GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: טועה.
משה גפני: אבל אמנון, אתה אתמול אמרת את כל הדברים האלה.
אמנון פורטוגלי: לא, לא את הכול.
משה גפני: על כל פנים, אני שמעתי את הדברים.
אמנון פורטוגלי: זה היה הבוקר וכדאי לתת התייחסות.
אמנון פורטוגלי: לא כולם היו אתמול.
אמנון פורטוגלי: אם הם מחכים להשקיע ברמה של 15 אחוזים או 12 אחוזים רווחיות, כל מה שמעל זה, זה רווחי יתר.
אמנון פורטוגלי: לגבי הסיכון הגיאו פוליטי, שמעתי את זה, אם אני לא טועה, מיעקב מימרן.
אמנון פורטוגלי: שוב, נשמע מה אומרת נובל על הסיכון הגיאו פוליטי בארץ.
אמנון פורטוגלי: היא יודעת יותר טוב מכולנו והיא שמה את זה במשקיף שלה.
אמנון פורטוגלי: ישראל נמצאת במקום השמיני מבין 41 המדינות במצב הטוב.
אמנון פורטוגלי: אין שום סיכון גיאו פוליטי או לא היה כשנובל החליטה להיכנס לארץ.
אמנון פורטוגלי: שלא יספרו לנו על זה סיפורים.
שלי יחימוביץ': זה לא מציונות?
אמנון פורטוגלי: אני לא חושב.
שלי יחימוביץ': לא מתוך הקרבה גדולה?
אמנון פורטוגלי: נובל היא חברה יוצאת מן הכלל, לא רק בגלל שהם כאן, והיא עושה עבודה טכנולוגית מצוינת, ולכן אני לא מאמין גם שהיא מתכוונת לאיים ולעשות את כל הדברים.
שלי יחימוביץ': הם לא איימו.
אמנון פורטוגלי: אני קורא בעיון רב את מה שהיא כותבת ולמד מזה הרבה.
אמנון פורטוגלי: היא כותבת עוד כמה דברים מעניינים.
אמנון פורטוגלי: אחרי ששינסקי, תיתן פרויקט תשואה של 18-19 אחוזים וזה הרבה מעבר להם, אבל זאת תשואה פרויקטאלית.
אמנון פורטוגלי: אני חושב שגם שאול או אודי אמרו את זה.
אמנון פורטוגלי: התשואה על ההון, לא במקרה של נובל אלא של כל תאגידי האנרגיה האחרים, תגיע לשלושים אחוזים.
אמנון פורטוגלי: זאת תשואה פנטסטית.
אמנון פורטוגלי: עלתה כאן השוואה מעניינת עם ההיי-טק.
אמנון פורטוגלי: אני מרשה לעצמי להוסיף גם השוואה לעסקים קטנים ובינוניים, לחברי הכנסת שמתעניינים בתחום הזה כדי להגן על האזרח הקטן.
אמנון פורטוגלי: בהיי-טק קודם כל יוצרים יש מאין, וכאן מצאו משהו שהיה תמיד.
אמנון פורטוגלי: הסיכונים בהיי-טק וביזמות עסקית של עסקים קטנים ובינוניים גבוהים בהרבה מאשר הסיכונים בנפט ובגז.
אמנון פורטוגלי: כדי לתת מספרים, 15 אחוזים מיזמות היי-טק מצליחה.
אמנון פורטוגלי: 15 אחוזים.
אמנון פורטוגלי: שלושים אחוזים מהעסקים הקטנים שורדים יותר מחמש שנים.
אמנון פורטוגלי: סיכויי ההצלחה היום בקידוחים הם בין 65 ל-70 אחוזים.
אמנון פורטוגלי: אלה נתונים שנמצאים גם אצל נובל בתשקיף שלהם ואני יכול לספק לכם אותם.
אמנון פורטוגלי: גם ההשקעות בסקטור הנפט והגז שמדברים על ההשקעות העצומות, מתגמדות לעומת ההשקעות בתחום ההיי-טק ובתחום העסקים הקטנים.
אמנון פורטוגלי: כמה השקיעו בנפט ובגז בעשר השנים האחרונות?
אמנון פורטוגלי: מיליארד-מיליארד וחצי דולר, סדר גודל.
אמנון פורטוגלי: זה מה שמשקיעים כל שנה ולא בעשר שנים בהיי-טק ויותר מזה.
אמנון פורטוגלי: בתחום העסקים הקטנים והבינוניים משקיעים כל שנה כ-2.5 מיליארד דולר.
אמנון פורטוגלי: אם כן, זה לא בדיוק סקטור שכולם צריכים להשתחוות בפניו אלא יש אחרים יותר גדולים ממנו.
אמנון פורטוגלי: מדברים אתי על סיכונים, אבל אין סיכוי בלי סיכון, ולכן אפילו אם יש סיכון גדול, כשבאים לקדוח את לוויתן עם סיכוי של חמישים אחוזי הצלחה, למצוא שמונים מיליארד דולר, אני חושב שכל דירקטוריון בעולם היה מאשר השקעה של 100-150 מיליון דולר.
אמנון פורטוגלי: אלה נתונים שנובל נתנה לפני הקידוח.
אמנון פורטוגלי: בתמר הסיכוי היה 35 אחוזים למצוא מה שאז חשבו עשרים מיליארד דולר.
