GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמחה בר אליעזר: אותו גוף שהביא את זה וביקש את החלטת הממשלה, חוזר בו ורוצה החלטה אחרת.
נעמי היימן רייש: לא.
נעמי היימן רייש: הסוכנות לעסקים קטנים לא הייתה קיימת בזמן קבלת החלטת הממשלה.
שמחה בר אליעזר: הייתה רשות לעסקים קטנים מימים ימימה.
נעם שטרן: ההגדרה הזאת לקוחה מהחלטת הממשלה שמקימה את הסוכנות לעסקים קטנים.
נעם שטרן: למיטב ידיעתי המספרים שמופיעים כאן הם מספרי אצבע, של אינטואיציות ולא מעבר לזה.
נעם שטרן: עכשיו, אחרי שהסוכנות הוקמה ומתחילה לקבל צורה, יש את העבודה האסטרטגית כמו שהוזכר כאן על ידי נציגי משרד התעשייה שבוחנת מחדש את ההגדרה הזאת.
נעם שטרן: מן הסתם בעקבות העבודה האסטרטגית יותאמו גם הכלים לעבוד לפי ההגדרות כפי שיהיו בעבודה.
איתי בוימן: מטעם איגוד לשכות המסחר אנחנו רוצים לומר שאיגוד לשכות המסחר יושב ביחד עם הסוכנות לעסקים קטנים לגיבוש ההמלצות להגדרה של העסקים הקטנים.
איתי בוימן: בעצם אנחנו מציעים להמשיך לתת את דרגת החופש לסוכנות לעסקים קטנים לקבוע את ההמלצות להגדרה של העסקים הקטנים.
ליה שמטוב: שוב אני שואלת כמה זמן זה ייקח.
יעל מליק: אני לא יודעת להתחייב כרגע לוועדה.
יעל מליק: הצעת החוק עומדת בפני הממשלה ביום ראשון הקרוב ובעקבותיה יוגש תזכיר החוק.
יעל מליק: אני מניחה שזה יגיע די מהר לוועדה.
ליה שמטוב: חודש, חודשיים, חצי שנה?
יעל מליק: אני לא יכולה להתחייב.
יעל מליק: יש טיוטה וזה יוגש בהקדם האפשרי.
ליה שמטוב: יש כאן מישהו מהבנקים?
ליה שמטוב: דווקא רציתי לשמוע מישהו מהבנקים.
עמית כהנא: אגף החשב הכללי מפעיל את קרנות מימון האשראי בערבות מדינה ביחד עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.
עמית כהנא: רק לתקן ולומר שהמסמך של התאחדות המלאכה והתעשייה לא מדויק.
עמית כהנא: סעיף ב', זה לא 15 עד 80 אלא זה 22 עד 100, כפי שמוגדר בהחלטת הממשלה.
עמית כהנא: ההבדל היחיד הוא לעניין ה-22 מיליון ולא 25 מיליון.
עמית כהנא: זאת החלטה שהוחלטה הרבה לפני שהייתה הסוכנות אבל זה לא משהו שהוא משמעותי.
עמית כהנא: אנחנו גם מתכננים לשנות את זה במסגרת השינויים שאנחנו עושים בקרנות, כך שזה יהיה תואם להחלטת הממשלה.
עמית כהנא: זה ייעשה בשבועות הקרובים.
עמית כהנא: בגלל העבודה שנעשית במשרד התעשייה, אנחנו משהים את כל השינויים בקרנות מימון אשראי כדי לראות מה המסקנות ומה ההמלצות, כך שנעשה הכול בבת אחת.
עמית כהנא: הבדלים בקרנות שאנחנו מפעילים הם יותר לעניין העובדים.
עמית כהנא: עד 2009 הייתה מגבלה לגשת לקרן לעסקים קטנים של עסקים עם שבעים עובדים ואנחנו הורדנו את המגבלה כתוצאה מזה שהסקנו שמספר העובדים לא משפיע על יכולת העסק לגייס אשראי.
עמית כהנא: הבנק מסתכל יותר על ההכנסות וניתן לראות את זה בסעיף ג' במסמך של התאחדות המלאכה והתעשייה שבאמת הבנקים מגדירים את העסקים לפי ההכנסות והאובליגו.
עמית כהנא: זה לגבי הקרנות.
עמית כהנא: שוני אחד שכן קיים הוא בנושא העסקים הזעירים שלא דובר כאן עליו.
עמית כהנא: עסקים זעירים מוגדרים בהחלטת הממשלה כעסקים עם עשרה מיליון שקלים ואני חושב שזה סכום קצת גבוה, לפחות מבחינת יכולת גיוס האשראי.
עמית כהנא: אנחנו נותנים הטבות לגיוס אשראי לעסקים שיש להם הכנסות של עד שלושה מיליוני שקלים.
עמית כהנא: יש מסלול בתוך קרן העסקים הקטנים, מסלול מהיר ומזורז לעסקים הזעירים האלה, וזאת כדי להקל עליהם בגיוס אשראי.
עמית כהנא: הבנקים לא נמצאים כאן אבל אני יכול לומר לגבי המערכת הבנקאית שיש שני נתונים שלא מופיעים בסקירה הזאת.
עמית כהנא: הבנק הבינלאומי מגדיר עסקים קטנים, אובליגו עד מאה אלף שקלים, שזה שונה לגמרי מכל הבנקים כאן וזאת סטייה רצינית.
