GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונית תירוש: אני מסתכלת פרקטית על העניין.
רונית תירוש: הרבה יותר נוח לי כמי שקוראת את העיתון, בו זמנית אני עולה על תשקיף, מסתכלת, אולי גוזרת, חותכת, לוקחת אתי, בודקת.
רונית תירוש: זה בניגוד למצב שאני קראתי, עכשיו יש לי הפניה, עכשיו אני אלך לאינטרנט, עכשיו אני אדפיס וכולי.
רונית תירוש: יש לזה מחיר, נכון, אבל לי זה הרבה יותר נוח.
אמנון כהן: הוא העלה טיעונים חשובים.
אמנון כהן: אני חושב, אדוני היושב ראש, שאנחנו כרגע נמצאים בתהליך של הכנה לקריאה ראשונה.
אמנון כהן: הוא העלה סוגיות חשובות, נושא אחידות ובהירות, וגם את הנושא של הרחבה לתאגידים נוספים.
אמנון כהן: אני חושב, המחלקה המשפטית, שצריך לבדוק את הנושא הזה כי יכול להיות שנעשה הרחבה אחרי קריאה ראשונה בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
ציון פיניאן: שוני.
שמשון אלבק: אני אתייחס לפחות מההיבט של רשות ניירות ערך, אני גם דיברתי בשם רשות ניירות ערך כאן לפני חצי שנה כאשר התקיים דיון נושא לגבי הנושא של תאגידים ציבוריים.
שמשון אלבק: העמדה של הרשות לא השתנתה.
שמשון אלבק: אנחנו עושים רגולציה.
שמשון אלבק: התכלית של העבודה של הרשות היא הגנה על עניינו של ציבור המשקיעים בניירות ערך.
שמשון אלבק: אנחנו לא שוקלים את שיקולי המקרו-עיתונות למיניהם וזה לא באג'נדה שלנו ולא בסמכות שלנו.
שמשון אלבק: לגבי הסמכות שלנו, לגבי האחריות שלנו, כאשר מדובר על הגנה על ציבור המשקיעים בניירות ערך, עמדתנו היא כפי שהובאה על ידי עמדת מליאת רשות ניירות ערך, שיש לצמצם את הפרסום בעיתונים לאור העובדה שהעלות של הדבר הזה היא קטנה מהתועלת.
שמשון אלבק: כשאנחנו עושים רגולציה, אלה הדברים שצריכים להשפיע עלינו.
שמשון אלבק: לכן זאת הייתה העמדה שלנו.
שמשון אלבק: אני יודע שהיום הצעת החוק הממשלתית קיבלה את זה.
שמשון אלבק: אני לא מתנגד מכיוון שיש לי החלטת ממשלה, אבל אני חייב להבהיר שמה שצוטט כאן כהחלטות מליאת רשות ניירות ערך, הן לא שונו ואלה ההחלטות המחייבות מבחינת הרשות.
ציון פיניאן: משרד המשפטים.
ציון פיניאן: אתם לא מתנגדים.
דנה נויפלד: יש תמיכת ממשלה.
דנה נויפלד: יש החלטת ועדת שרים.
ציון פיניאן: ינון אנגל.
ינון אנגל: אין לי מה להוסיף.
ציון פיניאן: איתן מדמון.
איתן מדמון: אין לי מה להוסיף.
ציון פיניאן: בבקשה, תקריאי את הצעת החוק.
מירב תורג'מן: הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון – פרסום תשקיף בעיתון), התשע"א-2011 1.
מירב תורג'מן: תיקון סעיף 31 בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994, בסעיף 31, בסעיף קטן (ב), אחרי "ליחידות המוצעות", יבוא "הודעה כאמור תכלול את כריכתו הקדמית של התשקיף", ובסופו יבוא "לעניין זה, "כריכתו הקדמית של התשקיף" – כמשמעותה בתקנות שהותקנו לפי סעיפים 26(א) ו-(ג) ו-131(א)".