אמנון פורטוגלי: לא פלא שהשקיעו שם 200-300 מיליון דולר בקידוח, אפילו שזה אולטרה דיפ ווטר.
אמנון פורטוגלי: באמת, כל השקעה בקידוח כזה היא מאה מיליון דולר, נכון, לעומת השקעה של מיליון או שניים ביבשה, אבל הם מקבלים את זה חזרה במכנה ומקבלים פי שתיים מזה.
אמנון פורטוגלי: אני מדבר על המשקיעים הקטנים.
אמנון פורטוגלי: שוכחים את השותף הכללי שלוקח – אני לא רוצה להשתמש במילה קשה – אבל השותף הכללי, גבעות עולם, לוקח עשרים אחוזים מהמכירות.
אמנון פורטוגלי: לא מהרווח.
אמנון פורטוגלי: פי שתיים ממה שהממשלה לוקחת ואף אחד לא אומר מילה.
אמנון פורטוגלי: עוד לא דיברתי על כך שהוא לוקח גם 7.5 אחוזים.
חיים אורון: אתם מוכנים שנכניס לחוק לימיט להשתתפות הכללית?
אמנון פורטוגלי: אני אתן לך פתרון יותר טוב.
שלי יחימוביץ': אגב, זה פתרון מעולה.
אמנון פורטוגלי: שיגדירו את זה לא מההכנסות אלא מהכנסות לפני מס.
חיים אורון: האם המשקיעים מוכנים לקבל שבחוק יהיה סכום גג, לימיט, לגובה ההשתתפות של השותף הכללי?
שלי יחימוביץ': עשר במקום עשרים.
אמנון פורטוגלי: הכי פשוט שיגדירו שזה יהיה מהרווחים ולא מההכנסות.
אמנון פורטוגלי: זה מה שמקטין את הרווח הכי הרבה למשקיעים הקטנים.
אמנון פורטוגלי: אני עוד לא דיברתי על זה שלוקחים להם ארבעים אלף דולר לחודש והתוצאה הסופית היא שהמשקיע הכללי מקבל הון כסף כל שנה גם כשאין רווחים וזה כאשר המשקיעים הקטנים לא מקבלים כלום.
אמנון פורטוגלי: הוא נהנה ממיליוני דולרים כל שנה.
אמנון פורטוגלי: אני מצטט עכשיו, ונוח לי מאוד, את רואה חשבון נסים יהושע שהוא רואה חשבון התאגידים.
אמנון פורטוגלי: הוא הופיע כאן כמה פעמים.
אמנון פורטוגלי: ציטוט מהכותרת של המאמר שלו, וזה לגבי המשקיעים הקטנים: ישראל היא גן עדן של מסים למשקיעים בתחום הגז והנפט.
אמנון פורטוגלי: על זה אני לא צריך להוסיף כלום.
דנה שפיגל: רציתי להתייחס לדברי נציג האוצר.
דנה שפיגל: המשקיעים היחידים לא מאוגדים.
דנה שפיגל: אלה לא קופות גמל,, זאת לא קרן פנסיה, זאת לא קרן השתלמות, לא צוברים ותק.
קריאה: הנה, זה מה שנסים אומר.
דנה שפיגל: אנשים שקיבלו לפני כמה שנים החזרי מס, אלה לא בהכרח האנשים שהשקיעו מחר, בעוד חודש ובעוד חודשיים ואי אפשר להתייחס לזה בגובה המס.
משה גפני: נובל, בבקשה.
שלי יחימוביץ': יש עכשיו דיון על המשקיעים הקטנים.
משה גפני: הסתיים.
שלי יחימוביץ': לא, אבל אני לא דיברתי.
שלי יחימוביץ': גפני, זה לא בסדר.
שלי יחימוביץ': כל משקיע קטן יכול לדבר וחבר כנסת לא יכול לדבר?
משה גפני: שכחתי.
משה גפני: ודאי שחבר כנסת רשאי לדבר בכל עת.
משה גפני: אני מבקש את ההצעה שלך, דיברתי על זה, תביאי לנו אותה ואנחנו ננסה לדבר אתם ונראה אם אנחנו יכולים להגיע למשהו.
משה גפני: אמרתי גם שייקחו שניים מהחברות הגדולות שנדבר אתם ולקחת את חיים אינדיג מחיפושי הנפט.
משה גפני: ננסה להגיע למשהו.
משה גפני: נגיע – נגיע, לא נגיע – לא נגיע.
משה גפני: אנחנו פשוט חוזרים על עצמנו לחלוטין.
משה גפני: זה מתחיל להימאס עלי.
משה גפני: חברת הכנסת יחימוביץ.
גאלב מג'אדלה: אתה זוכר שאני רשום?
משה גפני: חיפשתי אותך בתחילת הישיבה, כי רציתי לתת לך את רשות הדיבור ראשון.
גאלב מג'אדלה: הלכתי לתפילה.
גאלב מג'אדלה: סיימתי את התפילה ובאתי.
שלי יחימוביץ': אני רוצה להתייחס ספציפית לעניין המשקיעים הקטנים.
שלי יחימוביץ': קודם כל, אני רוצה לומר דבר כללי.
שלי יחימוביץ': המשקיעים הקטנים הם גוף אמורפי.
משה גפני: המשקיעים הפרטיים, הקטנים.
שלי יחימוביץ': המשקיעים המכונים המשקיעים הקטנים, להלן המשקיעים הקטנים.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לומר אמירה כללית.