עמית כהנא: שנית, לא בדיוק מוגדר גם מה נכנס.
עמית כהנא: בדוח המבוקר של בנק לאומי על 2010 הם הכניסו אשראי לרשויות מקומיות בתוך אשראי לעסקים קטנים, מה שעוד יותר מעוות את המדגם לעסקים קטנים.
עמית כהנא: מבחינתנו קשה לעשות מחקרים כמו שצוין כאן בגלל חוסר אחידות בהגדרות של המערכת הבנקאית.
עמית כהנא: מה שכן, בנק ישראל, החל ממרץ 2009, אוגר נתונים על סך האשראי במשק במערכת הבנקאית לעסקים עם אובליגו של עד חמישה מיליון שקלים.
עמית כהנא: אני לא יודע למה התקבלה שם החלטה כך או כך, וזה משהו שנודע לי רק השבוע במסגרת העבודה שנעשית.
עמית כהנא: הנתונים האלה קיימים בבנק ישראל וזה רק ממרץ 2009.
עמית כהנא: לכן קצת קשה לנו לעשות עבודה אמפירית כי חסרות דגימות.
ליאת גור: אפשר לחייב את המערכת הבנקאית להתיישר?
עמית כהנא: אני לא מבנק ישראל.
ליה שמטוב: נצטרך להזמין את הבנקים לישיבה נוספת בנושא קו האשראי.
ליה שמטוב: משרד הפנים?
כפיר מצוינים: אנחנו מברכים על היוזמה.
ליה שמטוב: שלחנו לכל המשרדים את השאלות מראש.
כפיר מצוינים: אשר גרנר הוא הממונה על רישוי עסקים אבל הוא לא יכול היה להגיע.
כפיר מצוינים: הוא אמר שבהנחה שלא נתקלים בשום דבר שסותר את פעילות הרשות לרישוי עסקים, אין שום בעיה.
כפיר מצוינים: מעבר לזה, אין לי מה להוסיף.
: אני מתפלאת קצת לגבי הצעת החוק.
: לדעתנו אף אחד לא פנה אלינו לקבלת נתונים על עסקים קטנים.
ליה שמטוב: כשהם יקבלו את האישור מהממשלה, אז הם יפנו אליכם.
חזקיה ישראל: הם צריכים לקבל הסמכה.
: הכנו נתונים לקראת הישיבה הזאת ושווה להסתכל עליהם ולקבל ממדים ולהבין לאיזו אוכלוסייה אתם פונים.
אלינה רוסין: אני אשמח להביא את הפרט הזה.
אלינה רוסין: אנחנו החברה שמבצעת את העבודה.
אלינה רוסין: התייחסנו לכל הלוחות הקיימים בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, באתר שלהם, וגם פנינו כמה פעמים בכל מיני מיילים לברר מידע זה או אחר.
אלינה רוסין: אם יש כל מיני דברים שאת חושבת שכדאי שנפנה באופן אישי אחרי הישיבה, אנחנו נשמח לעשות זאת למרות שאנחנו כבר די בסוף העבודה, כפי שנאמר כאן.
אלינה רוסין: בכל מקרה, הסוכנות רצתה לפנות ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה כדי להתניע תהליך של הגדרת חתכים קבועים לגבי עסקים קטנים ובינוניים שהיינו רוצים שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה תפרסם באופן קבוע ויהיו פתוחים לציבור.
אלינה רוסין: כמובן שכאשר יהיו הגדרות אחידות, אפשר יהיה גם לחבר עם הדברים האלה.
אלינה רוסין: באמת נתקלנו בחוסר נתונים כפי שגם הוצג כאן.
אלינה רוסין: אם יש נתונים שאתם חושבים שהם לא פומביים ואפשר לקבל אותם בהמשך, אנחנו נשמח.
ליה שמטוב: יש משרדים שהזמנו ולא הגיעו לישיבה כמו מרכז השלטון המקומי ועוד.
ליה שמטוב: שמענו היום תשובות והסברים של המוזמנים לוועדה.
ליה שמטוב: שוב, אנחנו רואים שלכל אחד יש את הדעה שלו.
ליה שמטוב: הוועדה תתכנס פעם נוספת ואני מאוד מבקשת לפנות לכולם עם השאלות כך שתבואו מוכנים עם תשובות.
ליה שמטוב: אולי מהוועדה הזאת תצא בשורה טובה, נעבוד בצורה אחידה ונדע בכל זאת מה זה עסק קטן ובינוני.
משה גפני: אנחנו נמצאים בסעיף 15.
מירב תורג'מן: הגענו עד סעיף 15 אבל נותרה סוגיה לדיון בסעיף 14, לגבי הרכב הוועדה.
יעקב אדרי: איזו ועדה?
מירב תורג'מן: הוועדה מייעצת.
יעקב אדרי: לא הייתי בישיבה הקודמת.
משה גפני: הוועדה למינוי דירקטורים.
יעקב אדרי: חשוב מאוד.
משה גפני: אני גם רוצה לתת למר מראני להתייחס לעניין הזה.
משה גפני: תחזרי בקצרה על הנושא.