מירב תורג'מן: אני אוסיף ואומר שאני אכניס לפי דרישתו של חבר הכנסת אמנון כהן איזושהי פסקה בדברי ההסבר שאומרת לגבי הרחבת הצעת החוק, תחולת הצעת החוק לגבי גופים נוספים לעניין חובת הפרסום, תיבחן לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
ציון פיניאן: ה צ ב ע ה הצעת החוק אושרה הצעת החוק אושרה להכנה לקריאה ראשונה.
ציון פיניאן: על סדר היום תיקון תקנון הבורסה – מודל ההון העצמי של חברי בורסה שאינם בנקים.
שאול ברונפלד: אדוני היושב ראש, תרשה לי להציג את חברותיי וחברי.
שאול ברונפלד: אסתר לבנון, מנכ"ל הבורסה, חגית נאמן, היועצת המשפטית של הבורסה, יוסי לוי, מנהל מחלקת חברים בבורסה.
שאול ברונפלד: למדנו שעל שלושה דברים העולם עומד.
שאול ברונפלד: גם הבורסה עומדת על שלושה דברים.
שאול ברונפלד: הראשון, מערכת מסחר ממוחשבת משוכללת, השני, מסלקה יציבה ופתוחה, השלישי, חברי בורסה יציבים ואמינים.
שאול ברונפלד: הנושא שמובא בפניכם עוסק בשיפור היציבות והאמינות של חברי הבורסה או דרך של מודל חדש להון עצמי ונזילות.
שאול ברונפלד: בשני הנושאים הראשונים, המסחר והסליקה, הייתה בשנים האחרונות התקדמות אדירה בכל קנה מידה בין לאומי בעזרת הרשות, באישור הכנסת ומשרד האוצר.
שאול ברונפלד: היום אנחנו באים לתקן את הרגל השלישית, הקצרה, בשלושת הרגליים עליהם נשענת הבורסה.
שאול ברונפלד: התיקון שמונח בפניכם מתבקש לאור שתי התפתחויות חשובות שהיו בשנים האחרונות.
שאול ברונפלד: ההתפתחות החשובה הראשונה היא הפנימית ובעקבות , חברי הבורסה הפכו לגופים ענקיים שמנהלים 400 מיליארד שקלים מכספי הציבור, ולכן היציבות שלהם הפכה להיות לעניין כלכלי לאומי ראשון במעלה.
שאול ברונפלד: בזה אנחנו רוצים לעסוק.
שאול ברונפלד: ההתפתחות השנייה שלא באשמתנו ולא בטובתנו, המשבר הבין לאומי שקרה בשנת 2008-2009 שהציף לנו ולעולם את החשיבות ביציבות חברי הבורסה וההצעה שמונחת כאן היא בעקבות האירועים האלה.
שאול ברונפלד: הבורסה עבדה על ההצעה הזאת חמש שנים.
שאול ברונפלד: את המודל ניסחו שני פרופסורים מכובדים – שמואל קנדל זיכרונו לברכה ויוג'ין קנדל היועץ של ראש הממשלה.
שאול ברונפלד: המודל עבר את אישור מוסדות הבורסה, רשות ניירות ערך, משרד האוצר וגם החברים הנוגעים בדבר הבינו שאי אפשר שלא לעשות את מה שהבורסה החליטה לעשות.
שאול ברונפלד: כמובן שהם לא מאושרים אבל מי מאושר מהגברת הרגולציה?
שאול ברונפלד: בסופו של דבר הם קיבלו עליהם את הדין.
שאול ברונפלד: אם לתמצת את התורה על רגל אחת, מה שאנחנו עוסקים בו זה בשני שיפורים חשובים.
שאול ברונפלד: לדרוש שלחברי הבורסה יהיה הון עצמי בפרופורציה לכל הסיכונים הפיננסיים ולכל הסיכונים התפעוליים על פי נוסחה די מסובכת אבל נוסחה מדעית ולא שרירותית.
שאול ברונפלד: אנחנו לא המצאנו את הדבר הזה.