שלי יחימוביץ': הקמפיין שנוהל על ידי המשקיעים הקטנים היה אחד המכוערים ביותר בתולדות המדינה.
מרדכי דוד וינברגר: זה לא אנחנו.
שלי יחימוביץ': אני לא מוכנה שיפריעו לי.
משה גפני: הדיון נגמר ועכשיו מדברים חברי הכנסת.
משה גפני: לאחר מכן נעבור לנובל.
משה גפני: לא להפריע, כי אני אוציא אותך.
שלי יחימוביץ': אחד המכוערים והאלימים ביותר שנוהלו אי פעם סביב איזושהי החלטה שהגיעה לכאן, לשולחן הכנסת.
שלי יחימוביץ': אני חמש שנים חברה בוועדת כספים ועוד לא ראיתי דבר כזה, עם מודעות ענק, עם תמונה שלי על עמוד שלם עם כל מיני אמירות מאיימות ומכפישות.
שלי יחימוביץ': לגיטימי לבוא לוועדה ולנסות לשכנע, לגיטימי לפנות אלי, לא לגיטימי לנהל קמפיין של הכפשה, מה גם שיש לי תחושה עזה ביותר שבמידה רבה אותם משקיעים קטנים היו הפרונט של משקיעים יותר גדולים ועשו בשבילם את העבודה המלוכלכת כי לא פעם הייתי חשופה למסרים.
שלי יחימוביץ': אני מבקשת לדבר בלי הפרעה בוועדה הזאת.
משה גפני: לא יפריעו לך.
משה גפני: אין לך זכות להפריע.
שלי יחימוביץ': לעתים מאוד קרובות הייתה תחושה שבאמת יש כאן
שלי יחימוביץ': חזית לעבודה המלוכלכת שהמשקיעים המהוגנים לכאורה לא מעוניינים לפתוח ועד היום לא הצלחתי לגלות את מקורות המימון של המודעות האלה שעלו הרבה הרבה מאוד כסף, לרבות איומים גלויים וסמויים: את כורה את קברך הפוליטי וכן הלאה.
שלי יחימוביץ': ממש חיל ורעדה אוחזים בי.
שלי יחימוביץ': הרי זה כל כך מקומם.
שלי יחימוביץ': זה גם שומט את הקרקע מכל בסיס הגיוני לאיזשהו דיאלוג שנעשה כאן.
שלי יחימוביץ': כן חשוב לי למחות על הדבר הזה כי יש כנראה מישהו שחושב שאפשר להפחיד אותנו, שבמודעות שעולות הרבה כסף וגורם עלום מממן אותן, אפשר להטיל בנו מורך, חיל ורעדה ואנחנו מיד נתקפל ונשנה את עמדתנו.
שלי יחימוביץ': הדברים האלה צריכים להיאמר כי זה היה אלים ומכוער באופן יוצא דופן.
שלי יחימוביץ': אגב, כמובן זה היה אלים יותר כלפי פרופסור ששינסקי וכלפי שר האוצר שטייניץ.
שלי יחימוביץ': לגבי ששינסקי במיוחד אני מוחה על זה כיוון שמדובר באמת באדם מקצועי, פרופסור שהובא לעמוד בראש ועדה, לתת חוות דעת מקצועית ומצא את עצמו בעין הסערה.
שלי יחימוביץ': מילא, אנחנו, פוליטיקאים, רגילים פחות או יותר.
שלי יחימוביץ': אני רוצה להזים עוד איזושהי אמירה.
שלי יחימוביץ': כאילו יש כאן פגיעה בציבור הרחב של המשקיעים.
שלי יחימוביץ': הציבור הרחב לא משוקע במניות הגז.
שלי יחימוביץ': המשקיעים המוסדיים משקיעים 0,3 או 0,2 מההשקעה שלהם במניות גז כי הן מסוכנות מדיי.
שלי יחימוביץ': הרי הרבה פעמים אנחנו מגוננים כאן על האינטרסים של ציבור המשקיעים הרחב בחברות ציבוריות שנסחרות בבורסה, זה שעושה זאת דרך המשקיעים המוסדיים.
שלי יחימוביץ': אלה אנשים שבחרו להשקיע ישירות במניות גז וזאת קבוצה שהיא באמת לא קטנה, נכון, אבל זה לא הציבור הרחב כמו שמנסים לצייר כאן, ואלה שני הדברים שחשוב לי להדגיש ברמה העקרונית.
שלי יחימוביץ': נאמרו כאן כמה דברים שאו שאני לא מבנה או שאני לא מסכימה אתם.
שלי יחימוביץ': טלי רוצה להוריד את המס ליחידים.
שלי יחימוביץ': אני שואלת מה זה יחיד.
שלי יחימוביץ': סתם אני זורקת עכשיו שם, אבל אם תשובה למשל מחזיק באופן ישיר, לא דרך חברה, אז גם לתשובה אנחנו רוצים להוריד מס?
שלי יחימוביץ': מי זה המשקיע היחיד הזה?
שלי יחימוביץ': טלי, זה בלתי סביר בצורה שאת משתתפת בדיון הזה.
משה גפני: זה יכול להיות.
משה גפני: אני הזמנתי אותה.
שלי יחימוביץ': אבל אני אגיד לך מה הבעיה.
שלי יחימוביץ': היא הייתה ראש רשות המסים.
משה גפני: אז היא הייתה.