מירב תורג'מן: פסקה (14) קובעת תיקון לסעיף 36 וקובע שבמקום פסקה (2) יבוא שהרכב הוועדה יהיה מורכב למעשה משני חברים שיציע יושב ראש הוועדה שמונה לפי פסקה (1) בהתייעצות עם יושב ראש הרשות לניירות ערך שהם אנשי משק וכלכלה אשר מתקיים בהם האמור בסעיף 16(א) לחוק החברות הממשלתיות.
יעקב אדרי: אפשר לשאול מי זה יושב ראש הוועדה לפי סעיף (1)?
קריאה: שופט.
מירב תורג'מן: שופט בדימוס.
מירב תורג'מן: זה שינוי ביחס למצב הקיים.
מירב תורג'מן: שופט רגיל.
מירב תורג'מן: לא שופט בדימוס.
נטע דורפמן רביב: כתוב שופט ובהצעת החוק אנחנו כותבים שופט בדימוס.
משה גפני: איך אפשר לפי החוק הקיים שופט רגיל?
משה גפני: זה אפשרי מבחינה חוקית?
קריאה: למיטב ידיעתנו שופט מכהן לא יכול לעמוד בראש ועדה.
משה גפני: אבל המחוקק קבע שופט.
נטע דורפמן רביב: אבל הפרשנות המשפטית - כאשר קוראים את הסעיף היום כתוב שופט – שלפי המצב המשפטי, כאשר קוראים שופט, זה רק שופט בדימוס ולכן הפרשנות הסבירה של הסעיף היא שהכוונה היא לשופט בדימוס.
משה גפני: איפה עבר חוק מראני?
נטע דורפמן רביב: אפשר לבדוק האם הייתה כוונה שזה יהיה שופט מכהן או שזאת פשוט השמטה לא מכוונת של המילה בדימוס.
משה גפני: מה זה לא מכוונת?
נטע דורפמן רביב: כאשר אתה כותב שופט, אפשר לפרש את זה כשופט מכהן ואפשר לפרש את זה כמי שהיה שופט.
נטע דורפמן רביב: תלוי מה הפרשנות התכליתית והסבירה של הסעיף בנסיבות העניין.
נטע דורפמן רביב: אנחנו לא רואים איזה שינוי של המצב אלא הבהרה של המצב.
משה גפני: אני תומך במה שאתם אומרים.
משה גפני: אני שואל - כי אני עושה לעצמי שיעורי בית – איך עבר בוועדה שופט בלי לכתוב שופט בדימוס.
קריאה: זאת שאלה טובה.
קריאה: נוכל לבדוק ולחזור.
משה גפני: אני אתחיל לשאול מי היה אז היושב ראש ויהיה כאילו אני מדבר נגד מישהו.
משה גפני: באיזה שנה זה היה?
קריאה: 2004.
יעקב אדרי: מה ההבדל בין מה שהיה בחוק הקיים?
משה גפני: היא אומרת את זה.
יעקב אדרי: ולמה בכלל משנים אותו.
יעקב אדרי: גם זאת שאלה.
משה גפני: הם הסבירו בפעם הקודמת ואני אבקש מהם שיסבירו שוב.
משה גפני: מה שדיברנו עד עכשיו, בחוק הקיים, יושב ראש הוועדה הוא שופט.
משה גפני: מה שהם מציעים ומה שאנחנו מאמצים זה שיהיה שופט בדימוס.
משה גפני: לא יכול להיות שופט מכהן שיעמוד בראש הוועדה.
משה גפני: אני שאלתי איך עבר בוועדה דבר כזה, שופט, בלי לכתוב בדימוס.
מירב תורג'מן: מלבד זה יש גם הבחנה בהרכב הוועדה ויש הבחנה לעניין ההגבלות על המינוי של אותם אנשי ועדה.
יעקב אדרי: מה שכרגע חופף, זה היושב ראש שהוא שופט בדימוס.
יעקב אדרי: בשאר משנים את ההרכב, אם אני מבין נכון.
מירב תורג'מן: אורנה, את רוצה לציין מה הרכב הוועדה היום?
משה גפני: כן, תאמרי בבקשה לגבי ההרכב, לפי המצב הקיים ולפי השינוי.
אורנה ואגו: המצב הקיים הוא שלמעט היושב ראש שהוא שופט, ארבעת חברי הוועדה הם אנשי משק וכלכלה או אנשי סגל אקדמי גבוה.
אורנה ואגו: אנחנו עכשיו שינינו את זה אבל לדעתי לא הייתה שאלה בדיון הקודם בנושא הזה.
משה גפני: חבר הכנסת אדרי מבקש לחזור על השינוי והוא לא ארוך.
יעקב אדרי: אני מתנצל.
אורנה ואגו: השינוי הוא שבמקום ארבעה שהם אנשי משק וכלכלה או חברי סגל אקדמי גבוה, יהיו שניים שהם אנשי משק וכלכלה או אנשי סגל אקדמי בכיר, והם יוצעו על ידי ראש הוועדה שהוא השופט.
יעקב אדרי: והשניים האחרים?
אורנה ואגו: השניים האחרים הם שני דירקטורים שמכהנים כדירקטורים.
יעקב אדרי: ומי בוחר אותם?
אורנה ואגו: גם היושב ראש ושני החברים שמונו שהם אנשי משק וכלכלה או אנשי סגל אקדמי גבוה, בהתייעצות עם המפקח על הבנקים.
יעקב אדרי: לא הבנתי לגבי השניים האחרים.
יעקב אדרי: שניים הבנתי, אבל מה לגבי השניים האחרים?
