GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל אילון: בעצם הפנינו למבחנים שנקבעו בפרט 9, לתוספת לחוק הייעוץ, אותם מבחנים שאושרו על ידי הוועדה הזאת.
דניאל אילון: המבחנים האלה למעשה מונים שלושה אינדיקטורים שבהתקיים שניים מהם המשקיע נחשב משקיע מתוחכם.
דניאל אילון: האחד מעיד על עומק הכיס שלו ושם נאמר שעומק הכיס שלו הוא 12 מיליון כשאני לא מכלילה בעומק הכיס נכסי דלא ניידי וכיוצא באלה או קרנות פנסיה שלו אלא כסף פנוי להשקעות.
דניאל אילון: אני לא אכנס לעומק ההגדרה כי זה לא כל כך משנה.
דניאל אילון: האינדיקטור השני הוא אינדיקטור של מומחיות והאינדיקטור השלישי הוא אינדיקטור כניסה לשוק שזה גם משהו של מבחן מומחיות, כמה הוא נמצא בשטח ובחרנו מספר שהוא שלושים עסקאות לכל רבעון בשנה האחרונה.
דניאל אילון: אמרנו שאם למישהו יש שניים מהם, גם הוא מספיק חזק.
דניאל אילון: אם הוא שייך – לא לנקוב בשמות – לאותם ענקי הון בישראל שדואגים לעצמם בחזיתות רבות אחרות, הוא קנדיטט מספיק טוב גם כאן.
דניאל אילון: זה התיקון השני.
דניאל אילון: התיקון השלישי מדבר על זה שאנחנו מסירים את הדרישה.
דניאל אילון: פנו אלינו ביחס לקרנות הפרטיות ואמרו שהדרישה שאנחנו מבקשים שזה יהיה תאגיד בבעלותם של משקיעים אחרים אבל שעיקר עיסוקו יהיה בתחום שוק ההון, הסיפא הזאת האומרת שעיקר עיסוקו בתחום שוק ההון, היא גיבנת מפני שחלק מהקרנות הפרטיות האלה הן קרנות שמשקיעות למשל ב-OTC, קרי, במוצרים שנסחרים מעבר לדלפק ומחוץ לבורסה ולכן קשה לפעמים להגיד שעיקר עיסוקם הוא שם וממילא זה לא משנה, כי אם המשקיעים המוסדיים באופן ישיר פטורים, אז למה לא תאגידים שמוחזקים לחלוטין בבעלותם גם הם לא יהיו פטורים.
דניאל אילון: אנחנו נטינו להסכים לזה.
דניאל אילון: הראש הרביעי והאחרון של התיקון הוא הראש שנוגע לקבלת אישור לדברים.
מירב תורג'מן: אני אעצור אותך כאן.
מירב תורג'מן: אם תוכלי לעמוד על התיקון הנוסף ששלחתם.
דניאל אילון: אני גם אקריא את זה לפרוטוקול.
מירב תורג'מן: אני לא מדברת על מה שאמרת עכשיו אלא על הנוסח ששלחת לנו.
דניאל אילון: כן, על זה אני מדברת עכשיו.
דניאל אילון: אני אומר את שני הדברים.
דניאל אילון: זאת אימפליקציה של מה שאני אומרת עכשיו.
דניאל אילון: אמרנו דבר נוסף.
דניאל אילון: כיוון שעכשיו יש קבוצה יותר גדולה של שחקנים שיכולים להיחשב משקיעים מתוחכמים וכיוון שהסברתי קודם לכן שיש נפקות מרחיקת לכת לדעת, כי הרי הגורם שמציע את ניירות הערך שלו לציבור, רק אם הוא יודע בוודאות שהצד שכנגד הוא אכן משקיע שנכנס לקבוצה הזאת ומעוניין להיפלט מפטרונות החוק, רק אז הוא בעצם אינו חשוף לעבירה הפלילית של ההצעה שלו על פי תשקיף.
דניאל אילון: תחושתנו הייתה מן השטח שהמצב הזה לא נאכף ושלא נעשית בדיקה מספקת בשלב ההצעה לציבור אם הצד השני הוא אכן כזה, והוא לא מישהו שקנה ויום אחרי – נגיד אחד התנאים שלו הוא שירכוש עבור עצמו ושהוא לא יפיץ את זה יום למחרת לאחרים ולמעשה הפך להיות צינור הפצה לציבור.
דניאל אילון: לכן אמרנו שאנחנו רוצים לרתום גם את הצד השני ולקבל ממנו התחייבות שהוא מבין את הצד שלו בתוכנית האומנותית והוספנו דרישה כזאת.
דניאל אילון: במייל ששלחתי לכם נאמר הנוסח הבא: ראתה זאת הבורסה והיא אמרה שהרשימה שלכם משמשת, כפי שהסברתי קודם לכן, גם ככרטיס כניסה לרצף המוסדיים.
דניאל אילון: רצף מוסדיים הוא פלטפורמה מאוד מאוד חשובה לשוב מפני שהיא מאפשרת העמקת מסחר בין מוסדיים לבין עצמם כתחליף לשיחות הטלפון שפעם היו סוגרים עסקה בין אחד לשני והם פשוט משתמשים בפלטפורמה הבורסאית.
דניאל אילון: אנחנו מבקשים שלא תכבידו על הפלטפורמה הזאת בבירוקרטיה מוגזמת ותבקשו את זה אגב כל עסקה.