שלי יחימוביץ': במידה מסוימת היא מתנהגת כאן כאילו היא עדיין ראש רשות המסים.
משה גפני: היא מייצגת, היא אמרה, את המשקיעים הפרטיים.
משה גפני: אם את רוצה לעשות חוק שיעשה צינון של עשר שנים, תעשי.
זבולון אורלב: היא כבר מקבלת שכר אחר.
משה גפני: אני בכלל לא מתערב בזה.
משה גפני: יש לי חשד שיש פקידים היום במשרדי הממשלה השונים, כולל במשרד האוצר, שהם עושים חשבון שהם עוד מעט עוזבים ועוברים למקום אחר.
משה גפני: הוא אמרה באופן שקוף, ואני מכבד אותה על כך, שהיא מייצגת משקיעים פרטיים.
שלי יחימוביץ': צריך לתת לה צל"ש על זה שהיא אמרה שהיא מייצגת את המשקיעים הפרטיים?
משה גפני: לא צל"ש ולא כלום, אבל לא צריך להגיד שהיא לא תייצג כי היא מייצגת.
שלי יחימוביץ': אני רוצה להבין מי זה היחיד הזה שמגנים עליו.
שלי יחימוביץ': שמונים אחוזים בשום חישוב לא קיים.
שלי יחימוביץ': יש במקסימום זה מגיע ל-74 אחוזים אבל זה רק מי ששיעור המס שלו הוא באמת גבוה במיוחד וגבוה מהמקובל.
שלי יחימוביץ': אם אנחנו כבר מגיעים לשיעור מס כזה, אנחנו לא מדברים על אנשים מסכנים וקטנים שצריך לגונן עליהם.
שלי יחימוביץ': מלכתחילה בואו נשים את הדברים על השולחן.
שלי יחימוביץ': שיעורי המס שנזרקו כאן, אלה אנשים שכבר מזמן הם לא קטנים.
שלי יחימוביץ': הערה נוספת שגם היא נאמרה אבל בכל זאת צריך להעיר אותה כי יש כאן כל כך הרבה דיס-אינפורמציה.
שלי יחימוביץ': בשנים של השותפות יש הפסד, אז אפשר לקזז את ההפסד הזה כנגד ההכנסות של היחיד שהוא בעל יחידת השתתפות.
שלי יחימוביץ': כלומר, אם אני חברת כנסת במשכורת של חברת כנסת מושקעת באבנר ואבנר מכריזה על הפסד, אני יכולה לקזז את ההפסד של אבנר כנגד השכר שלי כחברת כנסת.
שלי יחימוביץ': אני נותנת את זה כדוגמה, אני כמובן לא אשקיע ישירות במניה מכל סוג שהוא אלא רק באמצעות הפנסיה שלי וקופות הגמל וכן הלאה.
שלי יחימוביץ': לא שזה אסור, אבל אני לא אעשה את זה.
שלי יחימוביץ': אם כן, זאת דוגמה קלאסית.
שלי יחימוביץ': אפשר לקזז את זה מכל הכנסה, כולל מתלוש השכר הרגיל.
שלי יחימוביץ': שוב, איפה זעקת הקוזק הנגזל כאן?
שלי יחימוביץ': אגדת המס הכפול.
שלי יחימוביץ': אין מס כפול כי ההיטל מוכר כהוצאה מוכרת לצורכי מס הכנסה ולכן אין מס כפול בפועל.
שלי יחימוביץ': גם יש התייחסות להפסדים כי בחישוב ההכנסה שעליה מוטל ההיטל מתירים לקזז הפסדים מהשנים הבאות.
שלי יחימוביץ': יש כאן כל כך הרבה תחנות של הטבות שכל הזעקה הזאת, כאילו נגזלים שמונים אחוזים מכל המשקיעים הקטנים, פשוט אין לה בסיס במציאות.
שלי יחימוביץ': על כל זה נוסיף ונאמר שהכול קורה רק ב-2024.
חיים אורון: יש כאן שתי טענות עולות כל הזמן, כאשר אחת נשמעת בטון יותר נמוך ואחת נשמעת בטון יותר גבוה.
חיים אורון: הטענה שנשמעת בטון יותר נמוך היא מה זה כל סיפור הדיווחים.
חיים אורון: כל חיי הבוגרים אני מדווח וגם מדווחים עלי ולא שואלים אותי.
חיים אורון: אם עכשיו כשאני אתפטר מהכנסת אני ארצה להרוויח 5,000 שקלים במכללת ספיר, אני אצטרך לעשות תיאום מס.
חיים אורון: את יודעת מדיונים שהתקיימו בעבר שאני בעד הייתי בעד דיווח אישי למס הכנסה.
חיים אורון: מדברים כאן על מי שנמצא באזור מסוכן על פי ההגדרה, כי על זה רוצים בונוס, כי חלק מהטענות למה צריכים שיעורי מס, כי זה אזור מסוכן.
חיים אורון: הוא יש לו כל מיני הטבות כשיש הפסדים והדבר היחידי שמפחיד אותו זה מס הכנסה, כמו שאתה אמרת.
חיים אורון: אני לא רוצה לראות אותם.
חיים אורון: אתה לא רוצה לראות אותם, לך כמוני, תעבוד בבית חרושת, המעסיק שלך ישלח את הדוח שלך וגמרנו.
חיים אורון: אבל אתה גם רוצה את זה וגם רוצה לא לדווח.