שוקי אורן: ברשותך, הייתי רוצה להסביר.
שוקי אורן: היו לנו הרבה מאוד דיונים על הרכב הוועדה.
יעקב אדרי: לא הייתי בישיבה הקודמת
שוקי אורן: לא, הדיונים היו אצלנו ואני רוצה להסביר את הרציונאל ומה עשינו כאן.
שוקי אורן: צריך לזכור שגם הוועדה הקודמת או כפי שהיא קיימת היום בעצם ועדה שמי שממנה אותה הוא בנק ישראל.
שוקי אורן: אנחנו רצינו לייצר מצב שזאת תהיה ועדה בלתי תלויה.
יעקב אדרי: אם זה בנק ישראל, זאת ועדה תלויה?
שוקי אורן: בחוק הקיים היא הייתה אמורה להיות בלתי תלויה אבל מכיוון שאנחנו מדברים עכשיו על אפשרות ממשית שיהיה בנק ללא גורם שליטה ויכול להיות שיהיה יותר מבנק אחד ללא גורם שליטה, כלומר, הבנק המיידי שאנחנו רואים אותו ללא גורם שליטה הוא בנק לאומי, אבל בהחלט יכול להיות מצב שיהיו בנקים נוספים ללא גורם שליטה.
שוקי אורן: לדוגמה, בנק דיסקונט גם יכול להיות.
יצחק וקנין: בנק הפועלים?
שוקי אורן: אני לא אומר את זה סתם.
שוקי אורן: כל אחד מהבנקים יכול להיות בסופו של דבר ללא גורם שליטה אם מי שהיום נחשב לבעל השליטה ימכור את המניות שלו וימכור אותן בשוק.
שוקי אורן: החוק הזה אמור לטפל באמת במצב שיכולים להיות מספר בנקים.
יעקב אדרי: בעיקר הוא בא לטפל בבנק לאומי, אם אני מבין נכון.
שוקי אורן: במיידי, בוודאי כי אנחנו יודעים שלגבי הבנק הזה כבר היום אנחנו מצויים במצב שהמדינה היא לכאורה בעלת השליטה והיא מחזיקה רק 6.5 אחוזים מהמניות והמדינה מתכוונת למכור את המניות האלה.
שוקי אורן: אנחנו יודעים שיהיה בנק ללא גורם שליטה.
שוקי אורן: השינוי שכאן רצינו לעשות כי יש מי שראה – ואני סומך על המפקח על הבנקים – שלכאורה הייתה זיקה בין הוועדה שהיא אמורה בכלל לבחור דירקטורים לבין הפקח על הבנקים שזה אולי לא הדבר הנכון.
שוקי אורן: לכן כאן עשינו שני דברים: האחד, הוועדה במינוי שלה היא בלתי תלויה, היא כמעט ועדה שממנה את עצמה למעט הראשון, שזה יושב ראש הוועדה שמי שממנה אותו זה שר המשפטים בהתייעצות עם נשיאת בית המשפט העליון.
משה גפני: בלי נגיד הבנק.
שוקי אורן: בלי נגיד הבנק.
מירב תורג'מן: הנגיד ממנה.
שוקי אורן: מי שמציע את האנשים, שר המשפטים בהתייעצות עם נשיאת בית המשפט העליון מציע את יושב ראש הוועדה.
שוקי אורן: אז יש הליך שיושב ראש הוועדה ממנה את השניים הנוספים שהם אנשי המשק, והוא ממנה אותם בהתייעצות עם יושב ראש רשות ניירות ערך.
שוקי אורן: אז, הייתי קורא לזה, יש ועדת בסיס.
יעקב אדרי: של שלושה.
שוקי אורן: של שלושה.
משה גפני: הנגיד יוצא לגמרי מהעניין?
דודו זקן: לא, לא ממש לגמרי.
דודו זקן: הנגיד הוא זה שממנה אבל הסבירו לנו שהקטע הזה הוא קטע פורמאלי.
דודו זקן: מי שמציע את היושב ראש, זה שר המשפטים.
דודו זקן: אחרי שיש יושב ראש, היושב ראש בהתייעצות עם יושב ראש הרשות לניירות ערך מציע שניים נוספים.
דודו זקן: שלושתם באים ומתייעצים עם המפקח על הבנקים ובוחרים שני דח"צים מכהנים בבנק.
משה גפני: אבל לגבי שלושת הראשונים, אין לך מה לומר.
דודו זקן: לגבי שלושת הראשונים אין מה לומר.
משה גפני: יושב ראש הרשות כן, ולנגיד בנק ישראל לא?
דודו זקן: לנגיד בסופו של דבר – אלא אם כן נגיע לאחת הסמכויות – יש מה לומר.
דודו זקן: אם יש מינוי לא ראוי, הנגיד יכול לומר שהוא לא ממנה.
משה גפני: מה זה לא ממנה?
משה גפני: הוא פוסל.
דודו זקן: יכול להיות.
מירב תורג'מן: מעין זכות וטו?
שוקי אורן: מבדיקה שאנחנו עשינו, אין זכות וטו.
שוקי אורן: אני רוצה להדגיש שכמו שאמרנו יש בסיס של שלושה והשלושה האלה למעשה יכולים להתאים לכל אחד מהבנקים, לכולם.
יעקב אדרי: מי בוחר את השניים האחרים?
שוקי אורן: אותם שלושה.
