GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל שטייניץ: כאן יש טבלה השוואתית, מקומנו ביחס לעולם המערבי, יש פה כמה מדינות שלא מערביות.
יובל שטייניץ: אבל כפי שאתם רואים, אם את שנת 2010 סיימנו במקום ראשון בעולם המערבי, בעולם המערבי אני לא כולל את אסטוניה וקרואטיה ועוד מדינה לא מערבית, אז ברבעון הראשון של 2011 גרמניה עברה אותנו, גרמניה היא חלק מהעולם המפותח ובעצם אנחנו עכשיו במקום השני בעולם המערבי המפותח.
יובל שטייניץ: היינו במקום הראשון בעולם המערבי ב-2010.
יובל שטייניץ: הנתונים האלה הם נכונים, אבל צריך לזכור שבצמיחה לנפש המצב קצת פחות טוב.
יובל שטייניץ: מאחר ואצלנו יש גידול באוכלוסייה, ברוב מדינות המערב אין גידול משמעותי באוכלוסייה, אז כשמכמתים את כל הצמיחה לצמיחה לנפש עדיין אנחנו מתקדמים יפה ביחס לרוב העולם, אבל הפער הוא לא כל כך דרמטי.
יובל שטייניץ: אנחנו צומחים יותר לנפש אבל לא הרבה יותר וכדאי להסתכל גם על הנתון הזה, שלא נתלהב יתר על המידה מה-4.7%, אז לנפש זה 2.8%.
יובל שטייניץ: זה עדיין גבוה, אבל לא...
ציון פיניאן: איך הסתיימה הצמיחה ב-2008?
יובל שטייניץ: ברבעון האחרון של 2008 ירדנו למינוס 2%.
יובל שטייניץ: ברבעון הראשון של 2009 מינוס 3%.
ציון פיניאן: מתי הושבעה הממשלה?
מגלי והבה: זה לא קשור לממשלות, ידידי.
ציון פיניאן: קשור.
מגלי והבה: זה לא קשור לממשלות.
מגלי והבה: זה קשור ל---
ציון פיניאן: מה שקשור, אתם לא רוצים, מה שלא קשור אתם---
מגלי והבה: אוקי, כל הציונים לשבח מגיעים לך ולממשלתך.
ציון פיניאן: אמן, יפה.
מגלי והבה: אנחנו רואים את זה משעה לשעה.
ציון פיניאן: עכשיו אני רגוע.
יובל שטייניץ: האמת היא פשוטה.
יובל שטייניץ: אנחנו החלטנו להשביע את הממשלה בסוף הרבעון הראשון, כי ידענו שאחר כך תבוא הצמיחה.
יובל שטייניץ: אין שום קשר כמובן.
משה גפני: בצמיחה לנפש לעומת אירופה אנחנו לא במצב הכי טוב?
יובל שטייניץ: אנחנו בין הגבוהים.
משה גפני: בין הגבוהים, אף על פי ששם כמעט ואין נפשות.
משה גפני: יש להם ילד אחד.
יובל שטייניץ: לא, צמיחת התוצר לנפש יחסית למערב אירופה אנחנו בין הכי גבוהים---
משה גפני: אף על פי ששם כמעט אין ילדים?
יובל שטייניץ: לכן זה לנפש.
יובל שטייניץ: אנחנו בין הכי גבוהים, בשנה שעברה היינו הכי גבוהים, השנה ירדנו למקום שני או שלישי.
משה גפני: אבל זה לא חיסרון, בגלל ששם אין ילדים כמעט.
יובל שטייניץ: נכון, אנחנו רוצים ילדים, לא?
משה גפני: באירופה בעוד כמה שנים לא יהיו בכלל---
יובל שטייניץ: כאן יש תמונה של מאזן התשלומים.
יובל שטייניץ: כפי שאתם רואים, גם כאן נמשך העודף במאזן התשלומים ומה שלא פחות חשוב זה הקו האדום.
יובל שטייניץ: חיים יראה אחר כך את המצב בעולם, הקו האדום מתאר את הגירעון כאחוז מהתוצר, אנחנו מצליחים גם בנושא הזה לרדת.
יובל שטייניץ: העודף הוא נמשך.
יובל שטייניץ: את הבעיות של התחזקות המטבע כולנו מכירים.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים את שער החליפין הריאלי.
יובל שטייניץ: אודי, אולי כדאי שאתה תתייחס לשקף הזה.
יובל שטייניץ: או חיים.
חיים שני: יש לנו פה השוואות איפה אנחנו עומדים ביחס לעולם.
חיים שני: באופן כללי החוזקה של השקל נובעת מכמה סיבות.
חיים שני: אחת, זה הנושא של עודף קבוע מ-2003, כמו שהשר אמר, במאזן התשלומים שנובע מהעובדה שבמדינת ישראל ביצוא סחורות ושירותים אנחנו רואים צמיחה ועלייה מתמדת.
חיים שני: אז יש כאן איזה שהוא נתון בסיסי.
חיים שני: בנוסף לזה יש פערי ריביות בינינו, כחלק מהמדינות שעמדו יפה במשבר, לבין ארצות הברית.
חיים שני: פערי הריביות האלה נפתחו בחודשים האחרונים.