שאול ברונפלד: מערכת הבנקאות בעולם הלכה לפי השיטה, באזל וכן הלאה, וזה ודאי הגיע אליכם.
שאול ברונפלד: גם הבנקים בארץ.
שאול ברונפלד: בעקבות הגישה הזאת, אנחנו אימצנו אותה גם בבורסה.
שאול ברונפלד: הכלל השני בתורה על רגל אחת הוא שאסור לממן השקעות לזמן ארוך על ידי קבלת אשראי לזמן קצר.
שאול ברונפלד: כל השאר הם פרטים והפרטים מרובים וכמובן שחבריי ואני נשמח לענות לשאלות ולהבהיר.
שאול ברונפלד: כל מה שאני יכול לומר זה שהדירקטוריון של הבורסה והרשויות נתנו תקופת היערכות ארוכה למודל החדש.
שאול ברונפלד: לדעתנו בשנים הקרובים זה לא יחול או לא יביא לשינוי מאוד גדול בהתנהגות חברי הבורסה משום שלרובם יש ממילא הון לפי המודל החדש והם הבינו שהדרישות הישנות של הבורסה לא היו מספיקות, ובאופן וולנטרי הם הגדילו את ההון שלהם מעל ומעבר למה שהבורסה דרשה.
שאול ברונפלד: כך שמבחינה מסוימת יש כאן איזשהו יישור קו.
שאול ברונפלד: אני מקווה שהכנסת תאשר את זה ואם חס וחלילה ניקלע שוב למשבר פיננסי כמו שהיה ב-2008 ו-2009, אנחנו נהיה הרבה יותר מוכנים.
שאול ברונפלד: אני רוצה לסיים באזכור הדברים של היושב ראש של רשות ניירות ערך פרופסור זוהר גושן שאמר שבנס המשק הישראלי יצא בשלום מהמשבר של 2008 ו-2009 וכידוע אסור לסמוך על נסים.
שאול ברונפלד: אני מקווה שבפעם הבאה נהיה הרבה יותר מוכנים למשבר ולא נהיה תלויים בנס זה או אחר.
שאול ברונפלד: אני עומד לרשות
שאול ברונפלד: כם בהבהרות, בשאלות, בהתייחסויות.
מירב תורג'מן: אני אשמח לומר כמה מלים.
מירב תורג'מן: יש לי כמה שאלות וחלקן הן במישור המהותי וחלקן במישור הפרוצדוראלי לגבי המועדים שנקבעו כאן בתקנות.
מירב תורג'מן: קודם כל, לגבי חשבים חדשים.
מירב תורג'מן: יחולו עליהם כבר דרישות ההון החדשות כמו שהן בתקנות למי שמבקש להצטרף?
מירב תורג'מן: לגבי שוק האשראי, זה נלקח בחשבון?
מירב תורג'מן: זה נבחן איך זה ישפיע על שוק האשראי?
מירב תורג'מן: מה ההשלכות של העניין הזה?
שאול ברונפלד: זאת הערה מצוינת.
מירב תורג'מן: ראיתי שהביטחונות קבועים בתקנון, סוג הביטחונות וההיקף קבוע כאן.
שאול ברונפלד: ברשותך, אנחנו עברנו ממודל ישן של התערבות כמותית והגבלה כמותית, לפעמים שרירותית, על כמות האשראי שחבר יכול לתת ללקוחות למודל חדש שבו משאירים את זה לדיסקרציה של חבר והדירקטוריון שלו אבל אומרים שעל כל אשראי שאתה נותן, אתה צריך להחזיק הון עצמי.
שאול ברונפלד: אני רוצה להדגיש שהייתה כאן החמרה בנושא אחד.
שאול ברונפלד: אלה אשראים שניתנים ללא ביטחונות.
שאול ברונפלד: שם החמרנו.
שאול ברונפלד: בכל שאר הדברים אי אפשר להגיד שהחמרנו אבל אני חושב שקולא עלמא מסכים שהתופעה של מתן אשראי בלי לקחת ביטחונות, זה דבר שלא עולה על הדעת.