שוקי אורן: כאן כמובן הרשימה היא מאוד מצומצמת.
יעקב אדרי: למה לתת להם את הפריבילגיה הזאת?
יעקב אדרי: הם בעצמם נבחרו.
משה גפני: מי אתה רוצה שיבחר אותם?
יעקב אדרי: אני באמת לא יודע.
יעקב אדרי: קטונתי.
יעקב אדרי: אתה אומר שאתם בוחרים שניים והשניים האלה עם השופט יבחרו עוד שניים.
שוקי אורן: כן, אבל הם יכולים לבחור רק מתוך רשימה סגורה ומצומצמת של דירקטורים.
משה גפני: זאת רשימה סגורה.
משה גפני: אלה דח"צים.
דודו זקן: סדר גודל של חמישה אנשים.
יעקב אדרי: מה ההבדל בין זה לבין מה שיש היום בחוק?
דודו זקן: היום הנגיד ממנה את כל ארבעת אנשי המשק והכלכלה ואת היושב ראש מציע שר המשפטים.
יעקב אדרי: הנגיד זורק מעצמו את הסמכות הזאת?
משה גפני: את זה תכף נברר.
יעקב אדרי: זה מאוד מוזר לי.
יעקב אדרי: הרי כל הזמן אתם לוקחים ולוקחים ופתאום נגיד הבנק אומר שהוא לא רוצה את הסמכות הזאת.
משה גפני: החוק הקיים אומר שהנגיד ימנה ועדה למינוי דירקטורים, הוועדה תהיה בת חמישה חברים: שופט שיציע שר המשפטים לאחר התייעצות עם נשיאת בית המשפט העליון והוא יהיה היושב ראש, ארבעה חברים שהם אנשי משק וכלכלה או אנשי סגל במוסדות להשכלה גבוהה בתחומים הנוגעים לעניין.
משה גפני: מי שממנה את כל ארבעת אלה, זה נגיד בנק ישראל.
יעקב אדרי: עשר שנים זה עובד.
יעקב אדרי: זה לא עובד כי לא הגעתם לזה.
יעקב אדרי: עכשיו בגלל נושא מסוים, אתם רוצים לשנות.
משה גפני: אתה כבר מתווכח אתם אידיאולוגית.
משה גפני: קודם נברר את העובדות וזאת העובדה.
משה גפני: מה שמציעים עכשיו זה שימנו את השופט בדימוס, ימנו עוד שני חברים, והשלושה האלה ימנו עוד שניים שהם מתוך אלה שמכהנים.
יעקב אדרי: אני שואל רק למה השניים האלה שנבחרו זה עתה הם הבוחרים את השניים האחרים.
יעקב אדרי: זה נראה לי דבר לא תקין.
משה גפני: לי יש בעיה עם העניין הזה.
משה גפני: שוקי יסביר.
משה גפני: איפה נעלם הנגדי?
קריאה: הוא לא נעלם.
שוקי אורן: בתיקון שאנחנו מציעים עכשיו הוועדה לא אותה ועדה, לא רק בהרכב אלא במהות שלה.
שוקי אורן: היא לא אותה ועדה שהייתה קודם.
יצחק וקנין: יכול להיות מצב שבעלי מניות לא יהיו חברים.
יצחק וקנין: בעלי שליטה לא יהיו.
שוקי אורן: תפקידה של הוועדה בחוק היום לפני התיקון הוא ממש למנות במקרה שהאסיפה הכללית לא מצליחה למנות דירקטורים, אז קובע המפקח על הבנקים שהגיע הזמן והוא למעשה – אחרי שהנגיד ממנה את הוועדה – אומר שהוועדה ממנה את הדירקטורים, היא עוקפת את האסיפה הכללית והיא זו שממנה את הדירקטורים.
שוקי אורן: כלומר, זה רק במקרה של כשל חמור שבכלל לא מצליחים, שהאסיפה הכללית לא מצליחה למנות דירקטורים.
שוקי אורן: כאן אנחנו באים ואומרים דבר אחר לגמרי.
שוקי אורן: אנחנו אומרים שתהיה ועדה והוועדה הזאת תציע בהתחלה, כאשר בפעם הראשונה שצריכים למנות דירקטורים הוועדה הזאת כבר תציע דירקטורים שהאסיפה הכללית תבחר.
שוקי אורן: זה מצב שונה.
יעקב אדרי: למה נותנים את הפריבילגיה הזאת לשניים שזה עתה נבחרו שהם יבחרו עוד שניים?
יעקב אדרי: ייתנו להם רשימה, אבל הם יבחרו.
יעקב אדרי: זה נראה לי הזוי.
שוקי אורן: לגבי הניתוק מהנגיד, צריך לזכור שבנק ישראל מפקח על הבנקים ובמהלך העסקים השוטף הוא לא זה שאמור למנות את הדירקטורים.
יעקב אדרי: אלה שני אנשים שנבחרו זה עתה ועכשיו הם ממנים.
שוקי אורן: כשאתה ממנה דירקטורים או כשאתה מציע דירקטורים, אתה פועל כבר כבעל מניות שבמקרה כזה הוא כמעט כמו בעל שליטה כי הוא מציע את הדירקטורים.
שוקי אורן: לכן היה טעם לייצר את הריחוק הזה בין בנק ישראל לבין הוועדה הזאת כי זאת ועדה שבאופן שוטף היא זאת שתציע את הדירקטורים לאסיפה הכללית.