חיים שני: יש כאן גם ניסיון או גם תנועות הון שם בטווח קצר, ובאופן כללי הדולר מול כל המטבעות בעולם נחלש.
חיים שני: הטבלה הזאת מראה איפה סל המטבעות שמייצג פחות או יותר את ההרכב של הסחר הישראלי, לוקח בחשבון גם את האינפלציה ומראה איפה השקל עומד מול שאר העולם.
יובל שטייניץ: נעבור לשקף הבא; כאן אנחנו רואים נתוני יבוא ויצוא של סחורות בלבד, אבל אני אגיד את התמונה הכללית.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים רק סחורות, כמובן שצריך להכניס גם שירותים ובסך הכל, למרות חולשת הדולר שמכבידה על היצוא, ברבעון הראשון של 2011 היצוא עלה לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בקצב שנתי של 16%.
יובל שטייניץ: זאת אומרת היצוא המשיך להתחזק בשלושת החודשים האחרונים, למרות הירידה בשער הדולר, ואנחנו היום בעצם מבחינת רמת היצוא ברמת שיא.
יובל שטייניץ: עברנו כבר את השיא.
יובל שטייניץ: מבחינת הווליום, היקף היצוא, עברנו את השיא שלפני המשבר וגם בזה אנחנו בין הבודדים בעולם שלא רק שהשלמנו התאוששות, עברנו אותו ואנחנו מייצאים היום יותר מאשר שיא היצוא.
יובל שטייניץ: אנחנו בעצם היום, לפי שלושת החודשים האחרונים, בשיא היצוא אי פעם של מדינת ישראל, למרות חולשת הדולר.
יובל שטייניץ: כמובן אנחנו מקווים שזה יימשך.
יובל שטייניץ: יש שני דברים שמאיימים על זה; אחד זה שער המטבע והשני זה הבעיות, שחיים אחר כך ירחיב בהן, בעולם המפותח.
יובל שטייניץ: העובדה שהמשבר עוד לא לגמרי נגמר באירופה ובארצות הברית זה כמובן מאיים על הנתונים האלה.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים את יצוא הסחורות ויש כאן עוד דבר מאוד מאוד חשוב שאנחנו מאוד מברכים עליו, התפתחות מאוד חשובה.
יובל שטייניץ: כפי שאתם זוכרים, לפני שנתיים אמרנו שאחת מהמגמות שצריך לעודד בכלכלת ישראל זה להעביר נתח גדל והולך של היצוא ממדינות המערב לשאר העולם.
יובל שטייניץ: תמיד רוב היצוא שלנו היה לאירופה וארצות הברית והמשבר הזה, עם הזעזוע שהוא הביא בחובו, הביא למחשבה שצריך להמשיך ולפתח ולהרחיב ולחזק את היצוא למדינות כמו סין, הודו, דרום אמריקה ואחרות, וכאן אנחנו יכולים לראות בשקף הזה, שמפלח את היצוא לפי שנים, את ההתפתחות.
יובל שטייניץ: בשנת 2011-2010 אנחנו רואים שיש קפיצה ביצוא לשאר העולם, זה סין, הודו, אסיה, דרום אמריקה, אפריקה קצת.
יובל שטייניץ: היצוא לארצות הברית לא נפגע, עלה טיפה, היצוא לאירופה עלה טיפה, בשאר העולם עלייה דרמטית.
יובל שטייניץ: לפי הקצב הזה, אם זה יימשך כך עוד שנתיים-שלוש, אנחנו נגיע למצב שבו 50% ויותר מהיצוא הישראלי יהיה לשאר העולם ולא נהיה תלויים רק בשווקים של אירופה וארצות הברית.
חיים שני: בשנה הקרובה אתם תראו מאיתנו, כמובן יחד עם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ומשרד החוץ, סדרה של פעילויות של תשתיות ממשלתיות שיכולות לסייע למגמה הזאת, החל מנציגים מסחריים באזורים שונים בסין והודו, כלה בשיתופי פעולה בין לאומיים למחקר ופיתוח, ובדרך עוד סדרה של פעילויות.
חיים שני: שוב, זה לא חלילה להחליף את התעשייה, אבל אמור לתת לה עוד תשתיות, איפה שהממשלה יכולה לעזור.
יובל שטייניץ: אחד הדברים, דרך אגב, שסיכמתי עם שר האוצר ההודי ואנשינו עובדים על זה ביחד, לשמחתי, לאחר המון שנים ההודים נעתרו והסכימו על כינון, זה דבר שהוא עכשיו במשא ומתן, צריך להגיע להסכם, אבל הסכימו הסכמה עקרונית על כינון אזור סחר חופשי בין הודו לישראל, מה שיכול לתת מנוף אדיר, נוסף, ליצוא להודו.
יובל שטייניץ: אני מקווה שעד סוף שנת 2011 אכן נשלים את ההסכם בין שתי המדינות, אנחנו כבר במגעים ועובדים על הנושא הזה.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים את ההתפתחות בשוק העבודה.
יובל שטייניץ: כפי שאתם זוכרים, לפני שנתיים הדאגה המרכזית כאן של הוועדה, וגם שלי כשר האוצר ושל סגני בצמרת האוצר, היתה התפתחויות מאוד קשות ותחזיות מאוד קשות לגבי האבטלה.