דניאל אילון: לכן אנחנו מבקשים לקבל את זה בתדירות נמוכה יותר, אחת לשנה, ובמקרים מסוימים תוך השתת החבות על חבר הבורסה לבדוק את זה כאשר מדובר במוסדיים.
דניאל אילון: אנחנו נעתרנו לבקשה ולכן הנוסח שמונח כאן לפניכם מוסכם גם על הבורסה.
דניאל אילון: תיקון אחרון שאני רוצה להזכיר נוגע לבקשה שהופנתה אלינו אתמול בערב מאחד הגופים והוא אומר שכמו שפטרנו את יועץ ההשקעות שרוכש עבור עצמו, שנפטור גם את משווק ההשקעות שרוכש עבור עצמו.
דניאל אילון: אנחנו נוטים להסכים.
דניאל אילון: כך גם עשינו בתיקון 13 לחוק ההשקעות ולכן אני מקריאה שאחרי פסקה (1) תבוא פסקה (2) ובה ייאמר בפרט 6, במקום יועץ השקעות כמשמעותו, יבוא יועץ השקעות או משווק השקעות כמשמעותן.
מירב תורג'מן: תוכלי להסביר את פסקה (ב) לסעיף התחילה?
מירב תורג'מן: במקום שלושים ימים.
דניאל אילון: זה יכול להיות שלושים ימים.
מירב תורג'מן: למה ההבחנה בין (א) ל-(ב)?
דניאל אילון: אפשר להחליט גם שלושים בשני.
דניאל אילון: יש שחקנים שמשחקים כבר עכשיו ברצף מוסדיים ואם אנחנו נגיד שבפקודה הראשונה הם כבר היו צריכים להגיד, הם הפרו את החוק כי הם כבר משחקים שם ואנחנו לא רוצים להשבית את המערכת.
דניאל אילון: רצינו לאפשר זמן.
דניאל אילון: החלק הראשון מדבר על אקט הצעה לציבור.
דניאל אילון: אקט הצעה לציבור הוא אקט חגיגי בחיי חברה.
דניאל אילון: יש מאתיים כאלה בשנה.
דניאל אילון: אז החברה מתגייסת, היא קוראת את הדינים הרלוונטיים וזה קורה.
דניאל אילון: ברצף מוסדיים זה בעצם בשוק המשני.
דניאל אילון: זה כל הזמן קורה ואנחנו לא רוצים לעשות פאוזה בעסקאות הבורסה אלא אנחנו רוצים לתת סיפק לבורסה להביא את זה לידיעת החברים וחשבנו ש-60 ימים זה בסדר.
מירב תורג'מן: לי אין התנגדות.
רונן סולומון: רונן סולומון, איגוד לשכות המסחר.
רונן סולומון: אני כאן בכובע של איגוד קופות הגמל ואיגוד הפנסיה הישראלי שלו חברות מנהלות קופות גמל וקרנות פנסיה.
רונן סולומון: למעשה זאת אולי יותר הבהרה לעורכת הדין רימון כי למעשה בתיקון כתוב שלפני כל ביצוע רכישה יש להוציא הסכמה בכתב שהוא מכיר את ההנחיה.
רונן סולומון: כמו שציינה רשות לניירות ערך, למעשה המוסדיים עובדים במערכת מסחר מוסדי, ברצף המוסדיים, ולכן הוצאת המסמך בכתב לפני כל עסקה, זאת פשוט טרחת יתר.
רונן סולומון: אני שאול האם אפשר שפעם אחת לתקופה הוא יוציא את המסמך הזה וזה יתפוס לגבי כל העסקאות.
דניאל אילון: זה מה שהסכמנו.
רונן סולומון: זה לא כתוב כך.
דניאל אילון: כל אימת שזה קשור לרצף.
רונן סולומון: כתוב כאן שבתנאי שלפני כל מועד ביצוע רכישה על ידו.
דניאל אילון: אבל ברצף.
דניאל אילון: פסקה (1) נועדה לרצף והיא קובעת דין אחר.
דניאל אילון: אולי אתה לא מחזיק את הנוסח המעודכן.
רונן סולומון: אני מחזיק את הנוסח שחילקו עכשיו.
דניאל אילון: בנוסח המתוקן יש התייחסות לרצף והוא אומר בדיוק את מה שאתה אומר.
רונן סולומון: אם כן, אין לי נוסח מעודכן.
דניאל אילון: התוצאה היא מה שתיארת.
דניאל אילון: אתה לא מחזיק את הנוסח האחרון.
רונן סולומון: כי לא קיבלנו אותו.
ציון פיניאן: אני מבין שקיבלת תשובה.
עירית רוט: אני היועצת המשפטית של סיטיבנק אבל גם מטעם איגוד הבנקים.
עירית רוט: אני מבינה את הרציונאל בדרישה לקבל הצהרה של המשקיע המוסדי, אבל נראה לי שיש כאן הכבדה רבה והיא לא תמיד נחוצה.
עירית רוט: מה שהיינו רוצים זאת אפשרות לקבל הצהרה כזאת אבל לא לפני כל ביצוע רכישה אלא באיזשהו מנגנון, אולי דומה לרצף, באופן תקופתי או משהו אחר.
עירית רוט: בדומה למה שקיים במקומות אחרים שאכן אתה צריך לקבל אישור מהמוסדי שהוא יודע שהוא מוסדי ולכן הוא מוותר על כל מיני הגנות או דברים מהסוג הזה, אבל לא לפני כל רכישה.
