GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אורון: זאת הדרך היחידה לא למסות את המשתתפים הקטנים, אבל לא להפסיד את המיסוי בכלל.
חיים אורון: המנגנון של מיסוי במקור שקיים אקרוס זה בורד במסים, הוא כנראה המנגנון הכי מתאים.
זבולון אורלב: אם אתם חושבים שאי אפשר לעשות כאן קומבינות.
אודי אדירי: נבדוק את הרעיון.
אודי אדירי: אנחנו נבדוק אם הפתרון הזה אפשרי תפעולית על רשות המסים.
אודי אדירי: זה לגבי סעיף 9.
אודי אדירי: אני רק אשלים את התשובה.
אודי אדירי: זה בהחלט לטובת המשקיעים הקטנים וזה גם לטובת יכולת המימון של המיזם.
אודי אדירי: בסופו של דבר זה יותר כסף שנשאר בשותפות והשותפות היא מי שמממנת את המיזם.
אודי אדירי: לכן זה גם המשקיעים וגם מי שרואה לנגד רוחו את טובת המיזם ויכולת המימון שלו.
אודי אדירי: לגבי סעיף 10.
אודי אדירי: זה סעיף שעוסק במועד תשלום ההיטל והוא סעיף יותר טכני.
חיים אורון: אני רוצה לשאול.
חיים אורון: הסעיף הזה, לפי דעתכם, פותר את מה שבעלי מניות ההשתתפות הציגו כתשלום יתר שהם משלמים?
מיכל דויטש הנר: זה ה-גוורמנט טק.
אודי אדירי: הם דיברו על שני דברים.
אודי אדירי: הם הציגו כאן
אודי אדירי: גם בפני הוועדה ואמרו ששיעור המס עליהם יכול להגיע ל-95 אחוזים ולעבור את ה-100 אבל הבעיה הזאת כמובן נפתרה על ידי הדבר הזה.
אודי אדירי: אבל עדיין יש טענה נוספת שלא דנו בה והיא עלתה גם אתמול, ששיעור המס השולי על יחידים עשוי להיות גבוה יותר.
אודי אדירי: זה לא מתמודד עם הטענה הזאת.
אודי אדירי: חבר הכנסת זבולון אורלב מחליף את היושב ראש בניהול הישיבה
מיכל דויטש הנר: אם אפשר להשלים לגבי סעיף 10.
מיכל דויטש הנר: כתבנו כאן את מועד התשלום של ההיטל שבעצם נובע מהשומה העצמית.
מיכל דויטש הנר: חסר לנו בכחול.
מיכל דויטש הנר: אנחנו נוסיף הוראות.
מיכל דויטש הנר: אנחנו בעצם רק כתבנו את ההוראות לעניין התשלום בשומה העצמית, כפי שזה נקרא, ולא כתבנו הוראות לגבי התשלום שנובע משומה לפי מיטב שפיטה בעקבות השגה ובעקבות ערעור.
מיכל דויטש הנר: זה פשוט התפספס לנו.
מיכל דויטש הנר: כבר הכנו קודם נוסח ונקריא אותו אחר כך לפרוטוקול, כי יש כאן רק סעיף של מועד תשלום ההיטל הנובע מהשומה העצמית.
זבולון אורלב: תקריאו אותו לוועדה.
יוסי אבו: אדוני היושב ראש, ביחס לסעיף 9, הערה אחת שצריך שתהיה כאן על השולחן, ביחס לתשלומים שאנחנו משלמים לפעמים לקבלנים שונים שמבצעים את העבודה או את ההפקה, שהתשלומים האלה נגזרים משיעור ההפקה.
יוסי אבו: זה לא תמלוג לצדדים שלישיים אלא זאת דרך בה אתה משלם לאותם קבלנים, דרך התשלום.
זבולון אורלב: אתה אומר לקבלן שהוא יעשה עבודה ואם אתה תפיק מאה חביות, הוא יקבל חבית אחת, ואם אתה תפיק אלף חביות, הוא יקבל עשר חביות?
דן הכהן: זה לקבלן עצמו.
דן הכהן: הוא מקבל תשלום פר עבודה שהוא עושה.
זבולון אורלב: זה לא מה שהבנתי ממנו.
יוסי אבו: לא, זה בדיוק כך.
יוסי אבו: הוא מקבל כסף פר התפוקה שאתה מפיק מהמאגר.
יוסי אבו: אנחנו רק רוצים להבהיר – שוב, זה לא עניין של תמלוג על –שתשלומים כאלה הם לא חלק מהנקודה הזאת.
זבולון אורלב: הם לא חלק מהתמלוג.
יוסי אבו: מהתמלוג.
זבולון אורלב: הם חלק מההוצאה.
יוסי אבו: הם חלק מההוצאה, זה ברור, אבל העניין הוא שלא יהיה ההסדר של תמלוג.
זבולון אורלב: למה עלה בדעתך שזה חלק מהתמלוג?
יוסי אבו: אני אומר שאני רק מבקש להבהיר.
יוסי אבו: אני לא חושב שזה זה, אבל אני מבקש להבהיר כך שלא יחשוב מישהו שבגלל שזה נגזר מחלק מההחלטה.
זבולון אורלב: היה מישהו שחשב הפוך ממנו?
דן הכהן: לפי הנוסח, אפשר להבין את זה.
זבולון אורלב: הערה במקומה.