יובל שטייניץ: הכרזנו על זה כמטרה עיקרית, לא להגיע למחזות של אבטלה המונית, כפי שמתפתחים היום וממשיכים להתפתח לעתים ברוב מדינות אירופה ובארצות הברית.
יובל שטייניץ: אין לנו עוד נתונים שאפשר להציג אותם ברמת סמך גבוהה של הרבעון הראשון של 2011, לכן השקף הזה הולך עד 2010.
יובל שטייניץ: לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה האבטלה המשיכה לרדת, היא על 6% כרגע.
יובל שטייניץ: זה הנתון האחרון שקיבלנו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפני כחודש.
יובל שטייניץ: ההשתתפות, שזה אולי הדבר הכי חשוב, למרות שהציבור לא שם לב אליו, פחות צבעוני, העלייה בהשתתפות היא הדבר החשוב יותר ולפי נתונים ראשונים בידינו, עוד לא הצגנו את זה כי עוד אין נתונים מוחלטים, ב-2010 היתה עלייה בהשתתפות, כולל עלייה בהשתתפות של שני ציבורים שאנחנו מעוניינים לשלב אותם בכלכלת ישראל ופועלים בהמון נתיבים, זה הציבור החרדי והציבור הערבי.
יובל שטייניץ: ב-2010 העלייה---
משה גפני: רוצים, לא עושים.
יובל שטייניץ: כבוד הרב גפני, רוצים, עושים, משתדלים.
יובל שטייניץ: אתה יכול להגיד שלדעתך לא עושים---
משה גפני: אתמול העבירו חוק בוועדת החוקה שערבים וחרדים לא יתקבלו לעבודה.
אחמד טיבי: ונשים.
יובל שטייניץ: באמת?
משה גפני: אני מבטיח לך, אדוני השר, כשהערבים והחרדים יהיו בשלטון לא נקפח את היהודים החילוניים.
זבולון אורלב: מר גפני, שיעשו שירות לאומי, זה כמו שירות צבאי.
משה גפני: הבנתי, הכל בסדר.
זבולון אורלב: למה לקפח את מי שעשה שירות צבאי או שירות לאומי ונתן את שנותיו למדינה?
משה גפני: בסדר גמור, שלא יגידו רק...
אחמד טיבי: תתגמל אותם מהתקציב של משרד הביטחון.
משה גפני: אדוני השר, אני רק רוצה להרגיע את הרוחות.
משה גפני: חבר הכנסת אורלב, יש חוק לעידוד חיילים, צריך לתת העדפות, אני מצביע על זה כל הזמן בעד, אני אפילו מהיוזמים לתת לחיילים משוחררים, לתת לחיילים, לתת לשירות לאומי הטבות בכל התחומים.
זבולון אורלב: גם הטבה בקבלת עבודה.
משה גפני: אי אפשר להגיד בו זמנית שרוצים לעודד ציבורים מסוימים לצאת לעבודה ומצד שני להגיד 'לא, צריך להעדיף אחרים'.
משה גפני: זה בסדר, רק שלא יגידו שרוצים לעודד מישהו, זה הכל.
פניה קירשנבאום: אנחנו בעד לעודד לתרום למדינה.
משה גפני: בסדרי עדיפויות צריך לעודד לתרום למדינה.
זבולון אורלב: הרצון לתת לעודד, לא צריך לבוא על חשבון, חיילים לפני הכל.
משה גפני: ברוך ה', אנחנו תמיד הולכים עם הימין ואנחנו חוטפים את הסטירות בפנים.
משה גפני: אצל השמאל לא היינו מקבלים את זה.
פניה קירשנבאום: מדובר בעבודות במוסדות ממשלתיים.
שי חרמש: הוויכוח בקואליציה מאוד מעניין.
יובל שטייניץ: הרבנים כולם, כרגע הוויכוח הזה בא על חשבון המצגת שלי ואחר כך יתלוננו שאין זמן לשאלות ותשובות.
משה גפני: היות ואני מחשיב אותך לאיש רציני מאוד, כשאתה אומר שרוצים לעודד חרדים לצאת לעבודה, אני מגחך בתוך תוכי.
משה גפני: כשאנחנו הבאנו את החוק של האפליה המתקנת לחרדים, הקואליציה הפילה את זה.
יובל שטייניץ: הרב גפני, מאחר שמדובר בנושא מאוד רציני ואני מוכרח להגיד שוב שבשנתיים האחרונות, כשאני וסגני מכהנים כשר אוצר וכסגן שר האוצר, וכשחיים בתפקידו וכשאודי ראש אגף תקציבים, הנושא הזה מקבל באוצר מיקוד וחשיבות שמעולם לא קיבל, אני מציע שאנחנו פעם נקבע דיון מיוחד לנושא הזה, כי אני חושב שהנושא הזה באמת חשוב, ויש לנו גם המון מה להציג מה נעשה ומה לא נעשה ואיפה יש קשיים ואיפה אפשר אולי לפתור קשיים.
יובל שטייניץ: אני מציע לייחד לזה דיון.
מגלי והבה: אתה מחטיא את המטרה, כי העובד שמקבל 5,000 או משכורת מינימום, חשוב לו לא מספר האבטלה שיורדת, חשוב לו שיוכל להתפרנס בכבוד, וזו הנקודה שאתם לא מבינים.