חיים אורון: תורידו את סיפור הדיווחים.
חיים אורון: מי שלא רוצה לדווח, שלא ייכנס למגרש הזה.
חיים אורון: מי שרוצה להיות במגרש הזה, שידע שהוא צריך לדווח.
חיים אורון: זה המינימום.
חיים אורון: הרי הדיווח, כמה זה יעלה?
חיים אורון: אלפיים שקלים בשנה למצוא רואה חשבון שיעשה את זה?
קריאה: זאת הוצאה מוכרת.
חיים אורון: אני לומד את זה עכשיו.
שאול מרידור: זה דוח של שני עמודים.
חיים אורון: טלי, תרדו מהסיפור שהציבור שבו מדובר הוא ציבור של אנשים שלא יודע מה זה לדווח.
חיים אורון: אני אומר את דעתי ואני חושב שבאתי לדיו הזה די פתוח.
חיים אורון: לגבי השיעור.
חיים אורון: אני מודה שכאן יש נקודה שמפריעה לי.
חיים אורון: זה באמת מגיע לשיעורים, גם של 72 אחוזים, מול 62 אחוזים.
חיים אורון: אז יש לנו שתי אפשרויות.
חיים אורון: אפשרות אחת היא לבוא ולומר שנקטום את ראש הפירמידה ונראה מה זה עושה אבל יש גם אפשרות נוספת, וכאן אני שוב לומד מטלי.
חיים אורון: אני זוכר שכשאני הצעתי כמה פעמים להעלות את שיעורי הביטוח הלאומי, אתם – אני לא יודע אם את אישית – באתם והסברתם לי שאם נעלה את שיעורי הביטוח הלאומי במדרגות, כולם יקימו חברות ויתפתחו שלושים אלף חברות, כי רצו להרוויח את שיעורי המס לביטוח לאומי.
שלי יחימוביץ': נפתחו 2,500 חברות.
חיים אורון: אם זה עסק כל כך טוב, אז כשמעלים את שיעורי הביטוח הלאומי, כל אחד מקים חברה כדי לברוח מהתשלום הנוסף לביטוח הלאומי.
חיים אורון: דיברו כאן על צדק חלוקתי וכולי.
חיים אורון: במקרה הזה אני רואה כאן – בהנחה שהטבלה נכונה – שבאזור של ה-16, 17, 18 שקלים בחודש – לא שכר מינימום, לא השכר הממוצע אלא כמעט שלוש פעמים השכר הממוצע – אתה נמצא בשיעור כמו מס החברות.
חיים אורון: זה מתחיל להיות יותר גבוה ב-20 ועד ה-37 אלף שקלים.
חיים אורון: או שיקימו חברות, מי שרוצה.
חיים אורון: יש כאן תשובה שיש בה את כל העולם שנתנו כאן, עם הרווחים, ואני רואה כמה אנשים שמהנהנים בראשם, דווקא אלה שהציגו את העמדה השנייה.
חיים אורון: שיקימו חברות.
חיים אורון: אני רוצה שתבינו אותי.
חיים אורון: אני לא הולך להרוויח כאן עוד מס למדינה, מה שאני רוצה מאוד, על הקבוצה המסוימת הזאת.
טלי ירון אלדר: אבל אתה עושה את זה.
חיים אורון: יש לו אופציה להקים חברה.
טלי ירון אלדר: אתה עושה את זה ממילא.
חיים אורון: למה אני עושה ממילא?
חיים אורון: אם כך, לא הבנתי.
שלי יחימוביץ': מי שצועק כאן 62 אחוזים, חושב רק על השכבה הדקה של המשקיעים הקטנים, המאוד גדולים.
קריאה: זה מה שאמרתם.
שלי יחימוביץ': מי שמדבר כאן להוריד ל-62, לא באמת חושב על המשקיעים הקטנים.
חיים אורון: זה לא מצב שאין לך אופציה, שמכריחים אותך לשלם מס מעבר למה שהוא ישלם בחברה שלו.
חיים אורון: אומרים לך שהדרך פנויה לפניך, אותו דבר.
חיים אורון: מה שאתם מבקשים מאתנו, מה שנראה לי קודם כטיעון מאוד חזק, מבקשים מאתנו לשנות את כל המבנה של החוק כי יש בפינה בקצה קבוצה של מי שמשתכר מעל 20-22 אלף שקלים בחודש ויש לו השתתפויות בחברת גז.
שלי יחימוביץ': ארבעים אלף.
חיים אורון: לא, ארבעים אלף זה מובן שילך לעשות חברה.
חיים אורון: שילך להקים חברה.
חיים אורון: לכן אני חושב שגם הטיעון על הדיווח וגם הטיעון על הגובה, יש לו פתרון, אלא אם כן מישהו יציע כאן הצעה שתקטום את ראשה של הפירמידה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, העברתי לך הבוקר הצעה.
משה גפני: אתה מעלה את זה כהסתייגות?
משה גפני: הצעה שהמס שיוטל על הרווחים של המשקיעים הקטנים ייחשב כדיבידנד בשיעור הנהוג של 25 אחוזים.
יעקב אדרי: מה המשמעות של המלים היפות האלה.
גאלב מג'אדלה: בבוקר לא ירדתי לסוף דעתך לגבי הפגישה שאתה רוצה לקיים עם הגורמים הנוגעים בדבר יחד עם ממלא מקומך.