מיכל דויטש הנר: לפי הנוסח, זה כל מי שיקבל תשלום שמהווה שיעור מרווחי הנפט, יכנס לסעיף הזה.
מיכל דויטש הנר: לא הפרדנו בין נותני שירותים.
מיכל דויטש הנר: במהות לא הבחנו בין נותני שירותים.
זבולון אורלב: כשאתה מתקשר עם אותו ספק, תנסח את זה באופן שזה ייכנס לגדר החוק.
מיכל דויטש הנר: אם יש להם הסכמים כאלה.
יוסי אבו: אדוני, בסופו של דבר ההסכמים נקבעים לפי פרקטיקה בין לאומית.
יוסי אבו: בסוף אלה ספקים בין לאומיים ואני לא יכול לבוא ולקבוע להם איזשהו מערך חדש כי עכשיו יש את החקיקה.
יוסי אבו: אני פשוט מציע שנותני שירותים, נוסיף משהו לגביהם.
זבולון אורלב: הבעיה היא שאתה יכול להציע, אבל יש לנו כאן חוק.
זבולון אורלב: אומרת מיכל שהיא לא מסכימה.
אורי אריאל: היא אומרת שהנוסח הקיים הוא כזה אבל יש מקום לבדוק.
אודי אדירי: כרגיל הבעיה היא שיש גם דברים בין לבין.
מיכל דויטש הנר: יש דברים באמצע.
אודי אדירי: הקושי הוא להתמודד עמם ואנחנו ננסה.
זבולון אורלב: לכאורה ההערה שלו צודקת.
מיכל דויטש הנר: אנחנו נבדוק את הנושא הזה.
מיכל דויטש הנר: יש לנו דברים באמצע שהם לא כאלה ברורים.
אודי אדירי: אנחנו נציע פתרון לסוגיה הזאת.
יוסי אבו: הערה נוספת לסעיף.
חיים אורון: זה חל על גיאולוג ששילמת לו עבור העבודה.
חיים אורון: הוא יקבל אחוזים מהפער.
זבולון אורלב: אלה ודאי תמלוגים.
חיים אורון: זה חוזה העבודה שלו.
קריאה: לא הבנתי את השאלה.
קריאה: אם תוכל לחדד אותה.
חיים אורון: אתה משלם לאיש מקצוע סכום כסף בהנחה א' ואתה אומר שאם יתברר שבעקבות עבודתו התוצאה תהיה א' כפול מאה, הוא יקבל אחד חלקי מאה.
חיים אורון: האם הדלתה הזאת היא רווח או הדלתה הזאת היא הוצאה?
יוסי אבו: אם השאלה היא העובדה שחלק מהתמלוגים לגיאולוגים או לנותני השירותים נקבעים לפי התוצאה, כמובן.
יוסי אבו: בסופו של דבר אתה רוצה לתמרץ את הגיאולוג להביא לך את ההצלחה ואת התוצאה הטובה, וזה לגיטימי.
יוסי אבו: אולי הייתי צריך להתחיל בכמה מלים מה אנחנו רואים כתמלוג על, כי נוטים לדבר על הנושא הזה של תמלוג על רק בהיבט של השותף הכללי, אבל זה לא כך.
יוסי אבו: אפשר לתת דוגמאות.
יוסי אבו: הנושא של תמלוג על מתחלק לכמה סוגים של עסקאות.
יוסי אבו: יש עסקה אחת שכולכם מדברים עליה והיא התשלום לשותף הכללי.
יוסי אבו: אני לא חושב שכאן יש איזושהי מחלוקת.
יוסי אבו: יש עסקאות אחרות שהן עסקאות מסחריות בלבד שהן נקבעות לפי ההצלחה, ואני אתן דוגמאות קונקרטיות.
יוסי אבו: למשל בתמר.
יוסי אבו: בתמר הייתה עסקה מסחרית לפיה היה מחזיק ברישיון, אותו מחזיק ברישיון, היו לו אחוזים.
יוסי אבו: אני או גוף מסוים בא והציע לו את האחזקה ברישיון.
יוסי אבו: אותו גוף שהחזיק ברישיון לא היו לו את הכספים המספיקים להשקעה, אותו גוף שרוצה להיכנס, הוא אומר שהוא הולך להשקיע כאן בסיכון מאוד מאוד גבוה וההצעה המסחרית שלו אלי היא פשוטה: אם אני משקיע את הכסף ומצליח, אתה תקבל אחוז מההצלחה, מה שאתה מכנה כאן תמלוג על.
מיכל דויטש הנר: זה תמלוג על.
זבולון אורלב: זה לא ספק שירותים.
יוסי אבו: אני עוד לא אומר מה נכון ומה לא אלא אני מסביר.
יוסי אבו: לא אמרתי שזאת אספקת שירותים.
יוסי אבו: אני רק מסביר שזאת עסקה מסחרית גרידה שאין בינה לבין איזשהו ניסיון שמנסים לכאורה למנוע כאן להבריח רווחים וכולי, ואלה גם עסקאות שנעשו מזמן.
יוסי אבו: גם עניינים אלה, לכאורה הם נכנסים לסעיף וצריך להבין מה עושים כאן.
יוסי אבו: נכנסים להסכמים שנחתמו עשרות שנים אחורה והיום משנים את ההסכמים בדיעבד.
יוסי אבו: אני לא בא לדבר בשם אותם גופים כי הם יגיעו לומר את דברם.