יובל שטייניץ: מגלי, אני שמח שאתה מאיר את עינינו, אני רק רוצה לומר לך שראשית, זו משימה חשובה ביותר לא להגיע כאן לחצי מיליון מובטלים, ואלה היו התחזיות כשהיינו בצמיחה שלילית לפני שנתיים וזה מה שקורה באמריקה בפרופורציות, שם זה מיליונים, ובאירופה.
יובל שטייניץ: טוב מאוד שלא הגענו לחצי מיליון מובטלים, שלא נוספו פה עוד מאות אלפי מובטלים, נוספו עוד 100,000 אבל כבר הצלחנו להוריד אותם, לייצר מקומות עבודה, והעובדה שהאבטלה נמוכה היא בסוף גם תומכת בשכר.
יובל שטייניץ: כשיש אבטלה נמוכה וביקוש גבוה לעובדים, בגלל צמיחה, זה בסוף גם תומך בשכר ואנחנו רואים ירידת שכר בחלק גדול ממדינות המערב, ואצלנו לא.
יובל שטייניץ: אז לא פותרים את כל הבעיות במכה אחת, אבל אם חס וחלילה היו פה עוד 200,000 או 300,000 מובטלים, אני יודע מה האופוזיציה היתה אומרת.
יובל שטייניץ: היא היתה אומרת מה שהאופוזיציה בבריטניה ובספרד וביוון ובארצות הברית אומרת.
משה גפני: למה לפי הערכתך, אדוני השר, הערכה של המשרד, המשק הישראלי הוא חזק על אף שיש הוצאות גדולות לביטחון, על אף שאנחנו מדינה מוקפת אויבים?
משה גפני: והאם המצב הזה באמת יימשך או שיש חשש חלילה שזה לא יקרה?
משה גפני: מה הסיבה שאנחנו נמצאים במצב כלכלי טוב?
יובל שטייניץ: יש לכך כמה סיבות, אבל ברשותך אני אסיים את המצגת ואענה על זה, כי אחרת אני אקטע את כל חוט המחשבה והמצגת.
יובל שטייניץ: אנחנו מקווים להמשיך להוריד את האבטלה, למרות שהיא כבר עכשיו ברמות מהנמוכות יותר, אולי הנמוכה ביותר שהיתה אי פעם, או משתווה לנמוכה ביותר, אבל יותר חשוב לנו זה הקו האדום, להגדיל את ההשתתפות.
יובל שטייניץ: להגדיל את ההשתתפות של כל הציבור ובמיוחד של ערבים וחרדים.
יובל שטייניץ: אני אומר לכם, זו משימה לאומית.
יובל שטייניץ: אנחנו שמחים על הגידול שהיה ב-2010 ואנחנו נמשיך לשים דגש על העניין הזה לטובת הקהילות האלה, לטובת ביעור העוני המחפיר בקרב הערבים והחרדים, ולטובת כלכלת ישראל.
יובל שטייניץ: אמרתי שאת המצגת ספציפית לעניין המגורים והנדל"ן אנחנו נשמור, נציג ונכין לקראת דיון מיוחד שאתה רוצה לייחד כאן, הבנתי, בהמשך המושב, בנושא הזה.
יובל שטייניץ: אבל כאן רק נתון כללי, שהוא גם קשור לנתונים המקרו כלכליים; כאן יכולים לראות את ההתפתחות בהשקעה לבנייה למגורים.
יובל שטייניץ: כפי שאתם יכולים לראות, ב-2007-2006 היינו בערך ברמה של 7-6 מיליארד שקלים בשנה השקעה במגורים, ב-2008 היתה עלייה קלה, לרמה של 7, מ-6.5.
יובל שטייניץ: ב-2009 עלייה נוספת וב-2010, אתם רואים את סוף הגרף, עלייה דרמטית ב-2010 עד לרמה ברבעון האחרון של כמעט 10 מיליארד.
יעקב אדרי: ובכל זאת תוסיף כמה מלים לנושא הדיור, כי הבעיה היא בעיה קשה מאוד, עם כל הגרף המאוד...
יעקב אדרי: יש ברוך גדול, אי אפשר להעלים את זה.
יובל שטייניץ: בנושא הדיור אני מסכים איתך לחלוטין.
יובל שטייניץ: יש מצוקת אמת, לא זמנית, היא נובעת מכך שבמשך עשור בנו פה מעט מדי.
יובל שטייניץ: תראה את ההשקעות שהיו משנת 2000 עד 2009, שמאז התחילו לבנות יותר.
יובל שטייניץ: במשך עשור בנו פה פחות מדי ונוצר מחסור להערכתנו של כ-50,000 דירות ואנחנו מטפלים בזה בצורה של אמצעים.
יובל שטייניץ: ראשית, הצלחנו בשותפות עם משרד השיכון להגדיל את הבנייה.
יובל שטייניץ: ב-2010 קפצנו מרמה של 30,000 דירות חדשות ב-2008 לרמה של 40,000 התחלות בנייה, זו כבר תוספת משמעותית, זה 33% יותר.
יובל שטייניץ: כפי שאתה רואה את הגרף, אם הגרף יימשך כך, אז ב-2011 תהיה רמה הרבה יותר גבוהה גם מ-40,000 התחלות בנייה.