עירית רוט: אני לא מבינה מדוע יש צורך לפני כל רכישה ורכישה.
עירית רוט: ההכבדה היא בעיקר תפעולית.
עירית רוט: זה פשוט קשה ואני אומרת את זה גם בכובע של הפעילות היום יומית שלנו.
עירית רוט: זה פשוט קשה.
דניאל אילון: עירית בטובה נתנה לנו כבר את התנגדותה יום לפני.
דניאל אילון: ידענו שהיא תבוא ושקלנו את ההתנגדות אבל חשבנו שאין לקבל אותה ואני אסביר למה.
דניאל אילון: להבדיל מהרצף מוסדיים, כאשר מדובר בהצעה, בין אם זאת הצעה לציבור ובין אם זאת הצעה פרטית, ולכן לא מצריכה פרסומו של תשקיף, זה לא אירוע שבטל בשישים.
דניאל אילון: להערכתנו התיקון הזה הוא מבהיר בלבד.
דניאל אילון: מבחינתנו זה מה שהיה צריך לעשות גם ערב התיקון.
דניאל אילון: החוק מדבר על כל הצעה כעומדת בפני עצמה.
דניאל אילון: אגב, כל הצעה צריך היה לבדוק אם הצד השני עומד בהתחייבויות שלו ואנחנו חושבים שצריך לעמוד על זה.
דניאל אילון: אגב, ממילא כאשר עושים הצעה פרטית, ובוודאי אם עושים הצעה לציבור, יש אקט של קיבול, יש מסמכי הצעה פרטית.
דניאל אילון: אקט הקיבול יכול להיות בין בדרך אלקטרונית, כי אני מבינה שמה שמטריד אתכם זה המסחר בפלטפורמה האלקטרונית של הנאוטים, ובין בדרך של כתובין.
דניאל אילון: שם וגם שם אפשר לשתול הסכמה כזאת ואם ההסכמה הזאת תהיה, אני לא רואה למה זאת הכבדה שהיא בלתי נסבלת.
דניאל אילון: אנחנו לא מקבלים את ההערה.
ציון פיניאן: אנחנו מצביעים על הצו כפי שהוסבר והוגש עם התיקונים.
ציון פיניאן: ה צ ב ע ה צו ניירות ערך (תיקון התוספת הראשונה לחוק), התשע"א-2011 – אושר פה אחד תודה.
משה גפני: אני מקדם בברכה את החשבת הכללית החדשה של משרד האוצר, מיכל עבאדי-בויאנג'ו.
משה גפני: אני מאחל לך הצלחה בתפקיד.
משה גפני: התפקיד הוא תפקיד מאוד חשוב ומאוד רציני.
מאיר שטרית: האישה הראשונה בתפקיד.
משה גפני: כן, האישה הראשונה בתפקיד.
משה גפני: מהניסיון של העבר בעבודה שלך, אני משוכנע שבעזרת השם תצליחי ויהיה לך סיעתא דשמיא שזה מאוד חשוב.
משה גפני: במשרד האוצר צריך את זה הרבה מאוד.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בכלל צריך את זה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: כן.
משה גפני: צריך את זה בכלל, אבל במשרד האוצר בוודאי.
גדעון בן ישראל: ותוספת קצת חמלה.
משה גפני: יש לה.
משה גפני: תאמין לי שיש לה.
משה גפני: אני באמת מאחל לך הצלחה בתפקיד הזה שהוא תפקיד מאוד חשוב.
משה גפני: אנחנו מיד נכנסים לעבודה.
משה גפני: בישיבה הקודמת דיברנו על ריבוי הסעיפים של ניגוד העניינים ואני ביקשתי לצמצם את הסעיפים הללו.
משה גפני: אני מבקש לדעת מה נעשה עם זה.
מאיר שטרית: היושב ראש, אפשר לומר משהו?
מאיר שטרית: אני רוצה לדבר על החוק הזה באופן קיצוני, לפני שניכנס לסעיפיו.
מאיר שטרית: אני לא מסוגל להבין מדוע בנק ישראל והאוצר מתעקשים להעביר את החוק הזה.
מאיר שטרית: בעיניי זה ניסיון להלאמה של בנק לאומי ללא שום הצדקה.
משה גפני: אני לא הזמנתי אותו.
משה גפני: אני מתחיל להיות חשוד עכשיו.
משה גפני: שר האוצר לשעבר.
מאיר שטרית: כן, ואני עומד מאחורי דבריי.
מאיר שטרית: אין שום סיבה בעולם שהבנק הזה לא יתנהל בדיוק כמו יתר הבנקים בארץ, כמו בנק דיסקונט, כמו בנק הפועלים, כמו בנק איגוד, כמו הבנק בינלאומי, עם גרעין שליטה.
מאיר שטרית: למי שיש שליטה, שישלוט בבנק.
מאיר שטרית: אם לכם יש מה לומר לפסול מישהו, אתם צריכים לבוא ולומר לנו את הסיבות לפסילתו.
מאיר שטרית: בעיניי מתקבל רושם מאוד עגום לאור התנהלות הממשלה בעניין של בנק לאומי ומאוד פוגעני.
מאיר שטרית: כששלמה אליהו אומר שהוא חושב שלא משאירים אותו מכיוון שקוראים לו שלמה אליהו, הוא ספרדי, ואם היו קוראים לו מוסקוביץ היו משאירים אותו, עם כל הכבוד, הרי זה לא מתחת לשולחן.