שאול ברונפלד: הבנקים לא רשאים לעשות את זה, חברות הביטוח לא רשאיות לעשות את זה, ובתקנון הישן אפשר היה לעשות את זה.
שאול ברונפלד: גם הפעם מי שיתעקש, יוכל, אבל העלות שלו במונחים של הקצאת הון שהוא יצטרך לתת מול זה, תהיה מאוד משמעותית ואני חושב שהשינוי הזה משרת מטרה מאוד מאוד ראויה.
מירב תורג'מן: זאת בעצם הטלת אחריות מוגברת על הדירקטוריון.
מירב תורג'מן: מה הסנקציה שעומדת בצדה ברגע שמאשרים את האשראי ללא ביטחון?
שאול ברונפלד: הוא חייב להחזיק יותר הון.
שאול ברונפלד: אם הוא לא מגדיל את ההון, פירוש הדבר שהוא צריך להקטין פעילויות מסוכנות אחרות וזה מבחינתנו בסדר.
שאול ברונפלד: יש לו הון מסוים והוא מתעקש להקצות אותו מול פעילות מסוכנת א', מבחינתנו זה בסדר לפי הנוסחה כל עוד הוא מקטין פעילות מסוכנת אחרת.
מירב תורג'מן: לגבי המועדים.
מירב תורג'מן: עשיתם איזה שהן הוראות מעבר.
מירב תורג'מן: נכון?
מירב תורג'מן: מעל ל-67 אחוזים בעוד חצי שנה.
שאול ברונפלד: נכון.
מירב תורג'מן: והשלמה בעצם למאה אחוזים בתוך שנה.
מירב תורג'מן: השאלה אם זה זמן מספיק להיערכות, גם לגבי החצי שנה וגם לגבי השנה.
שאול ברונפלד: לא שמענו תלונה על העניין הזה.
מירב תורג'מן: איך הגעתם ל-67 אחוזים?
חגית נאמן: שליש.
חגית נאמן: עשינו שליש.
חגית נאמן: האמת היא שההחלטה אצלנו בדירקטוריון שלנו התקבלה לפני כשנה והחברים מודעים לזה וחלקם כבר נערכו לזה קודם.
חגית נאמן: זאת אומרת, בפועל אנחנו נותנים כאן עד דצמבר 2011, בעצם דצמבר 2012.
יוסי לוי: עד יוני 2012.
חגית נאמן: יוני 2012.
חגית נאמן: יש להם עוד יותר משנה מהיום, אבל למעשה כבר במשך שנה הם מודעים להחלטה הזאת וההיערכות או התכנון הוא כבר לא מהיום.
יוסי לוי: למרבית החשבים אין חוסר הון.
יוסי לוי: יש להם הון כמו ששאול אמר.
יוסי לוי: זאת אומרת, אנחנו מדברים על תשעה מתוך ה-12 שהם נמצאים עם עודף הון, שהם בכלל לא בחוסר.
מירב תורג'מן: ראיתי גם שמועד התחילה יהיה ב-1 בינואר 2011.
מירב תורג'מן: מן הסתם זה בלתי אפשרי.
חגית נאמן: מועד התחילה יהיה מעכשיו.
מירב תורג'מן: ממועד האישור ולא אישור רטרואקטיבי.
חגית נאמן: כיוון שזה כבר כמה חודשים קודם אושר, קיווינו שזה יהיה עד אז, אבל כמובן שמועד התחילה יהיה מועד האישור.
מירב תורג'מן: לא כדאי לקבוע מועד תחילה מדויק ומפורש ולא מועד הפרסום?
חגית נאמן: הפרסום תלוי בנו.
חגית נאמן: התהליך היום הוא שיושב ראש הוועדה מוציא אישור ואז אנחנו מקבלים גם אישור של שר האוצר ומיידית אנחנו מפרסמים את זה.
חגית נאמן: לפי החוק האישור, אם לא נקבע מועד תחילה, הוא ביום הפרסום.
חגית נאמן: זה מה שקובע החוק.
חגית נאמן: מבחינתנו כמה שיותר מוקדם, יותר טוב.