יובל שטייניץ: רק הספינה הגדולה הזאת, שיש מחסור של כמעט עשור של בנייה חסרה, לוקח שנתיים-שלוש, גם אם אנחנו רואים את ההתקדמות, להדביק אותה.
יובל שטייניץ: ישנם צעדים נוספים שנעשו, חלקם אישרתם פה בוועדה, ואני אומר מראש שאנחנו עובדים היום באוצר, בנוסף לרפורמה במינהל מקרקעי ישראל, שהיא דרמטית ואני אשמח להציג אותה ואת עקרונותיה בישיבה שתייחד כאן לנדל"ן, בנוסף לרפורמה במינהל מקרקעי ישראל, שסוף סוף בשותפות עם ההסתדרות הכללית חתמנו אותה באמצע השבוע, אנחנו שוקלים עוד צעדים רגולטוריים בתחום המסים כדי לבלום את דינמיקת המחירים, ממש בימים אלה, ואני מקווה שאנחנו נשלים את זה בתקופה הקרובה.
זבולון אורלב: מה זה השקעה נקייה?
זבולון אורלב: כתוב 'השקעה נקייה', יש השקעה מלוכלכת?
יובל שטייניץ: זה נטו בבניין, לא בתכנון.
אודי ניסן: השקעה נטו בניכוי הפחת.
זבולון אורלב: איזה פחת?
יובל שטייניץ: אנחנו נתייחס לזה בהמשך, יבררו בדיוק מה ההבדל בין נטו לברוטו וזה יוסבר.
משה גפני: השקעה נקייה זה כמה המדינה מרוויחה מכל דירה שנבנית.
משה גפני: זו השקעה נקייה.
יובל שטייניץ: אתה לא צריך להגיב.
משה גפני: היא מרוויחה הרבה.
משה גפני: מה זה, המדינה לא מרוויחה מבנייה?
יובל שטייניץ: המדינה מרוויחה מבנייה, אבל---
משה גפני: היא מרוויחה מהקרקע, היא מרוויחה מהבנייה, היא מרוויחה מהמסים, היא מרוויחה מהכל.
משה גפני: המדינה זה לא אני.
משה גפני: אני זה הזוג הצעיר שצריך לקנות דירה.
יעקב אדרי: מחירי הקרקע.
משה גפני: צריך לתת גם את הקרקע לאזרחים.
משה גפני: אבל זה לא התחיל היום וזה כנראה גם לא יסתיים היום.
אודי ניסן: כשמדברים על השקעה נקייה זה בניכוי הפחת, מה זה הפחת?
אודי ניסן: זה מדדי פחת, כנראה אומדן פחת להשקעה, כולל המס, אבל אני אבדוק את זה.
זבולון אורלב: אם אתה לא יודע כל כך, אז זה לא נורא שאני לא אדע.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים את מדדי המניות בעולם.
יובל שטייניץ: הדבר המדהים זה לראות באמת כמה העולם גלובלי, גם אם יש כאלה שעולים יותר וכאלה שעולים פחות.
יובל שטייניץ: יש כאן השוואה בין תל אביב לנסד"ק.
יובל שטייניץ: האדום זה הנסד"ק ארצות הברית, הכחול שווקים מתעוררים והירוק זה ישראל.
יובל שטייניץ: מה אפשר לראות בגרף הזה?
יובל שטייניץ: שתי עובדות מאוד מעניינות.
יובל שטייניץ: ראשית, גם אם יש כאלה שעולים יותר או יורדים יותר או פחות, רואים את המתאם.
יובל שטייניץ: המתאם מדהים.
יובל שטייניץ: העולם נהיה יותר ויותר גלובלי.
יובל שטייניץ: שנית, אתם רואים שלמרות שישראל היא שוק מפותח, התקבלה ל-OECD, נכללת במדד המדינות המפותחות מבחינה כלכלית, ובדין ובצדק, מזה שנתיים, מבחינת העלייה בשווקים, ישראל קרובה יותר למדד עדיין של המדינות המתעוררות, כלומר מבחינת האפקט בתקופת המשבר ישראל הצליחה להיצמד לעולם המתעורר שנפגע פחות מהמשבר ולא לעולם המפותח.
יובל שטייניץ: אבל כללית אנחנו רואים פה הידמות, לפחות בכיוון התנועות אם לא בערכים הסופיים, המוחלטים שלהם.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים משהו שאנחנו מרגישים.
יובל שטייניץ: בתקופה האחרונה, בשנים האחרונות האינפלציה היא כל הזמן בקו היעד העליון, או חורגת ממנו, היא חרגה ממנו ב-2007 ו-2008, היא היתה פחות או יותר על הגבול העליון ב-2009, קצת פחות מהגבול העליון ב-2010.
יובל שטייניץ: אתם רואים שדווקא בשנת 2010 המחירים עלו פחות יחסית ל-2008 ו-2009, אבל הרבעון הראשון של 2011, הצ'ופצ'יק שרואים שם בצד ימין הוא בהחלט מדאיג, אנחנו רואים שבתחילת 2011 האינפלציה חורגת מקו היעד הממשלתי.
יובל שטייניץ: זו אחת הסיבות לכך שהנגיד העלה ריבית וזה דבר שאנחנו צריכים להתמודד איתו.