מאיר שטרית: אם יש לך סיבה להגיד למה שלמה אליהו פסול, תגיד את זה על השולחן.
מאיר שטרית: אני לא נציגו של שלמה אליהו ואני יכול להוכיח את הדברים אחד לאחד.
משה גפני: חבר הכנסת שטרית, אנחנו עכשיו לא נמצאים בליגה.
משה גפני: אני אאפשר לך לומר את דבריך על ספרדי ואשכנזי ומה שאתה רוצה.
משה גפני: אני מבקש שאף אחד לא יפריע לך אבל תעשה את זה בקצרה.
מאיר שטרית: מאוד תכליתי.
מאיר שטרית: אני חושב שאין שום סיבה בעולם שהבנק הזה לא יתנהל כמו שמתנהלים בנקים אחרים.
משה גפני: אגב, שלמה אליהו הוא ספרדי?
מאיר שטרית: מסתבר.
מאיר שטרית: אם אני לא טועה, הוא עיראקי.
משה גפני: כן, הוא אמר לי.
משה גפני: עכשיו אני נזכר.
שי חרמש: בפולניה לא היו שמות כאלה.
משה גפני: כשמדברים על ספרדים, אל תתערב.
שי חרמש: אני מיעוט שמגן על עצמו.
מאיר שטרית: את זה הוא אמר בעיתונות.
מאיר שטרית: כך קראתי בעיתון שהוא אמר ואני חושב שהדבר הזה חמור כשלעצמו.
מאיר שטרית: האוצר החליט שהוא לא נותן לו מעל 9,9 אחוזים.
מאיר שטרית: לאוצר לא הייתה שום בעיה למכור לאיזה קרן ערטילאית מארצות הברית שרק מזל שהיא לא מימשה בסוף את המכירה כי לא היה להם כסף.
מאיר שטרית: שם זה היה כשר והכל היה בסדר.
מאיר שטרית: שלמה אליהו רוצה לקנות את הבנק, הוא היה מוכן לשלם כל מחיר שהיו מציעים לו, אבל לא, אסור, הוא פסול מלקנות את הבנק.
מאיר שטרית: תסבירו לי למה.
מאיר שטרית: תשובה מנומקת של בנק ישראל או של מישהו אחר.
מאיר שטרית: שיסבירו למה שלמה אליהו פסול מלשלוט בבנק בהחזיקו את רוב המניות.
מאיר שטרית: המדינה היום עושה כאן איזה תרגיל ואגב, הוא בניגוד לחוק הקיים היום.
מאיר שטרית: החוק הקיים היום אומר שמי שיש לו גרעין שליטה, הוא שולט.
מאיר שטרית: זה המצב היום בחוק.
דוד זקן: אין לו גרעין שליטה.
שי חרמש: צודק.
שי חרמש: אין לו גרעין שליטה.
דוד זקן: אין לו גרעין שליטה כי מונעים ממנו מלמנות דירקטורים בהשוואה לכוחו.
דוד זקן: הם מונעים ממנו לקנות מניות.
שי חרמש: אין לו גרעין שליטה כי אין לו שליטה.
מאיר שטרית: אתה מספר לי?
משה גפני: את זה תעשו בישיבות סיעה.
משה גפני: דיאלוג בתוך קדימה.
מאיר שטרית: חרמש, בכמה מכרו אז לקרן שקנתה את בנק לאומי?
מאיר שטרית: 10 אחוזים מהמניות.
מאיר שטרית: זה כן גרעין שליטה?
מאיר שטרית: פעם זה גרעין שליטה ופעם זה לא גרעין שליטה.
מאיר שטרית: הוא מחזיק 9,9 אחוזים, אז זה לא גרעין שליטה.
מאיר שטרית: ההוא עם עשרה אחוזים, זה כן גרעין שליטה.
מאיר שטרית: אז מה הנכון?
מאיר שטרית: אני חושב שבחוק הקיים היום, אגב, זה נכון שאין לו היום שליטה, אבל אני לא מדבר על שלמה אליהו אלא יכול לבוא מישהו אחר.
מאיר שטרית: מי שיאסוף את המניות הכי גדולות בציבור, שיהיה בעל השליטה בבנק כמו בנוהל עסקים רגיל.
מאיר שטרית: אני זוכר את הוויכוחים בממשלה ובכנסת בה שינינו את חוק החברות.
מאיר שטרית: בהיותי גזבר הסוכנות, כזכור לך בנק לאומי היה באחזקה של הסוכנות והיה בעצם באחריותי ובבעלותי כגזבר הסוכנות.
מאיר שטרית: אז היה הוויכוח הגדול האם אקוויטי שווה הצבעה, כן או לא.
מאיר שטרית: חוק החברות שונה ונקבע שזכות ההצבעה שווה לאקוויטי.
מאיר שטרית: יש לך מניות, יש לך זכות הצבעה בהתאם.
מאיר שטרית: אני ויתרתי על השליטה של הסוכנות בבנק לאומי כדי להבטיח שאמנם הבנק יצא לדרך בגישה של אקוויטי שווה זכות הצבעה.
מאיר שטרית: מניות השליטה של בנק לאומי, 75 אחוזים מהם היו בידי ההסתדרות הציונית, זאת אומרת בידי.