גאלב מג'אדלה: היום, אחרי הדיון שנמשך יותר משמונה שעות, אני משוכנע עוד יותר שהיוזמה שלך היא יוזמה עניינית ותכליתית וצריך לעשות אותה.
יעקב אדרי: על איזו יוזמה אתה מדבר?
משה גפני: תשאל את היושב ראש.
גאלב מג'אדלה: היושב ראש הודיע באופן מפתיע שהוא מתכוון יחד עם ממלא מקומו להיפגש עם הגורמים הנוגעים בדבר כדי לשמוע את כל הצדדים.
גאלב מג'אדלה: בבוקר לא ירדתי לסוף דעתו, אבל אחרי דיון כזה שאנחנו מקיימים מהבוקר – אתה לצערך הרב לא היית כאן והפסדת הרבה דברים – אני תומך בעמדת היושב ראש במהלך הזה.
גאלב מג'אדלה: אני חושב שטוב יעשה היושב ראש אם הדבר הזה יקרה.
צחי גרוסווסר: מטעם נובל יציג לוסון פרימן, משנה לנשיא חברת נובל ובעל 25 שנות ניסיון בקידוחים בין לאומיים.
צחי גרוסווסר: לוסון יציג את הדברים ואני אתרגם אותו.
צחי גרוסווסר: חבר הכנסת ציון פיניאן מחליף את היושב ראש בניהול הישיבה
לוסון פרימן: דבריו מתורגמים מאנגלית לעברית.
לוסון פרימן: אני מודה לוועדה על הזכות שניתנה לי להופיע בפניה.
לוסון פרימן: אנחנו תמיד מודים על האפשרות לדבר בשם עצמנו עבור נובל.
לוסון פרימן: אנחנו תמיד מרגישים לא בנוח כשיש כל מיני הערות שמיוחסות לנו שאנחנו לא אומרים ואני מקווה שזה ברור שאנחנו לא לוקחים על עצמנו הערות שמיוחסות לנו, הערות בלתי נאותות, כולל לגבי השותפים שלנו.
לוסון פרימן: אנחנו מאוד גאים בכל מה שהשגנו בישראל יחד עם השותפים שלנו.
לוסון פרימן: אנחנו רוצים לדבר על ההערות שלנו להצעת החוק ועל הרציונאל שעומד מאחורי ההערות האלה.
לוסון פרימן: אני אדבר מאוד בקצרה, אני אקדיש בערך דקה, להתייחסות שלנו לחקיקה בכללותה, אבל אנחנו מבינים שזה לא הנושא ואנחנו רוצים לגעת בנקודות שלנו.
לוסון פרימן: אנחנו ממשיכים לחשוב, כפי שטענו, שמסים חדשים על מאגר מרי B או ים תטיס כמו שאתם מכירים אותו ותמר, זאת פעולה שהיא שגויה ולא נכונה.
לוסון פרימן: המבנה של התמלוגים והמס הוצג בפנינו באופן ספציפי כשהוחלט שנבוא לישראל.
לוסון פרימן: אנחנו חושבים שהגענו וביצענו את מה שציפו מאתנו, ואנחנו חושבים שזה שגוי לשנות את התנאים ביחס לים תטיס וביחד למאגר תמר.
לוסון פרימן: אנחנו גם רוצים לציין שביחס להשוואה שבוצעה למשטרים פיסקאליים אחרים, אנחנו חושבים שההשוואה היא לא מדויקת, כפי שגם הצגנו לוועדה.
לוסון פרימן: ההבדל המהותי הוא ההשוואה שבוצעה בין המשק בישראל, שהוא למעשה משק מתפתח, לבין משקים אחרים בהם כבר יש שוק מפותח ובריא, יש לזה השלכות.
לוסון פרימן: לדוגמה, בארצות הברית, אם אני מוצא שדה שמסוגל להפיק בהיקף של 10BCM בשנה, אני יכול למכור 10 BCM ביום הראשון שאני מפיק.
לוסון פרימן: זאת בניגוד למצב בישראל, שבו אני צריך לבצע את אותה השקעה אבל למעשה אני מתחיל למכור ב-5 BCM ולאט לאט היקף המכירה שלי גדל.
לוסון פרימן: לכן במדינות כמו אנגליה וארצות הברית, בהן ה-גוורמנט טק הוא בין 45 ל-50 אחוזים, ומדובר בשווקים מפותחים, אנחנו לא יכולים להבין את הרציונאל למה לקבוע בישראל גוורמנט טק שהוא בין 52 ל-62 אחוזים.
לוסון פרימן: זאת הדקה שביקשנו כדי להתייחס למסקנות הוועדה ומכאן אנחנו רוצים להתקדם להצעות שלנו לגבי החוק.
לוסון פרימן: יש כמה קווים משותפים לגבי השינויים שאנחנו מבקשים להכניס בחקיקה.
לוסון פרימן: הדבר הראשון שאנחנו מבקשים כחברה שפועלת בתחום הזה כבר שמונים שנים, יש דברים שאנחנו פשוט מבקשים להבהיר.
לוסון פרימן: יש דברים שכרגע אנחנו לא יודעים איך להתייחס אליהם ונרצה את ההבהרות עליהם.
לוסון פרימן: דבר שני שאנחנו רוצים, אנחנו רוצים שיהיה מעין יישור קו עם מה שמתבצע בתעשייה שלנו.