יובל שטייניץ: יש לו סיבות מקומיות; ההתאוששות מהמשבר, הטיפול באבטלה, התעסוקה שקרובה למלאה, ויש לו סיבות גלובליות; עליית מחירי הסחורות בעולם וזו בהחלט סוגיה שצריכים לתת עליה את הדעת, אם זה ימשיך להתפתח בצורה כזאת בחודשים הקרובים.
יובל שטייניץ: גירעון.
יובל שטייניץ: כאן אני רוצה להגיד דברים ברורים.
יובל שטייניץ: הקו האדום מייצג את יעדי הגירעון, כפי שהכרזנו עליהן לפני שנתיים בתכנית בלימה ותנופה.
יובל שטייניץ: הרי אחד מהעקרונות של התכנית האנטי משברית שלנו היה תכניות לטווח ארוך, לא רק תקציב דו שנתי, אבל הסתכלות מקרו כלכלית לטווח ארוך, רפורמות לטווח ארוך ולא רק התמודדות בטווח הקצר.
יובל שטייניץ: לכן קבענו לעצמנו תווי הורדת גירעון לטווח ארוך לחמש שנים בעצם, בחקיקה.
יובל שטייניץ: אנחנו חושבים שהעבדה הזו שאנחנו התחייבנו על יעדים לטווחים ארוכים ועברנו לתקציב דו שנתי והתחייבנו ליעדי גירעון חמש שנתיים, העובדה הזו של התכניות לטווח ארוך, היה לה חלק בחילוץ המוצלח של ישראל מהמשבר.
יובל שטייניץ: כי הטווח הארוך והביטחון בטווח הארוך, שיש יעדים ברורים, עם סיכויים לעמוד בהם, מקרינים אחורה לטווח הקצר, בתקופה של פניקה ואי ודאות.
יובל שטייניץ: אבל כאן אתם רואים את יעד הגירעון.
יובל שטייניץ: השנה, כמו שזה נראה עכשיו, אנחנו נעמוד ביעד הגירעון של 3%, וכאן אני רוצה לומר דברים ברורים.
יובל שטייניץ: בחודשים הראשונים של השנה היתה לנו גבייה שהיא מעל התחזית.
יובל שטייניץ: בחודש הזה, שאי אפשר לסכם אותו עדיין, לכן לא הכנסנו אותו לגרף, אבל ייתכן, אני אומר מראש שבחודש הזה, לצערנו, אנחנו נהיה מתחת לתחזית, כלומר אנחנו נגבה פחות מסים ממה שצפינו בתחזית, ולכן התמונה היא עוד לא 100% ברורה.
יובל שטייניץ: לכן אמרתי, היו צעדים מסוימים שעשינו, אנחנו קבענו שהאיזון התקציבי של הצעדים האלה יתבצע במהלך שנת 2012, כי אנחנו בתקציב דו שנתי.
יובל שטייניץ: אנחנו נחושים באופן חד משמעי, זו המדיניות לעמוד ביעדי ההוצאה וביעדי הגירעון, לכן אם יש שינויים, אנחנו מבצעים התאמות שמקזזות את השינויים הללו.
יובל שטייניץ: לכן העברנו לקריאה ראשונה, וכאן לדיון בוועדה, צעדים מאזנים בתחום המסים ב-2012, אבל הודעתי מראש, אמרתי מראש שאת ההחלטה הסופית לגבי הצעדים האלה, האם נצטרך את כולם או חלקם, אנחנו נקבל לקראת מושב החורף, כשנראה מה ההתפתחות בהכנסות המדינה, הרי הצעדים המאזנים הם כולם ב-2012 ולכן אם יש צורך בכולם, או בחלקם, אנחנו נראה לפי ההתפתחויות.
משה גפני: אם תחליטו על שינויים מההחלטה של ועדת הכספים---
יעקב אדרי: ברור שיהיו שינויים---
משה גפני: רגע, רגע.
יעקב אדרי: ממה שאני שומע, זה ברור.
משה גפני: לא, לא, לי לא ברור.
יובל שטייניץ: הרב גפני, בכל מקרה הדברים נקבעו מראש, גם כשהנחתי את החקיקה הזאת בקריאה ראשונה בכנסת אמרתי את הדברים מראש, ההחלטה הסופית, מאחר שהיא חלה רק ב-2012, תתקבל לקראת החורף, לקראת סוף השנה.
יובל שטייניץ: בכל מקרה, אם יהיו שינויים, נביא את זה גם לדיון כאן.
יובל שטייניץ: אם נחליט במועצה ובממשלה שצריכים לחול שינויים מסוימים, שצריכים כן ללכת עם חלק מהצעדים, נביא את זה לדיון נוסף כאן בוועדה, כפי שאנחנו נוהגים תמיד.
משה גפני: כן, אנחנו גם מתכוונים באותו דיון להביא גם את הנושא של המים, שלא הסתיים.
אודי ניסן: אפשר להתייחס לשתי נקודות ששאלתם, ונציג את זה באמצע השנה.
אודי ניסן: קצב הביצוע, קצב הביצוע של התקציב, אחרי שבשנתיים קודמות גמרנו מעל 99% תקציב ביצוע, אנחנו בקצב ביצוע קצת יותר גבוה מהשנים הקודמות ובינתיים המתווה הוא לא ביצוע מלא של התקציב.