מאיר שטרית: לכן אני אומר לכם שבעיניי הדבר הזה הוא מינהל לא תקין, מה שהממשלה עושה.
מאיר שטרית: זאת נראית לי הלאמה באופן לא תקין, לא ישר, של בנק.
מאיר שטרית: אין שום סיבה בעולם שהמדינה תמשיך להיות מעורבת בבנק.
מאיר שטרית: אתם כאילו מתארים מצב שבו אין שליטה לאף אחד, אז זה יחול רק על בנק לאומי או על כל הבנקים האחרים?
דוד זקן: על כל הבנקים האחרים.
מאיר שטרית: אם זה על כל הבנקים, השאלה עוד יותר גדולה.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד, למה אתם חושבים שזה נכון לעומת מה שמתרחש בעולם?
מאיר שטרית: הרי בנקים בכל העולם מנוהלים עם גרעיני שליטה שמותר שיהיה להם אינטרסים, יש מי שמפקח עליהם, אתה יכול לקבוע מי מתאים ומי לא מתאים, לפסול מי שבעיניכם לא מתאים, יש לכם את היכולת להפשיט את האיש שיהיה ערום ועריה מהתחלה ועד הסוף ולבדוק את כישוריו אם הוא יכול או לא יכול.
מאיר שטרית: אני חושב שאתם טועים בגדול בגישה הזאת כי אם אתם הולכים לעשות את זה לכל הבנקים, זה אסון עוד יותר גדול כי אתה אף פעם לא יודע מה יצא בסוף שמנהלים את הבנק אנשים ערטילאיים שאתה לא יודע בכלל מה האינטרסים שלהם.
מאיר שטרית: אני חושב אדוני היושב ראש שזה מוטעה ואם היה תלוי בי, אני מציע לך להסיר את החוק מסדר היום ולא להעביר אותו כי בעיניי זאת שגיאה חמורה בתחום הבנקאי בישראל.
משה גפני: חבר הכנסת שטרית, אנחנו כבר אחרי כמה דיונים.
מאיר שטרית: לכן באתי.
משה גפני: אני מצטער שלא היית בדיון הראשון.
מאיר שטרית: באותו יום הייתי בחוץ לארץ.
מאיר שטרית: לכן לא באתי.
משה גפני: אני הייתי בארץ.
משה גפני: אני רוצה להגיד לך שמה שאנחנו דנים עכשיו - אחרי כן יהיו גם סעיפים על בנק עם גרעין שליטה שנדבר עליהם - אנחנו דנים על בנק בלי גרעין שליטה.
משה גפני: המשמעות של העניין הזה היא שכדי להגן על הלקוחות, אם חס וחלילה קורה משהו, יכול לבוא מי שרוכש או מי שמצטרף לבעלי מניות נוספים ואחרי כן אם חס וחלילה קורה משהו, המניות שיש לו, רק על זה הוא אחראי והוא לא אחראי על דברים אחרים.
משה גפני: לא מדובר על בנק עם גרעין שליטה שם יש כתובת, אפשר לעמוד מולו והלקוחות יכולים לעמוד מולו.
משה גפני: כאן אנחנו מדברים על בנק שהוא ללא גרעין שליטה וזה בכלל לא משנה שמצטרפים אליו או לא מצטרפים אליו נוספים.
משה גפני: המניות שיש לו, עליהן הוא אחראי והוא לא אחראי מעבר לעניין הזה.
משה גפני: תפקידו של בנק ישראל להגן על הלקוחות.
משה גפני: אני לא מדבר על המינון, אני לא מדבר על מה שהגדרת כהלאמה ולכן אנחנו מדברים על סעיפי החוק.
משה גפני: אני לא מסיר חוק מסדר היום של הוועדה לפני שלא מקיימים את כל הדיון, לפני שחברי הוועדה לא נותנים את דעתם על הסעיפים השונים.
משה גפני: לאחר מכן תתקיים הצבעה ובהצבעה אתה מוזמן להצביע בעד או נגד או להימנע.
מאיר שטרית: תבין שהחוק הזה בא לעשות את מה שאני אומר.
מאיר שטרית: זאת אומרת, החוק הזה נעשה כדי לשנות את המצב ולמנוע.
משה גפני: ודאי, כן, אבל יש להם סיבות שהם אומרים אותן.
מאיר שטרית: מה הסיבות?
משה גפני: הם אומרים אותן.
משה גפני: כדי להגן על הלקוחות.
מאיר שטרית: היום אנשי בנק הפועלים לא מוגנים?
משה גפני: לא, זה בנק עם גרעין שליטה.
מאיר שטרית: לקוחות בנק המזרחי לא מוגנים?
קריאה: מוגנים.
מאיר שטרית: הם פחות מוגנים היום?
מאיר שטרית: הציבור פחות מוגן?
קריאה: זה בנק עם גרעין שליטה.
משה גפני: דוד זקן, בבקשה, תענה לו.
דוד זקן: יש כמה אי דיוקים.
דוד זקן: הקרן שאמרת היא לא שולטת בבנק לאומי כי היא לא קיבלה היתר מבנק ישראל.
דוד זקן: יש מסלול לקבל היתר.
משה גפני: דודו זקן, אמנם הגיע לכאן חבר כנסת מאוד נכבד שהיה שר אוצר לשעבר, אבל אנחנו לא שינינו את הכללים בעקבות זה שהוא הגיע.