יוסי אבו: הדבר השלישי, אני שם כאן עוד פירמידה, הוא הנושא של הגיאולוגים או בסופו של יום אותם אנשים שאמורים להביא להצלחה.
יוסי אבו: אותם אנשים, גיאולוג וכולי, שהוא מקבל בסופו של דבר איזשהו שכר בסיסי ולאחר מכן שכרו נגזר מההצלחה.
יוסי אבו: זאת פירמידה נוספת.
יוסי אבו: בבסיס יש עוד שלב שאלה נותני שירותים ואני אתן דוגמה.
יוסי אבו: יש בעולם פרקטיקה שמי שבא ומתפעל אחסון, הוא מקבל פר החדרה של גז והוצאה של גז.
יוסי אבו: זה שיעור מההפקה.
יוסי אבו: זאת הפרקטיקה הנוהגת בעולם וכך משלמים לגופים האלה.
יוסי אבו: אי אפשר להתווכח שאלה נותני שירות.
יוסי אבו: ביחס לגיאולוג, אתם תקבעו את המדיניות, אם הוא נותן שירות או לא.
זבולון אורלב: ציינת שלוש דרגות.
זבולון אורלב: אני חושב ששתי הדרגות העליונות, לפי דעתי הכוונה לראות אותם כמקבלי תמלוגים והדרגה התחתונה שציינת, מקבל שירותים, אנחנו לא רוצים.
יוסי אבו: ניסיתי לחדד את הנושא ואני מקווה שעניתי לשאלתך, אדוני.
אודי אדירי: הצורך כאן הוא להתמודד עם מציאות קיימת וזה לא על אף מציאות קיימת.
אודי אדירי: כל הסעיף הזה נועד להתמודד עם מציאות קיימת.
אודי אדירי: לצורך העניין, אם זה היה רק צופה פני עתיד, לא היה צורך בסעיף הזה.
אודי אדירי: שלא יחתמו הסכמים כאלה.
אודי אדירי: אנחנו נבחן ונראה אם אנחנו מסוגלים להציע הצעה שהיא יוצרת הבחנה.
אודי אדירי: אנחנו לא בטוחים.
אודי אדירי: שוב, יש הגדרה של נותן שירותים והיא קשה.
אודי אדירי: אנחנו סבורים שאפשר ליצור כל מיני הסכמים עם נותני שירותים עתידיים.
אודי אדירי: אני חייב לומר שדנו בזה גם עם החברות וגם במהלך הדיונים וגם לפני הדוח הסופי וגם לאחר מכן, ולא השתכנענו שאין יכולת לחתום הסכמים שלא ייפלו לתוך הקטגוריה, אבל אנחנו נבחן ונראה אם יש לנו יכולת להציע כאן.
זבולון אורלב: הקטגוריה של נותני שירותים מובהקים, מה שנקרא, תיבחן.
יוסי אבו: הערה נוספת שלא הספקתי להגיע אליה, לעניין שיעור ניכוי המס במקור.
יוסי אבו: נקבע כאן שיעור שהוא השיעור המרבי, חמישים אחוזים.
יוסי אבו: השיעור הזה בסופו של יום עשוי להקשות על תזרים המזומנים של השותפויות, בעיקר בתחילת חיי הפרויקט של החזר החוב.
יוסי אבו: ההצעה שלנו היא מאוד פשוטה.
מיכל דויטש הנר: אבל הוא משלם לו.
זבולון אורלב: עוד לא הבנתי מה הוא מציע.
יוסי אבו: ההצעה שלי היא פשוטה.
יוסי אבו: אנחנו מבקשים שזה יהיה השיעור כפי שהוא.
יוסי אבו: זאת אומרת, שיעור המס שלו כפי שהוא.
מיכל דויטש הנר: איך הוא יודע?
מיכל דויטש הנר: הוא משלם בינואר 2012 ושיעור ההיטל ייקבע בסוף השנה 2012.
מיכל דויטש הנר: איך זה יכול להשפיע על התזרים?
מיכל דויטש הנר: אם הוא צריך להוציא מהכיס 500 בכל מקרה, הוא פשוט מחלק את ה-500 ל-250לזה ו-250 לרשות המסים.
יוסי אבו: אני יכול להציע הצעה פרקטית.
מיכל דויטש הנר: תסביר לי את הבעיה.
יוסי אבו: אני מעוניין להציע הצעה פרקטית.
מיכל דויטש הנר: אבל קודם תסביר לי את הבעיה בהצעה.
יוסי אבו: הבעיה היא שזה פשוט לא מידתי.
יוסי אבו: אתה לוקח שיעור גבוה שיכול להיות שבאותה שנה תשלום המס שלו הוא עשרים אחוזים ואת מנכה לו חמישים אחוזים והוא צריך להגיע אליך בסוף שנה.
מיכל דויטש הנר: לכן נתנו סמכות לפקיד השומה להקטין.
יוסי אבו: ההצעה המידתית היא שבסופו של דבר תיקחי את סוף השנה הקודמת, תוסיפי על זה איזשהו שיעור מסוים שאת חושבת שהוא ראוי, ולפי זה כך יהיה.
מיכל דויטש הנר: יש סמכות להקטין את החמישים אחוזים.
מיכל דויטש הנר: לפקיד השומה יש את הסמכות להקטין.
מיכל דויטש הנר: עשינו את זה בפנים.
מיכל דויטש הנר: אם הוא רואה שהחמישים אחוזים ביחס לעובדות שיש אצלו היום, נניח התשלום נעשה באוקטובר וכבר יש לו מספיק פרטים מולו והוא רואה שאין סיכוי שזה יגיע לחמישים אחוזים.