לוסון פרימן: זה נוגע לגבי דיווחים, זה נוגע לגבי ניהול ספרים, ואנחנו רוצים להתנהל כפי שזה מתנהל בתעשייה.
לוסון פרימן: דבר נוסף הוא שאנחנו רואים בחקיקה הזאת שהיא יוצרת סיכונים שלדע
לוסון פרימן: תנו זאת לא הייתה כוונת החקיקה ואנחנו רוצים להפנות לסיכונים האלה.
לוסון פרימן: אנחנו מרגישים שזה תפקידנו להתייחס לנקודות האלה ולהכניס אותן לשיח בוועדה.
לוסון פרימן: דבר נוסף שאנחנו רוצים הוא שלגופים המקצועיים תהיה גמישות מסוימת, תהיה יכולת להפעיל שיקול דעת על דברים שיקרו עוד הרבה שנים במורד הדרך, שכרגע לא ניתן לחזות אותם במדויק.
לוסון פרימן: שלא ייווצר מצב שהגופים המקצועיים והמפיקים מגיעים למסקנה שמשהו נכון לעשות, אבל בגלל שהחוק מנוסח בדרך מסוימת, לא ניתן ליישם את שיקול הדעת הזה ולפעול בדרך הזאת.
לוסון פרימן: דברים מסוימים, אלה דברים שאנחנו מבקשים באופן מפורש כדי לשמר את כדאיות ההשקעה ואנחנו חושבים שהם סבירים וחשובים.
לוסון פרימן: הצלחנו לצמצם את הדברים לעשר נקודות שמבחינתנו הן נקודות קונספטואליות וככל שיש שאלות, אנחנו נשמח להתייחס לכל נקודה.
לוסון פרימן: הנקודה הראשונה.
לוסון פרימן: בחקיקה הזאת, מה שמסביב לחקיקה, לא מצוין שההיטל הזה, חוק המיסוי, מוכר כמס הכנסה על פי האמנה עם ארצות הברית.
לוסון פרימן: הבהרה של הנושא הזה היא ניטראלית למדינה, אבל מבחינתנו כמשקיע זר זאת נקודה מאוד חשובה.
לוסון פרימן: לכן אנחנו מציעים שייכנס סעיף שמכיר בזה שלצורך האמנה ההיטל הזה הוא מס הכנסה ושהמדינות יפעלו ביחד כדי להכניס את זה לאמנה.
לוסון פרימן: שוב, אם יש איזושהי שאלה ספציפית, אתם יכולים לשאול ואני אענה.
לוסון פרימן: הנקודה השנייה מתייחסת לנושא של הגדרה של מיזם נפט בחוק המוצע.
לוסון פרימן: כפי שדוקטור מימרן אמר, בפרויקטים מהסוג הזה תמיד יהיו השקעות נוספות בהיקפים מאוד משמעותיים, ובהתאם למבנה של החוק, אם אני במצב שאני בהיטל המקסימאלי בהתאם לחוק, כך לדוגמה, אם במורד הדרך אני אצטרך לבצע השקעה נוספת של מיליארד דולר, אני אצטרך להתייחס להשקעה הזאת של המיליארד דולר במצב תיאורטי שהגעתי למקסימום היטל למצב שבו יש גוורמנט טק של אזור השבעים אחוזים.
לוסון פרימן: אנחנו מניחים שזאת לא הכוונה, בהנחה שמסתכלים על התמונה הכללית של פיתוח השדות האלה.
לוסון פרימן: זה מקום בו אנחנו מציעים שתיכנס הגמישות להכיר בהוצאה הונית נוספת כזאת כפרויקט נוסף.
לוסון פרימן: הנקודה השלישית שלנו היא לגבי הוראות המעבר והוראה שנקבעה לגבי מועד התחולה שלהן על פרויקטים שמתחילים לפני 1 בינואר 2014.
לוסון פרימן: אנחנו משתדלים מאוד חזק להביא להתחלה של תמר בתחילת שנת 2013, אבל כפי שאתם יכולים להבין בפרויקטים בהיקף כזה ובמורכבות כזאת, תמיד יש דברים שהם מעבר לשליטתנו.
לוסון פרימן: אנחנו ביקשנו שיוכנס איזשהו סעיף שמתייחס לכוח עליון ואנחנו מבינים שמתנהל דיון בנושא הזה.
לוסון פרימן: אנחנו נשמח להשתתף בדיון כזה בצורה בונה.
לוסון פרימן: הנקודה הרביעית מתייחסת להכללה של כל הוצאות החיפוש שלנו.
לוסון פרימן: ההנחה אומרת שהחיפוש אמור לקבל עידוד.
לוסון פרימן: ההתייחסות מדברת לגבי ההשקעות שלנו לדוגמה בים תטיס, בו התחלנו בשטח מאוד גדול, בהיתר מוקדם, בשטח של 4,000 קמ"ר.
לוסון פרימן: זה האזור בו אנחנו מחפשים מידע סממי, עושים בדיקות ססמיות ואחרי כן אנחנו מחפשים פרוספקטים לקידוח.
לוסון פרימן: השלב הבא הוא רישיון שאנחנו יורדים לאזור בשטח שמוגדר על פי החוק ל- רבועים.
לוסון פרימן: השלב של הרישיון הוא השלב בו נעשית פעולת החיפוש ולבסוף אנחנו מגיעים לחזקה, לשטח שמוגבל על פי החוק ל- רבועים.