משה גפני: אתה מדבר, אתה לא מנהל דיאלוג ואתה לא עונה על שאלות.
דוד זקן: הכללים הם שלך.
משה גפני: כל עוד אני כאן, אני קובע את הכללים.
דוד זקן: אין בעיה.
משה גפני: מספיק היה לי קודם עם הנושא של התשואות.
דוד זקן: כדי להיפסל או כדי לקבל היתר, צריך לבקש היתר שליטה.
דוד זקן: החוק הזה לא פוסל את המסלול של גרעין שליטה אבל הוא מטפל במצב שבו יכול להיות שאין גרעין שליטה.
דוד זקן: לכן, מה שאמרת, גם לגבי הקרן וגם לגבי פסילה מראש של מועמד כזה או אחר, מישהו שרוצה לשלוט כזה או אחר, פשוט לא נכון.
דוד זקן: לא נכון לא לגבי הקרן ולא נכון לגבי אליהו.
דוד זקן: עדיין המסלול – והוא מסלול קיים ולא משנים אותו – לבוא ולבקש היתר שליטה מנגיד בנק ישראל, קיים.
דוד זקן: מה שלא קיים זה לשלוט בבנק ללא היתר מנגיד בנק ישראל.
מאיר שטרית: עד כאן מאה אחוזים.
דוד זקן: אם אתה מסכים לזה, אני חושב שאין לך בעיה עם החוק הזה.
מאיר שטרית: שאלה קצרה.
מאיר שטרית: אתה טוען שאם יעבור החוק הזה, זה לא מבטל את האפשרות.
דוד זקן: ודאי שלא.
שי חרמש: לפנות למפקח.
מאיר שטרית: כי אתה אמרת קודם שזה יחול על כל הבנקים.
דוד זקן: נכון.
דוד זקן: זה יחול על כל הבנקים.
פניה קירשנבאום: על כל הבנקים שאין בהם גרעין שליטה.
שי חרמש: מאיר, אתה מתנגד למצב שבו המפקח על הבנקים הוא הסמכות לאשר גרעין שליטה?
מאיר שטרית: אין לי שום בעיה עם זה.
שי חרמש: אז גמרנו.
מאיר שטרית: אין לי שום בעיה.
מאיר שטרית: אני טוען שהחוק בא לנטרל את זה.
שי חרמש: שיחה מוקדמת בינינו הייתה פותרת את הבעיה.
מאיר שטרית: שי, אתה עוד תלמד.
שי חרמש: יש לי עוד הרבה מה ללמוד ממך.
שי חרמש: אחרי שבוע שעבר, יש לי הרבה מה ללמוד ממך.
מאיר שטרית: אני מציע לך שתקרא בין השורות.
משה גפני: איבדתי שליטה בוועדה.
שי חרמש: זה אנשי קדימה.
שי חרמש: זה לא שייך לך.
משה גפני: מה זה לא שייך?
משה גפני: ועוד איך שייך.
יעקב אדרי: בכל מקרה אני ביקשתי התייחסות בפעם שעברה לנושא מינוי הדירקטורים.
משה גפני: מי משיב על מה שהיה בישיבה הקודמת?
טידה שמיר: עלו שלוש סוגיות סביב הסייגים לכהונה – כמות הסייגים, נושא של הזיקה האישי, עסקית ופוליטית והיה העניין של קשרים זניחים.
טידה שמיר: לגבי האורך, אנחנו יכולים לנסות לתת הגדרות ולקצר את הסעיף.
טידה שמיר: זה עניין קוסמטי.
טידה שמיר: אנחנו לא רואים שאנחנו יכולים להפחית מהסייגים.
טידה שמיר: אנחנו יצאנו מזיקות כמו שחלות בחוק החברות לגבי דירקטורים חיצוניים ואני לא חושבת שמישהו חושב שבוועדה כזאת יכולות להיות דרישות יותר מקלות מאשר מה שנדרש מדירקטור חיצוני בכל תאגיד אחר, ויש סעיפים ספציפיים לסיטואציה הזאת שנוגעים גם לזיקות שנובעות מאחזקת מניות שהן לאו דווקא שליטה.
טידה שמיר: אני לא חושבת שאפשר לקצר את זה שלא יכהן מישהו שהורשע בפלילים.
משה גפני: אפשר לקחת את הסעיפים מחוק בנק ישראל ולהעתיק אותם.
טידה שמיר: בחוק בנק ישראל, לא מחזיקים אצלנו מניות.
משה גפני: אני יודע שלא, אבל אנחנו מדברים על ניגוד עניינים ואפשר לקחת את הסעיף הזה ולהעתיק אותו.
טידה שמיר: אנחנו צריכים להגדיר כאן, ראשית, ניגודי עניינים כמו שיש בכל תאגיד אחר.
טידה שמיר: שנית, אנחנו צריכים את ההגבלות שנובעות.
משה גפני: למה יש לי רושם שאתם מחמירים מאוד בחוק הזה?
משה גפני: למה יש לי רושם כזה?
טידה שמיר: ממש לא.
משה גפני: ממש לא?
טידה שמיר: אני מוכנה לשבת עם שגית ולהראות לה.
שגית אפיק: ולחזור להפניות לחקיקה אחרת כמו שהיה בעצם קודם?
טידה שמיר: ניסינו.
טידה שמיר: מלכתחילה ניסינו לצאת מהנקודה הזאת וזה לא מצליח.
שגית אפיק: כי אתם לא רק חוזרים.