יוסי אבו: אני חושב שאנחנו יכולים להסכים שמה שיוצרים כאן זאת מפלצת בירוקרטית כזאת שעל כל דבר אתה צריך ללכת לפקיד השומה ולשכנע אותו שאין לך אחות.
מיכל דויטש הנר: דווקא בכל ניכוי במקור זה קיים.
חיים אורון: אבל תענה על הבעיה המהותית שאנחנו מתלבטים בה.
חיים אורון: בשומת יתר יחפשו את הכסף עד מחרתיים, אז מחפשים כאן איזון בין להפסיד מס שהוא על פי כל דין שייך, כי רק במקרה חילקו אותו ל-א' ולא ל-ב', לבין האפשרות לא לעשות טעויות.
חיים אורון: אם תגיד לנו שניקח עכשיו בניכוי במקור הרבה פחות, אתה יודע שללכת אחר כך לגורם השלישי בהרבה מקרים יהיה מאוד מאוד בעייתי, אז תנו לנו תשובה לשתי הקצוות.
יוסי אבו: אם מותר לי לחלוק על הנחת הבסיס.
יוסי אבו: מי אותו גורם שלישי?
יוסי אבו: בואו נשים את הדברים על השולחן.
יוסי אבו: אלה שותפויות ציבוריות שנסחרות בבורסה.
יוסי אבו: לבוא ולומר שאי אפשר להגיע לגופים הללו?
אמנון פורטוגלי: מי הגורם השלישי?
אמנון פורטוגלי: השותף הכללי.
אמנון פורטוגלי: הוא נסחר בבורסה.
יוסי אבו: השותף הכללי הוא הגורם השלישי.
יוסי אבו: בסופו של דבר גופים שנמצאים כאן.
יוסי אבו: אלה לא גופים בעלמא אלא אלה בסופו של דבר גופים שמנהלים כאן פעילויות.
יוסי אבו: אני באמת לא מבין את הרצון הזה לכאורה להימנע.
זבולון אורלב: אני השתכנעתי שההצעה היא הצעה מאוזנת.
זבולון אורלב: אני מפנה את תשומת לבך שבסעיף 9(ב)(2), במשפט הסיום, נאמר שפקיד השומה רשאי להפחית את שיעור המס האמור בפסקה זו אם שוכנע כי שיעור ההיטל שיחול לגבי מיזם הנפט באותה שנת מס יהיה נמוך מחמישים אחוזים.
קריאה: כשצריך לממן את זה, צריך ללכת לגוף חיצוני, לבנק זר.
אודי אדירי: אין לזה שום קשר למימון.
קריאה: ה-קש פלו הוא מאוד מאוד משמעותי למימון.
אודי אדירי: אין לזה שום קשר.
אודי אדירי: יוסי יסביר לך ואני חושב שזה היה ברור ליוסי.
אודי אדירי: תמלוג העל, המאה השלם הוא אותו שלם.
אודי אדירי: השאלה איזה חלק ממנו הולך כניכוי במקור לרשות המסים.
אודי אדירי: אין לזה קשר.
קריאה: אבל אם לוקחים ממני חמישים אחוזים מראש?
חיים אורון: אם אתה לא משלם כי שותף העל הבין את המצוקה שלך, יהיה היטל.
חיים אורון: הניכוי מתקיים ברגע שעבר כסף.
חיים אורון: אם לא עבר כסף, אין ניכוי.
יוסי אבו: מיכל ואודי, להערתך לעניין המימון, אולי לא הבהרתי את עצמי.
מיכל דויטש הנר: בהתחלה, בסיפא, לא בתחילת השנה, במועד התשלום.
מיכל דויטש הנר: זה לא בתחילת השנה אלא רק במועד התשלום.
זבולון אורלב: אתה צריך לשלם עכשיו מאה אחוזים תמלוגים.
זבולון אורלב: מהמאה אחוזים האלה, אתה בין כה צריך להוציא וזה לא קשור לתזרים.
זבולון אורלב: אומרים לך שתעביר חמישים אחוזים לרשות המסים, אלא אם כן יחליט פקיד השומה פחות.
יוסי אבו: אדוני נתן את הבסיס להסבר.
יוסי אבו: חלק מהפרויקטים האלה ממומנים בין היתר על ידי הנפקת זכויות.
יוסי אבו: הנפקת זכויות מטבעה קשורה לתזרים המזומנים של המחזיק המרכזי.
יוסי אבו: לצורך העניין, אם אנחנו לוקחים כדוגמה את ישראמקו, כאשר ישראמקו נגב 2 גייסה הנפקת זכויות, מי שצריך להכניס את הכספים, זאת ישראמקו, חברת האם.
יוסי אבו: שאלתם איך זה קשור והנה, זה קשור.
יוסי אבו: אני מציע שלזה תשיבו.
זבולון אורלב: אני הצעת שהסעיף כמו שהוא מנוסח, הוא בסדר מלבד הבעיה של החיתוך, מה זה ספקי שירותים.
מיכל דויטש הנר: לא הגיאולוגים.
שגית אפיק: נותני שירות מסופקים.
זבולון אורלב: סגרנו את סעיף 9.
מיכל דויטש הנר: גם את סעיף 10 ודיברנו גם על התשלומים שאחרי כן.