שוקי אורן: לכן נוצר הריחוק בין בנק ישראל לבין הוועדה.
יעקב אדרי: ובכל זאת למה השניים האלה צריכים למנות?
שוקי אורן: אנחנו חיפשנו את המנגנון, ניסינו לחפש את המנגנון הכי פחות תלוי שיכול להיות.
שוקי אורן: היה דיון שלם והסכמנו שבסוף יש הגיון שיהיו דירקטורים מתוך הבנק בוועדה הזאת.
שוקי אורן: הרי זה החידוש הגדול ביותר, שבתוך הוועדה יש שני דירקטורים מהבנק ועד עכשיו לא היו דירקטורים מהבנק.
שוקי אורן: אנחנו מצרפים לוועדה שני דירקטורים שהם דח"צים מהבנק, מתוך ראייה שיש אנשים שהם בבנק עצמו, שהם מכירים את האינטרסים של הבנק כחברה ובסופו של דבר הם רואים את טובת החברה גם מתוך החברה לנגד עיניהם כדי להיות בהליך הבחירה של דירקטורים או בהליך ההצעה של דירקטורים.
שוקי אורן: לכן החלטנו שמן הראוי להוסיף שניים כאלה.
שוקי אורן: עלתה השאלה והיה על זה דיון שלם מי יבחר אותם.
שוקי אורן: יש כאלה שיגידו שהדירקטוריון יבחר אותם, אבל אז שואלים מה פתאום שהדירקטוריון עצמו, שהוא בעל עניין ויש בו גם לפעמים אינטרסים אחרים, הוא זה שיציע.
שוקי אורן: לכן הדבר שנראה לנו הנכון ביותר הוא שאותם אנשים שממילא הם בלתי תלויים, יבחרו.
שוקי אורן: אותו שופט שנבחר בצורה נקייה והוא זה שבחר בהתייעצות עם רשות ניירות ערך שני אנשי ציבור אחרים, הם יהיו אלה שיבחרו.
יעקב אדרי: הם יהיו מושפעים.
יעקב אדרי: למה לא השארתם את זה לשופט לבד?
שוקי אורן: הם בוחרים מתוך רשימה סגורה של חמישה דירקטורים.
יעקב אדרי: למה השניים האלה – וברור לי שיהיו לחצים וכולי וכולי – הם ימנו עוד שניים?
דודו זקן: אני מניח שהחשש שלך יפוג כשתראה את הסעיף הבא שנותן תשובה לשאלת היושב ראש, לגבי איפה הנגיד נמצא בתמונה.
דודו זקן: הסעיף הבא מדבר על סייגים.
משה גפני: אתה מדבר על 15.
דודו זקן: בדיוק.
דודו זקן: הוא מדבר על מי יכול ומי לא יכול להיות.
דודו זקן: בסוף נגיע לסעיף 7.
משה גפני: בסעיף 15 נדבר על העניין הזה.
דודו זקן: צריך לראות את התמונה כולה.
משה גפני: בסעיף 15 אנחנו נתייחס לדברים האלה.
נטע דורפמן רביב: רציתי לענות לשאלתך, היכן הנגיד.
משה גפני: דודו אומר שנראה את זה בסעיף 15.
נטע דורפמן רביב: התשובה היא בסעיף הבא.
נטע דורפמן רביב: יש סעיף ספציפי שמדבר על הסמכות של הנגיד לא להסכים לאישור.
משה גפני: נחכה לסעיף הבא.
משה גפני: מר מראני, אתה ביקשת להתייחס כאן.
אוהד מראני: התבקשתי להתייחס.
משה גפני: נראה לי שאתה הולך ליצור תקדים בכנסת אלא אם כן אני טועה.
דודו זקן: אני מבין שמר מראני התבקש על ידי הוועדה.
דודו זקן: אפשר לדעת את מי הוא מייצג?
אוהד מראני: אני לא מייצג אף אחד.
אוהד מראני: ביקשו ממנו לבוא להציג את עמדתי ואני אציג את עמדתי.
משה גפני: אתה ביקשת ואני מאפשר לך.
אוהד מראני: כן.
דודו זקן: למען הגילוי הנאות, אני מייצג את הפיקוח על הבנקים ואת בנק ישראל.
אוהד מראני: למען הגילוי הנאות, אני לא מייצג אף אחד.
אוהד מראני: דיברו אתו הרבה אנשים ואני אגיד לכם את עמדתי.
אוהד מראני: אני לא אתן את התייחסותי לכל סעיף.
אוהד מראני: אני לא בקיא בכל סעיפי תזכיר החוק.
יעקב אדרי: אם הרב גפני אישר לו, זה בסדר.
שי חרמש: הרי לא קמת בבוקר ושאלת את עצמך מה תעשה היום והחלטת לבוא לוועדת הכספים.
שי חרמש: היית כאן אלפי פעמים ואתה מכיר את הוועדה.
שי חרמש: אני מניח שמישהו ביקש.
שי חרמש: למען הגילוי הנאות, בוא תגיד.
אוהד מראני: פנו אלי כמה אנשים ובסופו של דבר הוזמנתי על ידי הוועדה ואני הולך להגיד לכם את עמדתי שלי.
יצחק וקנין: הוא ביקש והוועדה אפשרה לו.
משה גפני: אתם רוצים שאני אגיד את הכול?