רוני טלמור: מתאימים את זה להרכב השונה של הוועדה שהיא לא דירקטוריון של חברה.
טידה שמיר: באמת ניסינו.
טידה שמיר: ניסינו להשוות גם להגבלות שיש בחוק החברות.
משה גפני: אני אבקש מהלשכה המשפטית של הוועדה לנסות לנסח את זה כפי שאנחנו דיברנו.
מאיר שטרית: התקנות האלה יחולו גם על דירקטורים בבנקים הנוספים?
מאיר שטרית: על כולם.
טידה שמיר: בנקים ללא גרעין שליטה.
מאיר שטרית: לא, אלה עם גרעין שליטה, זה יחול עליהם?
ערן היימר: זה לא על דירקטורים אלא זה על הוועדה שממליצה.
טידה שמיר: מדובר על ועדה.
מאיר שטרית: על הוועדה שממליצה.
שי חרמש: הרי הבחירה היא באסיפה.
יעקב אדרי: עדיין לא קיבלתי תשובה על הרכב הוועדה עצמה.
משה גפני: לגבי זיקה פוליטית והזניחות.
טידה שמיר: לגבי זיקה אישית, עסקית ופוליטית, כולנו מסכימים על מה שמדובר, אבל אם אנחנו נשתמש במונח אחר, יש בעיה של פרשנות כי זה רצף המלים שנמצא בחוקים אחרים.
טידה שמיר: מה שאנחנו מציעים זה שהזיקה האישית, עסקית ופוליטית תתייחס לסגן שר ושר ולא לחבר כנסת כי זה לא קיים בחוקים אחרים.
טידה שמיר: כשמגבילים, כאשר יש זיקה לדרג הפוליטי, משתמשים במינוח הזה, זיקה אישית, עסקית או פוליטית.
טידה שמיר: אם אני אגדיר זיקה אחרת, מבחינת כללי הפרשנות יפרשו שבמקרה של חברי הוועדה, דווקא כאן הזיקה הפוליטית היא גמישה יותר ואין הכוונה לכך.
טידה שמיר: מה שנכון זה שבחוקים אחרים כאשר מגבילים בזיקה אישית, עסקית או פוליטית, זה מתייחס לשר ולסגן שר ולא לחבר כנסת.
טידה שמיר: לכן אנחנו מציעים להתאים את זה גם כאן אבל להשתמש במונח שמופיע בחוקים אחרים.
משה גפני: מה לגבי הזניחים?
טידה שמיר: לגבי קשרים זניחים, זאת ההגדרה בחוק החברות.
שגית אפיק: אין שם הגדרה.
שגית אפיק: זה רק מופיע.
שגית אפיק: זה המינוח שמופיע שם ובתקנות.
שגית אפיק: זה לא מופיע באף מקום אחר בחקיקה.
רוני טלמור: לכן אנחנו גם לא רוצים להגדיר את זה כדי להשאיר את זה פתוח לאותה פרשנות שתיווצר.
שגית אפיק: זאת אומרת, זאת רמה הכי נמוכה שיש, אם אני מנסה לפרש לעצמי.
שגית אפיק: זאת הכוונה?
שגית אפיק: זאת אומרת, זה חריג מאוד מצומצם.
רוני טלמור: גם בתיקון 16.
משה גפני: מה שאת אומרת זה שהכל מועתק.
משה גפני: אמרתי בישיבה הקודמת שאני בעד להעתיק ממה שקיים בחוקים אחרים, אבל להעתיק את החוקים כמות שהם.
משה גפני: למה כאן אתם מרחיבים כל כך?
משה גפני: למה אתם לא מגיעים לנוסח מצומצם יותר?
טידה שמיר: אני מוכנה לעבור סעיף-סעיף ולהראות.
מאיר שטרית: אנחנו נעבור סעיף-סעיף.
משה גפני: אנחנו לא נעבור עכשיו סעיף-סעיף.
מאיר שטרית: לא נעבור סעיף-סעיף בחוק?
משה גפני: לא, אני עברתי בישיבה הקודמת.
שי חרמש: כבר קראנו את זה.
מאיר שטרית: על כל החוק?
משה גפני: לא על כל החוק אלא רק על הסעיף הזה.
שי חרמש: על הוועדה.
משה גפני: אלה שני עמודים על ניגוד עניינים.
טידה שמיר: אני מוכנה לעבור עם שגית סעיף-סעיף ולראות באמת שהוא נלקח מחוקים אחרים.
משה גפני: אני מבקש שתביאו ניסוח אחר.
משה גפני: תשבו אתם ותביאו לנו ניסוח אחר.
משה גפני: אנחנו נצטרך להכריע בין שני הניסוחים אלא אם כן תגיעו להסכמות.
משה גפני: צריך להכריע בין שנשי הניסוחים.
משה גפני: חבר הכנסת יעקב אדרי, לך יש שאלה ואני מבקש שתחזור עליה.
יעקב אדרי: בפעם שעברה אני העליתי נושא.
מאיר שטרית: אדוני היושב ראש, אני מצטער על שאני חוזר על השאלה.
מאיר שטרית: אם אני מבין נכון, ויתקן אותי המפקח על הבנקים, החוק הזה בעצם יחול רק על בנק לאומי.
מאיר שטרית: זה הבנק היחידי שאין לו גרעין שליטה.
משה גפני: לא התגברת על יצרך עכשיו.