מיכל דויטש הנר: חבר הכנסת כרמל שאמה מחליף את היושב ראש
כרמל שאמה-הכהן: פרק ד', בבקשה לקרוא.
נעמה קאופמן: פרק ד': חובות דיווח ושומת ההיטל 11.
נעמה קאופמן: חובת דיווח (א) בעל זכות נפט של מיזם נפט יגיש, לגבי כל שנת מס החל בשנת המס הראשונה שבתקופת החיפוש, דיווח לגבי רכיבי מקדם ההיטל של המיזם בשנת המס שלגביה מוגש הדיווח (להלן – דוח מקדם היטל) ודיווח לגבי רווחי הנפט של המיזם באותה שנה (להלן – דוח רווחי נפט).
נעמה קאופמן: (ב) בעל זכות נפט של מיזם נפט יודיע לפקיד השומה, במסגרת דוח מקדם ההיטל שעליו להגיש בשנת המס הראשונה שבתקופת החיפוש, אם ברצונו לדווח בשקלים חדשים או בדולרים.
נעמה קאופמן: הודעה כאמור תחייב את בעל זכות הנפט לגבי כל דוחות מקדם ההיטל ודוחות רווחי נפט שעליו להגיש במסגרת מיזם הנפט.
נעמה קאופמן: לא הודיע בעל זכות הנפט כאמור, יראוהו כמי שבחר לדווח בשקלים חדשים.
נעמה קאופמן: (ג) דוח מקדם ההיטל ודוח רווחי הנפט יוגשו לפקיד השומה בתוך תשעים ימים מתום שנת המס שלגביה הם מוגשים, בטופס שקבע המנהל.
נעמה קאופמן: (ד) המנהל רשאי לקבוע כללים לעניין ניהול פנקסים וכללי המרה לגבי מי שבחר לדווח בדולרים.
נעמה קאופמן: 12.
נעמה קאופמן: שומת ההיטל (א) מסר בעל זכות נפט של מיזם נפט דוח מקדם היטל ודוח רווחי נפט לפי הוראות סעיף 11, יראו את הדוחות כשומה עצמית לעניין מקדם ההיטל של המיזם, רווחי הנפט של המיזם וההיטל החל לגביו.
נעמה קאופמן: (ב) בתום 12 חודשים ממועד הגשת דוח מקדם ההיטל ודוח רווחי הנפט רשאי פקיד השומה לעשות אחת מאלה: (1) לאשר את השומה העצמית.
נעמה קאופמן: לקבוע לפי מיטב שפיטתו את רכיבי מקדם ההיטל של מיזם הנפט בשנת המס, את רווחי הנפט של המיזם באותה השנה או את ההיטל החל לגביו, אם יש לו טעמים סבירים להניח שהדוחות אינם נכונים.
נעמה קאופמן: לא הוגש דוח רווחי נפט לגבי שנת מס כלשהי, רשאי פקיד השומה לקבוע את רווחי הנפט של מיזם הנפט באותה שנה לפי מיטב שפיטתו ולהטיל לגבי המיזם היטל בהתאם.
נעמה קאופמן: (ד) לא הוגש דוח מקדם היטל לגבי שנת מס כלשהי בתקופת החיפוש, בתקופת ההקמה או בתקופת ההרצה – יראו את השקעות החיפוש בתקופת החיפוש, את השקעות ההקמה בתקופת ההקמה או את השקעות ההקמה בתקופת ההרצה, כהגדרתם בסעיף 4(ב)(2), לפי העניין, כאילו היו בסכום אפס באותה שנה.
זבולון אורלב: אני מבין שיש כאן טעות דפוס.
זבולון אורלב: את השקעות ההקמה בתקופת ההרצה או את השקעות ההרצה בתקופת ההקמה?
מיכל דויטש הנר: לא, אין השקעות הרצה.
נעמה קאופמן: אין השקעות הרצה.
נעמה קאופמן: אלה השקעות הקמה בתקופת הרצה.
נעמה קאופמן: יש שלוש תקופות.
זבולון אורלב: יש השקעות חיפוש בתקופת החיפוש, יש השקעות הקמה בתקופת ההקמה ומה זה תקופת השקעות ההקמה בתקופת ההרצה?
נעמה קאופמן: תקופת ההרצה היא שנתיים נוספות.
אודי אדירי: הרציונאל הוא שיש תקופה שהיא תקופת הקמה והיא נגמרת ביום ההפקה המסחרית ואחריה מתחילה תקופת ההרצה שמה שמאפיין אותה זה שני דברים: ראשית, יש בה הפקה מסחרית, ושנית, יתכן ועוד יש בה הוצאות הקמה.
אודי אדירי: אם כן, אלה הוצאות הקמה בתקופת ההרצה ויש התייחסות קצת אחרת להוצאות האלה.
קריאה: זאת הטבה נוספת.
נעמה קאופמן: (ה) לא הוגש דוח מקדם היטל לגבי שנת מס כלשהי מתום תקופת ההקמה, יראו את כל קדמי ההיטל היחסיים לגבי אותה שנת מס, כאילו היו בגובה 2.3.
שגית אפיק: תסבירו את סעיפים 11 ו-12.
מיכל דויטש הנר: בעצם, בדומה להוראות פקודת מס הכנסה, אין לנו אלא את העובדות שיש לבעלי זכות הנפט.