אודי ניסן: הערה שנייה.
אודי ניסן: עודפים.
אודי ניסן: נשאלתי פה בשבוע שעבר, 75% מהעודפים עברו בפברואר.
אודי ניסן: לפני שלושה שבועות נסגר הדוח הכספי של הממשלה והיתרה של ה-25% מהעודפים המחויבים יעברו בשבוע הבא לוועדה.
אודי ניסן: בנושא הזה זה מוריד את המחסומים של ביצוע מהיר של התקציב.
משה גפני: אני אבקש מחברי הכנסת, לפני שאני נותן למנהל הכללי ולממונה על התקציבים, שאלות או התייחסות.
יעקב אדרי: מה עם נושא הרופאים?
יעקב אדרי: אולי בכל זאת התייחסות.
משה גפני: אתה יכול להגיד את זה.
משה גפני: התייחסויות קצרות לדברים.
משה גפני: חברת הכנסת זהבה גלאון, בבקשה.
זהבה גלאון: אדוני, שני דברים שהייתי רוצה להתייחס.
זהבה גלאון: השר הציג בתחילת המצגת נתונים על הצמיחה שהיא צמיחה מאוד גבוהה, ועכשיו אמרת שהיתה גבייה קודם מעל התחזית ויכול להיות שעכשיו הגבייה תהיה מתחת לתחזית ואם הגירעון נמוך, ויש גם ירידה ביחס לחוב/תוצר, וכל זה קורה עכשיו ברמת המיסוי הנוכחית, אמרת 'אנחנו נחכה עד סוף השנה' ותיארת איך עברנו את המשבר הכלכלי.
זהבה גלאון: אני מודה שאני לא מצליחה להבין את התכנית הזאת.
זהבה גלאון: התכנית נשארה בעינה בשלב זה, כל הרפורמה להפחתת מסים נשארה בעינה.
זהבה גלאון: אני לא שמעתי אותך אומר 'אני הולך לבטל את הרפורמה להפחתת מסים'.
זהבה גלאון: כמו שהובא כאן לוועדה כשחבר הכנסת גפני הציג אותה בשבוע שעבר, היתה קפאה לשנה, ממילא נשארה תכנית עד 2017, על פי הירידה שתכננתם.
זהבה גלאון: לפי מה שאני רואה עכשיו בנתוני המצגת האלה, אין בכלל צורך בקיצוץ.
זהבה גלאון: למה צריך אותם?
זהבה גלאון: והערה שנייה, שאני חושבת שבכל זאת התחיל אותה קודם חבר הכנסת אדרי, אבל אי אפשר שלא לשאול, אתה נמצא כאן בוועדה, אדוני השר, ואני רוצה לשאול אותך לגבי הסכמי השכר במשק.
זהבה גלאון: יש כאן מגמה מאוד מדאיגה של האוצר לשבור, בעיקר את ארגוני העובדים.
זהבה גלאון: אנחנו רואים מה קורה עם הרופאים, העובדים הסוציאליים, עובדי הרכבת.
זהבה גלאון: כל ההתנהלות של האוצר שגם מכפישים את העובדים וגם מנסים לשבור אותם, למה לא גומרים את כל המשברים האלה?
זבולון אורלב: קודם כל מוכרחים לפתוח במלה של שבח.
זבולון אורלב: אין ספק שהנתונים הם מאוד מאוד מרשימים, דווקא על רקע המתחולל בעולם וצריך גם לומר שקיבלת, אתה והמנהל הכללי והממונה על התקציבים, שכפי שאמרתי אנחנו ממש מצטערים שהוא עוזב, גיבוי גם מהוועדה, לא גיבוי אוטומטי אבל בהחלט גיבוי לעקרונות והדבר הזה מאוד מאוד חשוב.
זבולון אורלב: אבל אני רוצה לשאול אותך, אדוני השר, זה נראה לי כמו שיש הורים מאוד מאוד עשירים, מאוד מצליחים בעסקיהם וצוברים הון וברוך ה' מאוד מבוססים, אבל הילדים שלהם מאוד מאוד עניים.
זבולון אורלב: למה אני מתכוון?
זבולון אורלב: בכל המדדים החברתיים יש ממש ממש היפוך תמונה.
זבולון אורלב: שיעורי העוני, הפערים, השירותים הניתנים לאזרח, יש עם זה בעיה קשה.
זבולון אורלב: פה, בכל המדדים שאתה תציג מול העולם, אנחנו בצמרת העולמית השלילית, גם בשיעורי העוני וגם בשיעורי הפערים, שיעורי העוני בקרב ילדים, שיעורי הילדים שלא יוצאים לטיולים, שאין להם ספרים וכדומה, ולכן אני שואל, האם לא צריך פעם אחת לעשות איזה שהוא איזון, כמו שבצדק אתם מתהדרים וראוי לשבח אתכם על מדדים בלתי רגילים בתחום הכלכלי, איך אנחנו מביאים לכך שיהיו גם מדדים חברתיים שנוכל לכמת אותם ולהראות אותם כתמונת ראי של התמונה הכלכלית.
מגלי והבה: אדוני היושב ראש, חבריי קודם שאלו על נושא גל השביתות במשק וציינו חלק מהן, ואנחנו רואים שהאוצר כמנהגו נוהג.