משה גפני: כאילו אתם לא יודעים.
משה גפני: פנו אנשים ופנו גם אליו.
יעקב אדרי: אתם רוצים שאני אגיד את זה?
יעקב אדרי: אני לא מכיר את הבן אדם אבל לי ברור ששלמה אליהו שמדבר עם הרבה אנשים.
יעקב אדרי: אני לא מכיר אותו.
יעקב אדרי: אלוהים עדי, אני לא מכיר אותו.
משה גפני: את מי?
יעקב אדרי: את שלמה אליהו.
משה גפני: שלמה אליהו נפגש אתי.
יעקב אדרי: אני חושב שהוא גם פנה וזה לגיטימי.
יעקב אדרי: אין בעיה עם זה.
שי חרמש: מי אמר שלא?
יעקב אדרי: אבל צריך להגיד את זה.
משה גפני: אני מבקש שאף אחד לא ייכנס ללחץ.
יעקב אדרי: גפני מכיר אותו מהתקופה שהוא היה חבר כנסת.
משה גפני: לא, זה לא היה בזמן שלי, אבל הוא נפגש אתי.
משה גפני: הוא ביקש להיפגש אתי והוא נפגש אתי.
ציון פיניאן: מאיזה מפלגה הוא היה חבר כנסת?
יעקב אדרי: ד"ש.
משה גפני: לא בתקופה שלי.
יעקב אדרי: זה לא פוסל את הנושא.
משה גפני: לא, לא פוסל.
משה גפני: פונה אלי אברהם פורז על נושא מסוים והוא היה בשינוי ואני מנסה לעזור לו אצל סגן החשב הכללי.
משה גפני: אני רוצה להגיד לכם את עקרונות הוועדה בראשותי.
משה גפני: אין מישהו, בוודאי לא במקרה הזה, שאנחנו לא רוצים לשמוע את עמדתו.
משה גפני: אם הוא צריך להגיע לוועדה ולא מעניין אותי מי ביקש ממנו ויש לו מה לומר בעניין הזה, לפי דעתי אנחנו חייבים לשמוע את דבריו.
משה גפני: אני לא מדבר עכשיו על המקרה הזה הספציפי אלא באופן כללי.
משה גפני: חייבים לשמוע.
משה גפני: תפקיד חברי הוועדה הוא לשפוט בסופו של דבר ולקבל החלטה שהם עומדים מאחוריה גם מבחינה ציבורית, בניגוד, אגב, לממשלה ששם השרים לא יודעים על מה הם מצביעים.
משה גפני: יש לי כמה מקרים כאלה, אבל על זה נדון מחר.
משה גפני: במקרה הזה, על אחת כמה וכמה לי זה חשוב לשמוע את מר מראני מכיוון שהחוק הזה הולך להיקרא על שמו.
דודו זקן: זה תיקון שטייניץ.
משה גפני: כששואלים אותי מה יש ביום שלישי על סדר היום, אני אומר חוק מראני.
דודו זקן: האוצר קורא לזה תיקון שטייניץ.
משה גפני: מה הבכירים אומרים, אני לא יודע.
משה גפני: מה העם אומר, אני יודע.
משה גפני: מר מראני, בבקשה.
אוהד מראני: אני אומר לכם את האמת.
אוהד מראני: העמדה שאני אציג כאן, ותשמעו אותה עוד שנייה, היא העמדה של ועדת מראני המקורית כאשר כיהנתי כמנכ"ל האוצר.
אוהד מראני: אני מייצג את העמדה שנקובה בדוח ועדת מראני, בדוח שיצא ביולי 2002 ונשארתי עקבי עם העמדה הזאת.
אוהד מראני: דרך אגב, לא שאסור לשנות עמדות, אבל אני לא רואה איזה נסיבות גרמו לשינוי העמדות.
אוהד מראני: יש בעלי מניות מן הסתם של הבנק שהעמדה הזאת נוחה להם, ויש כאלו שהיא לא נוחה להם.
אוהד מראני: יש לי חברים רבים בממשלה ויש כאלה שרואים עמדה כזאת נכונה ועמדה אחרת נכונה.
משה גפני: מר מראני, אני אאפשר לך וחשוב לנו לדעת.
משה גפני: אני רק מבקש, באמת לגבי הגילוי הנאות, אני רוצה גם שתאמר את זה לפרוטוקול.
משה גפני: הם שאלו שאלה וגם אני מצטרף לשאלה הזאת.
משה גפני: אתה מייצג את בנק לאומי?
אוהד מראני: לא.
משה גפני: לחלוטין לא.
משה גפני: אתה מייצג את שלמה אליהו?
אוהד מראני: אני לא קשור לבנק לאומי ולא לשלמה אליהו.
אוהד מראני: בעבר נתתי לו את עצותיי, לפני חמש שנים או משהו כזה כשהוא התייעץ אתי אבל כעת אני אדם עצמאי, איש עסקים פרטי, ואין לי שום קשר לבנק לאומי וגם לא הגשתי מועמדות לדירקטוריון בנק לאומי.
אוהד מראני: אני אחד האנשים הבודדים שלא הגיש מועמדות לוועדת בנק לאומי, כך שגם אין לי ולא היה לי שום שיג ושיח עם ועדת המינויים.
אוהד מראני: אני לא אתייחס לתזכיר כאן כי אני לא מכיר אותו.