מיכל דויטש הנר: זה אמור להיות מבוסס דוחות שיוגשו לנו הן לגבי רכיבי מקדם ההיטל המצטברים כפי שהם מוגדרים בסעיף 4, הנוסחה המפורסמת, והן לגבי בסיס המס שהוא מה שנקרא רווחי הנפט של המיזם באותה שנה.
מיכל דויטש הנר: על בסיס אותם דוחות אנחנו בעצם יוצרים מסלול שומתי שהוא די דומה למסלול השומתי שקיים בפקודת מס הכנסה, שמדבר על שומה עצמית, שמדבר על שתי פררוגטיבות שקיימות לפקיד השומה לאשר את השומה העצמית כמו שהיא או להוציא שומה לפי מיטב שפיטה.
מיכל דויטש הנר: אם הוצאה שומה לפי מיטב שפיטה, ליתן את זכות ההשגה בגין אותה שומה לפי מיטב שפיטה.
מיכל דויטש הנר: לאחר אותה השגה, לקבל החלטה לקבלה, לדחותה או לקבלה בחלקה, ולאחר מכן ליתן את זכות הערעור לבית המשפט המחוזי או לבית המשפט העליון, בדומה להוראות פקודת מס הכנסה בעניין זה.
מיכל דויטש הנר: מה שכתוב בסעיף (ג), (ד) ו-(ה) בעצם מדובר בסנקציות שנובעות מחוסר המידע שאין לפקיד השומה מהטעם שלא הוגשו לו דוחות.
מיכל דויטש הנר: כאשר לא מוגש דוח לגבי רווחי הנפט ופקיד השומה שצריך לעשות את ההיטל איננו יודע מה הרווחים לאותה שנה, צריך לקבוע שומה לפי מיטב שפיטה.
זבולון אורלב: זה שונה מאשר ההוראות לגבי כל עסק?
זבולון אורלב: למה צריך לעשות כאן הוראות מיוחדות?
זבולון אורלב: כמו כל עסק שמתנהל במדינת ישראל, מה ההבדל?
מיכל דויטש הנר: בו נחזור להתחלה.
מיכל דויטש הנר: אין עסק, אין נישום בפקודת מס הכנסה שקוראים לו מיזם נפט.
מיכל דויטש הנר: יש נישום שהוא נישום.
מיכל דויטש הנר: כל נישום בפני עצמו.
מיכל דויטש הנר: תאגיד מקיים מספר עיסוקים.
מיכל דויטש הנר: יש לו זכות חזקה בשטח נפט ויש לו גם מפעל בקריית שמונה וגם הוא שוכר מכוניות.
מיכל דויטש הנר: לאותה חברה יש הכנסות מכל מיני סוגים.
מיכל דויטש הנר: זאת הפקודה.
מיכל דויטש הנר: זה מדבר על מקום אחר.
מיכל דויטש הנר: נקודת מוצא מדברת על מיזם הנפט, על זכות הנפט בנפרד, על מה נובע מזכות הנפט.
זבולון אורלב: למה ההסדרים של הדיווח מהשומה, למה הם שונים מאשר כל מפעל אחר?
מיכל דויטש הנר: זה מאוד דומה למה שכתוב בפקודה, אבל מבחינה חוקית אנחנו לא מבוססי פקודה.
זבולון אורלב: כאמור, חובת הדיווח והשומה, כאמור בסעיף כך וכך לפקודת מס הכנסה.
מיכל דויטש הנר: עשינו את ההתאמות הנדרשות.
מיכל דויטש הנר: הרי שומת ההיטל בנויה על רכיבי מקדם ההיטל ועל הרווחים של המיזם באותה שנה.
מיכל דויטש הנר: היינו צריכים לטפל בסיטואציה בה או שאנחנו לא יודעים על הרווחים או שאנחנו לא יודעים על חלק מהרכיבים של מקדם ההיטל.
מיכל דויטש הנר: זה שונה מהדרך בה מחושבת הכנסה חייבת לצורכי הפקודה.
מיכל דויטש הנר: יש התייחסות ספציפית.
זבולון אורלב: הקלתם כאן יחסית לעסקים אחרים, למפעלים אחרים, לשומות אחרות?
מיכל דויטש הנר: חוץ מהקביעה של המקדם, אנחנו אפילו החמרנו.
מיכל דויטש הנר: למשל בסעיף קטן (ה) אמרנו שאם לא הוגש דוח מקדם היטל לגבי שנת מס כלשהי, אנחנו קבענו לו סנקציה של המקדם הגבוה ביותר, 2.3.
מיכל דויטש הנר: זה כדי לתת אינסנטיב להגיש דוחות, כי אין לפקיד השומה אלא את הדוחות המוגשים לו.
מיכל דויטש הנר: הוא לא יכול לדעת מה ההכנסות של המיזם, מה ההוצאות של המיזם ולכן עשינו את זה.
זבולון אורלב: בכל פרויקט זה כך.
מיכל דויטש הנר: לא, אין לנו נישום שהוא פרויקט.
נעמה קאופמן: ההבדל מנישומים אחרים הוא במובן הזה שאין מקדם היטל.
נעמה קאופמן: זה דבר חדש לחוק הזה.
נעמה קאופמן: לגבי ההכנסה השוטפת, נותנים לפקיד השומה לעשות בדיוק מה שהוא עושה לגבי נישומים אחרים.
זבולון אורלב: רציתי רק לוודא שלא הקלתם.
מיכל דויטש הנר: אפילו החמרנו גם מבחינת זמנים.
זבולון אורלב: אני לא בעד להחמיר.