מאיר שטרית: לכל היתר יש גרעין שליטה.
משה גפני: שאל אותי ואני אענה לך.
מאיר שטרית: זאת אומרת שזה יחול רק על בנק לאומי.
משה גפני: החוק הזה חל על כל הבנקים במדינת ישראל שאין להם גרעין שליטה.
משה גפני: העובדה היא שבמדינת ישראל הבנק היחיד ללא גרעין שליטה, זה בנק לאומי.
דוד זקן: מחר יכול להיות בנק אחר ללא גרעין שליטה.
משה גפני: שכחתי להגיד לך שמחר יכול להיות בנק אחר ללא גרעין שליטה.
מאיר שטרית: תגיד לי מי האידיוט שיקים בנק בלי גרעין שליטה.
משה גפני: לאחר מכן יש סעיפים על בנקים עם גרעין שליטה.
משה גפני: הסעיפים שאנחנו מדברים עליהם עכשיו הם על כל הבנקים ללא גרעין שליטה.
משה גפני: היום זה בנק אחד שקוראים לו בנק לאומי, ומחר אלה יכולים להיות בנקים אחרים ללא גרעין שליטה.
משה גפני: החוק איננו ספציפי לבנק לאומי ולא מתכוון ישירות לשלמה אליהו.
משה גפני: זה חוק כללי.
מאיר שטרית: בהסתייגויות נכתוב חוק בנק לאומי או חוק שלמה אליהו.
משה גפני: אם הוועדה תאשר את החוק, אתה תוכל לכתוב בהסתייגות.
מאיר שטרית: אני מקווה שלא תאשרו.
משה גפני: אבל החוק הזה מדבר באופן כללי.
מאיר שטרית: פשוט שערורייה.
מאיר שטרית: זה מרגיז.
מאיר שטרית: יש דברים שהמדינה עושה וזאת שערורייה.
משה גפני: מה זה שערורייה?
מאיר שטרית: בזמני ניסו לחלק את המניות של בנק לאומי.
משה גפני: הממשלה של מדינת ישראל החליטה, מה זה שערורייה?
מאיר שטרית: ממש, אני נרגש ונרעש.
משה גפני: אני כל הזמן נרגש ונרעש מהממשלה.
מאיר שטרית: אתה רוצה שורה של החלטות מטומטמות של הממשלה?
משה גפני: למשל, סולם השקילות, הייתה החלטה מצוינת.
מאיר שטרית: ממשלה מטופשת.
משה גפני: אסור לכם להגיב על זה.
מאיר שטרית: לנו מותר.
מאיר שטרית: תאמין לי, הממשלה הזאת מסכנת אותנו בצורה חמורה ביותר.
מאיר שטרית: באמת, קשה, אבל אתה יושב בממשלה ולא אני.
יעקב אדרי: בשבוע שעבר אני העליתי נושא בו דנו, הנושא של מינוי הדירקטורים.
יעקב אדרי: החמישה המפורסמים שהשופט בדימוס הוא היושב ראש.
יעקב אדרי: ממנים שניים והשניים והשלושה ממנים עוד שניים.
יעקב אדרי: לא קיבלתי תשובה לעניין הזה.
מאיר שטרית: חבר מביא חבר.
משה גפני: מאיר, אני לא מאפשר את זה יותר.
מאיר שטרית: היושב ראש, הייתי שר המשפטים.
משה גפני: אני מצטער, אבל אתה צריך לבקש רשות דיבור.
יעקב אדרי: על זה לא קיבלתי תשובה.
יעקב אדרי: אני אפילו הרחקתי לכת, ידידי המפקח על הבנקים, והצעתי שאפילו אתה תמנה, אם אתה זוכר.
יעקב אדרי: מאז נעלמו עקבותיכם ולא שמעתי דבר.
משה גפני: מי משיב לו?
דוד זקן: אני אשיב.
דוד זקן: אני אומר שזה בדיוק הפוך ממה שחבר הכנסת שטרית אמר בנושא ההלאמה.
דוד זקן: אנחנו לא רוצים בנק ממשלתי.
דוד זקן: הממשלה לא רוצה לשלוט בבנק לאומי.
דוד זקן: רצינו להקים ועדה חיצונית ויצרנו מנגנונים חיצוניים.
דוד זקן: היושב ראש הוא שופט בדימוס שמציע אותו שר המשפטים.
דוד זקן: הוא בהתייעצות עם יושב ראש הרשות לניירות ערך בוחר עוד שניים והם בוחרים עוד שני דירקטורים, דח"צים, שמכהנים מתוך רשימה - וזה בהתייעצות אתי – מצומצמת של אנשים מכהנים.
דוד זקן: זה לא חבר מביא חבר.
יעקב אדרי: הם שניים שנבחרו זה עתה והם כבר בוחרים עוד שניים.
מאיר שטרית: מר זקן, הייתי שר המשפטים והייתי מעורב במינויים שונים.
מאיר שטרית: אני אומר לך שזה חבר מביא חבר.
מאיר שטרית: איך זה?
מאיר שטרית: חבר מביא חבר, חד וחלק.
מאיר שטרית: חבר מביא חבר ואל תספרו סיפורים.
מאיר שטרית: כולכם מספרים סיפורים.
מאיר שטרית: זה חבר מביא חבר.
מאיר שטרית: לשם כך בעולם מנהלים בנקים לפי מניות ולא לפי מי ממנה איזה שופט.