לוסון פרימן: לא ברור מהחוק אם באמת כל ההוצאות האלה שדיברנו עליהן, הן הוצאות שבסופו של דבר אני יכול לייחס אותן לחזקה שאני מקבל בסוף.
לוסון פרימן: בנוסף, על פי החקיקה הוצאות החיפוש מוגבלות ל-15 אחוזים מהוצאות הפיתוח.
לוסון פרימן: הטענה שלנו אומרת שאם ההוצאות האלה הן הוצאות לגיטימיות שהוצאנו לצורכי חיפוש, אנחנו לא רואים הצדקה בכך שהן יוגבלו ל-15 אחוזים.
לוסון פרימן: הנקודה הנוספת היא ההגדרה של מכירה לצורכי יצוא.
לוסון פרימן: לפי הצעת החוק, המחיר שייקבע לצורך יצוא הגז לישראל לצורכי ההיטל, יהיה לא פחות מהמחיר בישראל.
לוסון פרימן: הבעיה היא שהמחיר המקומי הוא לא רלוונטי בפרויקט יצוא גדול.
לוסון פרימן: אם למשל אני מייצא גז נוזלי מפרויקט גדול, לצורך הדוגמה בוא נניח שאנחנו מדברים על מחיר של שמונה דולר בסוף כל שרשרת הערך.
לוסון פרימן: נניח שכל העלות של התשתית שלי היא שלושה דולר.
לוסון פרימן: זה אומר שלמעשה הערך עבור מי שמחזיק בכל המערך הזה הוא 5 דולר.
לוסון פרימן: אם לצורך הדוגמה המחיר המקומי בדוגמה הזאת הוא שישה דולר, ימסו אותי על מחיר הרבה יותר גבוה מהערך שלי.
לוסון פרימן: זאת נקודה לגביה אנחנו מבקשים לקבל הבהרות.
לוסון פרימן: אנחנו חושבים שזאת התמודדות לא נכונה עם הסוגיה.
לוסון פרימן: אנחנו לחלוטין מבינים את החשש שבו אני אמכור לצד קשור אלי במחיר שהוא לא מחיר שוק ואנחנו מציעים להכניס תנאים שמדברים על עסקאות של צדדים קשורים כדי להתמודד עם החשש הזה אבל אם זאת עסקה עם צד שלישי בלתי קשור, המחיר המקומי אינו רלוונטי.
לוסון פרימן: הנקודה הבאה מתייחסת להוראות המעבר בקשר לפרויקט ים תטיס.
לוסון פרימן: הנקודה שלנו מתייחסת להשקעות שביצענו לאחרונה בפרויקט הזה.
לוסון פרימן: בשנה האחרונה השקענו 190 מיליון דולר על בארות נוספות ועל מערכת קומפרסים ואנחנו נגמור את ההשקעות האלה כנראה בסוף אפריל.
לוסון פרימן: ההשקעות האלה הוצאו במיוחד כדי שיהיה אפשר להפעיל את פרויקט ים תטיס עד שתמר יתחיל לספק גז.
לוסון פרימן: אנחנו מבקשים שבמסגרת ההיטל תינתן התייחסות ספציפית להוצאות האלה שהוצאנו בשנתיים האחרונות.
לוסון פרימן: דיברנו על הנושא הזה והוא מאוד חשוב לנו, הנושא של חישוב R פקטור בנפרד לכל משקיע, כפי שמתבצע במקומות אחרים.
לוסון פרימן: אנחנו מבינים שכבר דובר על הנושא שלכל משקיע יש הוצאות שונות וזה לא מצב נכון ששותף אחד ידווח עבור שותף אחר על הוצאות והכנסות.
לוסון פרימן: אנחנו חושבים שזה מצב לא טבעי ולא מקובל ששותף אחד ידווח עבור אחר ואנחנו מבקשים לתקן את הנקודה הזאת.
לוסון פרימן: הנקודה האחרונה שנתייחס אליה היא הנקודה של מס חברות ונושא של סעיף יציבות.
לוסון פרימן: החישובים של ועדת ששינסקי התבססו על הנחה של מס חברות בשיעור של 18 אחוזים.
לוסון פרימן: אנחנו נבקש התאמה במקרה שמס החברות איננו 18 אחוזים אלא אחוז שונה מזה.
לוסון פרימן: בנוסף אנחנו נרצה שתהיה התייחסות לסעיף שמדבר על יציבות המשטר הפיסקאלי.
לוסון פרימן: ההצעה שלנו אומרת שמעתה והלאה, במידה שיש לי פרויקט שכבר אושר וכבר התחיל, לא ישנו לי במורד הדרך עוד פעם את התנאים.
לוסון פרימן: אנחנו טוענים שהנושא הזה חשוב לנושא של ביטחון המשקיעים כשאנחנו מסתכלים קדימה.
לוסון פרימן: תודה רבה.
ציון פיניאן: יעקב שיינין.
יעקב שיינין: אנחנו הגשנו חוות דעת לדוח הביניים של ששינסקי מטעם קבוצת דלק.
יעקב שיינין: חוות הדעת נמסרה לוועדה.
שלי יחימוביץ': אמר כאן גפני שהוא נותן לשני אנשים מכל חברה לדבר.
שלי יחימוביץ': הוא כבר נתן לדלק אנרגיה את רשות הדיבור.
ציון פיניאן: ניתן לו לסיים.
ציון פיניאן: לאחר מכן יוג'ין יוכל להתייחס.