זבולון אורלב: דרך הרמב"ם.
זבולון אורלב: הייתה כאן הערת ביניים שאמרה שהחמרתם בלוח הזמנים.
מיכל דויטש הנר: אני אמרתי את זה.
מיכל דויטש הנר: החמרנו בלוח הזמנים מהטעם שצמצמנו, בגלל שלהבדיל משומת מס הכנסה שהכלל הוא שכל שנה עומדת בפני עצמה, כאן לרכיבים, מהטעם שהמכנה ממשיך אתנו בכל שנה, רצינו ככל שניתן לסגור את השומה של שנה מסוימת כדי להמשיך אתה הלאה לשנה הבאה כי המכנה הוא מכנה מצטבר.
מיכל דויטש הנר: אנחנו רצינו לסגור את הדיון נניח לגבי השקעות בשנה מסוימת, לסגור את המכנה ולהמשיך הלאה.
מיכל דויטש הנר: לא רצינו שלכל שנה יהיו לנו ארבע שנים את ההיטל לגבי השנה עד שנגיע למקדם היטל של 1.5 ואנחנו יכולים להכפיל את זה במספר כלשהו.
מיכל דויטש הנר: זה היה איזון שמצאנו.
מיכל דויטש הנר: נתנו זמן להגיש דוח, לדעתי שלושה חודשים.
קריאה: זה מכביד על מס הכנסה.
קריאה: זה מקצר לו את הזמן.
מיכל דויטש הנר: זה מקצר לו את הזמן.
מיכל דויטש הנר: תשעים ימים אחרי הגשת הדוח.
נסים יהושע: זה זמן לא סביר.
מיכל דויטש הנר: למה זמן לא סביר?
מיכל דויטש הנר: שלושה חודשים להגיש את הדוח.
מיכל דויטש הנר: היום צריך להגיש את הדוח חמישה חודשים.
נסים יהושע: נכון, ואת מקצרת את הזמן.
מיכל דויטש הנר: זה בדיוק מה שאמרנו.
נסים יהושע: זה יותר מסובך.
מיכל דויטש הנר: זאת בדיוק הבעיה כי בדרך כלל זה נמשך הרבה יותר מחמישה חודשים.
קריאה: זה דבר והיפוכו.
מיכל דויטש הנר: לא אמרתי דבר והיפוכו.
מיכל דויטש הנר: אמרתי שקיצרנו את הזמן.
נסים יהושע: התקופה הקצרה של שלושה חודשים היא לא סבירה.
נסים יהושע: ממש לא סבירה.
נסים יהושע: אני רוצה להסביר איך נעשה היום הדיווח למס הכנסה.
נסים יהושע: בגלל שמדובר כאן באזרחים שהם יחידים, המתכונת תהיה שכל שותפות מוציאה בעזרת פקיד השומה, הבדיקות והביקורת שהוא עושה, מוציאה תעודה לאזרחים ביוני-יולי, בה כל אזרח מקבל דיווח כמה היה רווח בשנה קודמת או כמה היה הפסד בשנה קודמת ועל פי זה הוא אמור להגיש דוחות לשלטונות המס.
נסים יהושע: מה שקורה כאן, קורים שני דברים.
נסים יהושע: ראשית, השותפויות מדווחות, הציבוריות, גם לצורך דיווח לבורסה, זה נעשה עד 31 במרץ והדוחות למס הכנסה מוגשים בסביבות סוף מאי.
נסים יהושע: מה שקורה זה שאותם נתונים שנדרשים בתוך הדוח למס הכנסה, שאלה ההוצאות, ההשקעות וכולי, הם יוגשו באזור מאי, ואותם נתונים, נדרשים להגיש אותם כבר בסוף מרץ וזה יכול להיות אפילו עוד לפני שהחברות גמרו את הדיווחים הציבוריים שלהן.
נסים יהושע: זה לא סביר.
נסים יהושע: אני מציע שהתקופה תהיה 150 ימים, שזה קרוב לדיווח למס הכנסה על הרווחים של השותפויות.
נסים יהושע: בעיה נוספת שנוצרה בכללים שנקבעו כאן, זה הנושא של שומה עצמית.
נסים יהושע: מה שקורה זה שבגלל שיחיד שהחזיק יחידות בשנת 2010, הוא בעצם צריך להגיש את הדיווחים שלו במהלך 2011.
נסים יהושע: לכן מתכונת העבודה היום עם שלטונות המס היא שבחודש מאי בא פקיד השומה, בודק את הדיווחים ומאשר אותם.
נסים יהושע: הוא מאשר שומה סופית בחודש מאי 2010 ואז האזרח בעצם יודע שזאת התוצאה הסופית שלו מבחינת תשלום המס.
נסים יהושע: מה שקורה כרגע, נאמר כאן שההיטל יהיה שומה עצמית.
נסים יהושע: זאת אומרת, במהלך תקופה, כפי שנקבעה כאן, שהיא ארוכה מאוד, פקיד השומה רשאי עוד לבדוק את ההיטל ולקבוע סכומים שונים.
נסים יהושע: מה שקורה זה שבינתיים האזרח הגיש את הדוח שלו בחודש מאי על שנת 2010 כאשר לא נקבע לו עדיין היטל סופי.