מגלי והבה: אנחנו מדברים על הסגל הזוטר, הרופאים, עובדי הרכבות ובעיקר אלה שהבינו שהממשלה הזאת, שהאוצר רק בסנקציות חריפות.
מגלי והבה: ..
מגלי והבה: היום אני לא יודע אם שר האוצר יודע שאין רופאים במרפאות חוץ באזור תל אביב וירושלים.
מגלי והבה: אז מה יעשו החולים?
מגלי והבה: יילכו לצפון לקבל טיפול?
מגלי והבה: הנושא של מחירי הדלק, ודנו על זה ביום שני שעבר, אנחנו שומעים שמחיר הנפט יורד בעולם ושוב המדיניות של האוצר, שראינו תגובה של ראש הממשלה שהוא מתנגד לדחיית הרפורמה במס.
מגלי והבה: אז הנושא של מחירי הדלק, שמענו שמחירי הנפט יורדים בעולם ואתם משתמשים במסים האלה כקרדום שחופרים בו ואתם מנותקים מהציבור.
מגלי והבה: וזה מביא אותי לנקודה השלישית, נושא האבטלה.
מגלי והבה: זה נכון שהאבטלה יורדת, אבל אנשים שמקבלים 5,000 ו-6,000 ו-8,000, שכבות הביניים, אני נכנס לחנויות ואני רואה מישהו נכנס עם שלושה שקלים, אני שואל אותו למה אתה הולך לקנות לחמניות?
מגלי והבה: הוא אומר לי 'זה הכסף שיש לי'.
מגלי והבה: זה אנשים מכובדים, אנשים שרוצים להתפרנס בכבוד ועובדים ואין להם פרנסה.
מגלי והבה: אז המדיניות הזאת והגרפים הם טובים אבל התוצאה החברתית בשטח, כפי שאמר חברי אורלב, אנחנו מיום ליום נעשים חברה אומללה.
מגלי והבה: והנושא המדהים ביותר, ואני שמח שיהיה דיון על נושא השיכון, אדוני היושב ראש, ההשקעה הזאת של 9.4 מיליארד שקל בבנייה, אז מישהו יכול ולהגיד כמה אנשים יכולים לקנות דירה ב-2.5 מיליון וב-1.5 מיליון וב-3 מיליון, מאותם אנשים, אם זה זוגות צעירים ואם זה חיילים משוחררים ואם זה הבנייה בצפון ובכל מקום.
מגלי והבה: אתם מנותקים מהמציאות.
מגלי והבה: בשפת הרופאים, הניתוח יצליח, לפי הגרף שלך, אבל החולה מת, ואזרחי ישראל כבר לא מאמינים בכם.
שי חרמש: הערה אחת של תחושת אי נוחות.
שי חרמש: כבוד השר, עשינו פה מעשה אמיץ, אנשי האופוזיציה בוועדה בשבוע שעבר ותמכנו בפנייתך בעניין עצירת מתווה המס היורד ועיכובה בשנה.
שי חרמש: אחרי מעשה התאבדות פוליטי כזה שעשינו פה בוועדה, מצאנו את עצמנו למחרת בעיתון שבכלל העניין הזה לא בא אל הפועל.
שי חרמש: אז כשאתה שולח אותנו למשימות קרביות, אנחנו תמיד באים איתך, אז---
משה גפני: אם אלה פעולות ההתאבדות שלך, אז החיים שלך הם טובים.
שי חרמש: שמור על הגב שלנו, וכשאנחנו הולכים איתך לאורך כל הדרך---
משה גפני: אתה דרשת את זה כל הזמן.
שי חרמש: סליחה, אתה רואה שאתה הולך איתו.
שי חרמש: כשאני הולך איתך, אדוני השר, פה לאורך כל הדרך, אל תגרום למצב ש... אתה מבין מה קרה פה כרגע?
שי חרמש: הלכתי איתך למתווה---
יעקב אדרי: שי, אתה לא הצבעת.
שי חרמש: אתה מבין מה קורה פה?
שי חרמש: אני תיכף צריך לחפש מפלגה בגללך.
שי חרמש: הלכתי איתך למתווה היורד על עיכוב הבלו, אחרי זה גם לא יצא מזה שום דבר, יצאה פדיחה ו---
משה גפני: למה אתה אומר את זה?
משה גפני: אני יכול לדעת למה אתה אומר?
משה גפני: השר יושב פה, בכבודו ובעצמו, הוא אמר שזה---
שי חרמש: לא הוא אמר 'אנחנו נבחן לקראת סוף השנה'.
משה גפני: לבחון, אני גם מבקש לבחון, יש לי עוד כמה דברים לבחון.
שי חרמש: לא, החלטת הוועדה היתה לאלתר, אבל אני לא עוסק בעבר, אני עוסק בקדימה.
שי חרמש: אתה ראית ישר, כבר קדימה היתה פה על ידי.
שי חרמש: אני מבקש שני דברים.
שי חרמש: בעיית שער המטבע, המנהל הכללי, נובעת לדבריך משתי סיבות; אחת, זה עודף במאזן המסחרי, מה שנקרא ידיעה טובה, הידיעה השנייה זה פערי הריבית.