אוהד מראני: אני לא עוסק בזה ולא מכיר את התיקונים.
אוהד מראני: אני אדבר רק על רוח החוק או על החוק.
אוהד מראני: שוב, אני לא מדבר על התיקונים הספציפיים שמונחים כאן אלא אני מדבר על התהליך שקרה בשנים האחרונות.
אוהד מראני: אני חושב שהחוק תוקן בצורה כזאת שהוא לקח את החוק למקום שהוא שונה לגמרי מרוח המלצות הוועדה שעמדתי בראשה.
אוהד מראני: אפשר להסכים על הכיוון החדש, אפשר לא להסכים עליו אבל זה דבר שונה לגמרי מרוח הוועדה שעמדתי בראשה, עת הייתי מנכ"ל משרד האוצר.
אוהד מראני: אנחנו המלצנו המלצות ביולי 2002, כאשר ההמלצות שהמלצנו, ואני מניח שלפחות בעבר ראיתם אותן, שונו לגמרי והשוני הוא בדבר העיקרי.
אוהד מראני: בעיניי אם הרכב הוועדה, אם יושב שם שופט כזה או חברי ציבור כאלה ואחרים, זה לא הדבר המהותי.
אוהד מראני: כלומר, זה חשוב וצריך לדון בזה בכובד ראש, אבל לא זה הדבר החשוב ביותר בעיניי.
אוהד מראני: הדבר החשוב ביותר בעיניי הוא מהי ברירת המחדל, מה הדרך הראשונית והעיקרית למנות דירקטורים.
אוהד מראני: לפי תפיסת העולם שלי, וזאת הייתה תפיסת העולם אז של רוב חברי הוועדה, מי שצריך למנות דירקטורים בכל חברה, אלה בעלי המניות של החברה.
אוהד מראני: זה קודם כל, עוד לפני שנכנסים לסוגיית גוף בנקאי.
אוהד מראני: בעלי המניות הם אלה שיש להם את הזכות ואת החובה למנות דירקטורים.
אוהד מראני: לפי תפיסתנו בוועדה זה המצב שהיה צריך לשרור גם לגבי בנקים בישראל, גם לגבי בנק עם גרעין שליטה וגם לגבי בנק בלי גרעין שליטה.
משה גפני: שי, אני לא מבין בעניין הזה.
משה גפני: אני רוצה לשמוע דברים ברצף.
משה גפני: אתה תוכל לשאול ולעזור לו אחר כך אבל תן לי קודם להבין.
משה גפני: אני רוצה להבין מה המחלוקת.
משה גפני: אני לא חייב לקבל את העמדה שלו, אבל אני חייב לדעת אותה.
משה גפני: לא קרה שום דבר שב-2002 היה כיוון חשיבה מסוים וב-2011 יש כיוון חשיבה אחר.
משה גפני: גם נסיבות נוצרו במצב שונה, אבל אני רוצה להבין את מה שהוא אומר.
אוהד מראני: לפי תפיסתנו בוועדה, העדיפות העליונה הייתה צריכה להיות שבעלי המניות ימנו את הדירקטורים.
אוהד מראני: רק אם נוצר כשל רציני שבו בעלי המניות לא מצליחים למנות את הדירקטורים או לחליפין הם לא מצליחים למנות בצורה שתקבל את אישור בנק ישראל, והוועדה עדיין השאירה כוח רב למפקח על הבנקים לפסול ולנקוט באמצעים כאשר צריך לנקוט באמצעים, רק במקרה של כשל כזה והיה ופחת מספר הדירקטורים מהמספר המינימאלי שנבחר כפי שנקבע על ידי בנק ישראל – וזה המקור שהיה אז – רק במקרה כזה תופעל הוועדה שתמונה במתכונת כזאת או אחרת שבעיניי זה פחות חשוב.
אוהד מראני: השינוי שקרה במשך השנים האחרונות, שהוא לא לרוחי, זה לגיטימי אבל אני חושב שהוא סותר את תפיסתי לפחות לגבי איך מתנהלות חברות בישראל ובכל משק מודרני, השינוי שקרה הוא שהוא העביר משקל גדול מדיי לוועדה - ושוב, אני לא מתווכח על הרכב הוועדה – ולמעשה הוא הוריד את היכולת של בעלי המניות למנות דירקטורים.
משה גפני: מה זה עלול לעשות?
אוהד מראני: בעיניי זה לא חשוב מה זה עלול לעשות.
אוהד מראני: דרך אגב, יכול להיות שהוועדה שמונתה על ידי מנגנון ממשלתי בסופו של דבר תמנה דירקטורים מצוינים.
אוהד מראני: אני לא חושד בוועדה.
שוקי אורן: אבל היא לא ממנה.
שוקי אורן: היא מציעה לאסיפה הכללית.
אוהד מראני: יכול להיות שהמנגנון שמוצע – לא אכנס לדקויות של הוועדה – יציע דירקטורים יותר טובים מאשר של בעלי המניות, יכול להיות שפחות טובים, אבל לתפיסתי זה לא נכון.
אוהד מראני: כלומר, קחו למשל את חברת טבע, יכול להיות שאותה ועדה ואותו מנגנון יביא למינוי יותר טוב של דירקטורים בחברת טבע.
אוהד מראני: בעיניי זאת לא הדרך הרצויה.
אוהד מראני: הכוח למינוי דירקטורים בכל חברה עסקית ציבורית צריך להיות.