נסים יהושע: אני מציע שההסדר שיש במס הכנסה בו פקיד השומה בחודש מאי-יוני מאשר את הדיווחים וסוגר אותם ומוציא שומה, תיעשה אותה מתכונת לגבי ההיטל, כך שבחודש מאי-יוני יבואו עובדי מס הכנסה, יבדקו את הדיווחים של ההיטל, יאשרו את זה ואז האזרח יוכל להגיש דוח סופי לגבי שנה קודמת כאשר גם ההיטל נסגר וגם הרווח נסגר.
שגית אפיק: כשאתה אומר אזרח, למי אתה מתכוון?
שגית אפיק: למחזיקים?
נסים יהושע: ליחידים.
נסים יהושע: כל היחידים.
שגית אפיק: איזה יחידים?
נסים יהושע: היחידים.
נסים יהושע: אלפי יחידים.
מיכל דויטש הנר: אבל ההיטל לא חל עליהם.
נסים יהושע: אבל ההוצאות של השותפות.
נסים יהושע: כמה הרווח שהוא צריך לדווח עליו.
מיכל דויטש הנר: לא, זה לא קשור לרווח.
נסים יהושע: הרווח.
נסים יהושע: לצורך מס הוא אחרי ההיטל.
נסים יהושע: רווח הוא אחרי ההיטל.
מיכל דויטש הנר: אז בוא נקצר את הזמן כדי שתדע ישר מה ההיטל ותוכל לדעת מה סכום ההיטל.
נסים יהושע: לא, אני מדבר על הסעיף שמדבר על שומה עצמית.
מיכל דויטש הנר: שומה עצמית של ההיטל, של דוח מקדם היטל.
מיכל דויטש הנר: שומה עצמית של דוח מקדם היטל.
נסים יהושע: אני רוצה שפקיד השומה בחודש מאי-יוני יאשר את הדיווח על ההיטל של השותפויות.
מיכל דויטש הנר: אתה רוצה תוך חודש?
נסים יהושע: היום זה נעשה תוך חודש-חודש וחצי לגבי הרווחים.
מיכל דויטש הנר: זה לא קשור.
נסים יהושע: זה כן קשור.
נועם פז: מה שנסים מנסה להגיד זה שהתעודות שיצאו למשקיעים והתעודות שיוצאות למשקיעים שמדווחות על חלקם של האזרחים בהכנסה החייבת של השותפות, הן כמובן לאחר ההיטל, הן כמובן בהתחשב בשומה שנעשית על ההיטל.
נועם פז: אז מה אתה עושה?
נועם פז: נותן ליחידים תעודות באמצעותן הם מגישים את הדוחות השנתיים שלהם ויש שם נתונים לא סופיים.
אודי אדירי: לכן יש תקופה קצרה.
נסים יהושע: אנחנו מדברים על סעיף 12.
נועם פז: יקרה מקרה מאוד פשוט.
נועם פז: השותפות תגיש דוח ופקיד השומה יוציא לה תעודה.
אודי אדירי: לפני שאתה מסביר, בוא נבין מה הבקשה.
נועם פז: לקצר את תקופת השומה.
נועם פז: לקצר את סופיות השומה.
אודי אדירי: מ-12 חודשים לכמה?
נועם פז: לשישה חודשים.
נועם פז: אין ברירה ואני גם אסביר למה.
נועם פז: השותפויות מגישות את הדוח השנתי שלהן לצורכי מס בסביבות מרץ-אפריל לבדיקת פקיד השומה.
נועם פז: פקיד השומה בודק את זה וממהר להוציא תעודה מאושרת על ידו כדי שהיא תצורף לדוחות של היחידים, שהם יוכלו להגיש את הדוחות שלהם לצורכי מס עד סביבות אפריל-מאי.
נועם פז: יוצא מצב שהשותפות תגיש את הדוח, חלק מהדוח הוא נושא של ההיטל, הם ידווחו בו נניח על רווח נמוך יותר לצורכי ההיטל, יגישו היחידים את הדוח, לאחר מכן יבוא פקיד השומה, לאחר שכבר הגישו היחידים את הדוח, ויעשה שומה, יגדיל את ההיטל ועל ידי כך יקטין את הרווח של היחידים, אבל הם כבר לא יוכלו להגיש דוח לפקיד השומה כי התעודה שלהם יצאה עם רווח יותר גבוה.
נועם פז: מה שיקרה זה שהיחידים ישלמו מס יותר גבוה ולאחר מכן השותפות תוסיף עוד היטל שלא יבוא כהוצאה לצורכי היחידים.
נועם פז: חד משמעות, זה ברור.
נועם פז: זה בטכניקה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עכשיו נצא להפסקה של חצי שעה.
כרמל שאמה-הכהן: בינתיים יבררו בהנהלת הוועדה לגבי המשך היום.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נחזור ונתכנס בשעה 1:10.
כרמל שאמה-הכהן: הישיבה הופסקה בשעה 12:40 וחודשה בשעה 13:10
דן הכהן: ההיטל כאן בנוי על בסיס מזומן בניגוד לדוחות מס רגילים.
דן הכהן: נובל לצורך הדומה או דלק שיש לה לפי ההיטל הזה עשרים מיזמים, צריכה להגיש עשרים דוחות על בסיס מזומן, היא צריכה להגיש דוח על בסיס מצטבר לצורך מס הכנסה ודוחות כספיים.
דן הכהן: זה מאוד מאוד מסובך.
דן הכהן: עושים כאן בירוקרטיה מאוד מאוד גדולה.
דן הכהן: המספרים כמובן לא מותאמים זה לזה כי זה מזומן וזה מצטבר.