מירב תורג'מן: בעניינים האלה עדיף שיהיה תאריך מדויק.
חגית נאמן: אפשר לקבוע 1 ביוני.
שאול ברונפלד: 1 ביוני.
מירב תורג'מן: זה לא קרוב מדיי?
שמשון אלבק: זה יכול להיות ב-1 ביולי.
דניאל אילון: 1 ביולי.
שאול ברונפלד: כמובן נפרסם בתקשורת והיכן שצריך.
חגית נאמן: אם כן, נקבע 30 ביוני כדי שזה יתאים לסיפא.
ציון פיניאן: אנחנו נסכם כך.
ציון פיניאן: ההערות וההארות הושמעו.
ציון פיניאן: את ההצבעה נעשה במועד אחר.
דניאל אילון: מדוע?
ציון פיניאן: כי היושב ראש צריך להיות כאן בנושא הזה של ההצבעה.
ציון פיניאן: יכול להיות שאת ההצבעה נכניס לסדר היום מחר ואם לא מחר, בשבוע הבא.
ציון פיניאן: את כל הנושאים שמענו ואת ההצבעה נקיים במועד אחר.
משה גפני: אנחנו ממשיכים את הדיון בהצעת חוק מיסוי רווחי נפט, התשע"א-2011.
משה גפני: אני מקדם בברכה את חבר הכנסת לשעבר רן כהן עם הסטודנטים שלו מבית הספר למדיניות ציבורית באוניברסיטה העברית.
משה גפני: הגעתם לדיון מעניין ואני מקווה שתיהנו וגם תלמדו.
יעקב אדרי: הצעה לסדר.
יעקב אדרי: לא בדיוק הצעה לסדר אלא אני מבין שאתמול  בערב הייתה ישיבה רבת משתתפים ואולי תעדכן אותנו מה היה ועל מה דנו כי לא היינו.
יעקב אדרי: אני מבין שאתה היית לבד או שהיה אתך עוד מישהו.
כרמל שאמה-הכהן: לא, הוא לא היה לבד.
משה גפני: ג'ומס היה.
משה גפני: כרמל היה.
משה גפני: אנחנו דנו בעיקר בסעיפים הפחות מרכזיים בעניין של החוק וזה הנושא של עיצום כספי, הנושא של העונשין, שהם בעצם מותאמים.
משה גפני: אנחנו גם התאמנו את זה לפקודת מס הכנסה הרגילה.
גאלב מג'אדלה: זה עדכון?
משה גפני: אנחנו דנו על העניין הזה.
משה גפני: לא היו הרבה הערות של הגופים בנושא הזה.
משה גפני: היו כמה דברים ששינינו בהתאם לנוסח של פקודת מס הכנסה.
משה גפני: אני בכלל לא הבנתי למה צריך את הפרקים האלה כי הרי יש פרקים במס הכנסה מה קורה בעיצום כספי, מה קורה בעונשין, מה קורה בכל מה שנלווה לעניין הזה, לאכיפה, אבל הם אמרו שמשרד המשפטים אמר להם שהיות שמדובר בעונשין, זה צריך להיות כתוב בחוק.
משה גפני: הדיון העקרוני מתנהל עכשיו.
משה גפני: היועצת המשפטית של הוועדה העבירה למשרדי הממשלה, למשרד המשפטים ולמשרד האוצר, את עיקרי הבעיות שהועלו כאן במהלך הדיונים.
משה גפני: הנושא הראשון הוא החוקתיות של הטלת ההיטל.
משה גפני: הנושא השני הוא הנושא של הפגיעה, בעצם הנושא הרטרוספקטיבי שקורה בהיטל הזה.
משה גפני: למעשה הם עשו חוזים או שעשו הסכמים – לא חשוב איך מגדירים את זה מבחינה משפטית – באופן כזה שזה צופה פני עתיד.
משה גפני: כשיגלו את זה, כשימצאו וכשיהיו הרווחים, בעצם משנים את מה שהגופים או החברות בנו בעבר.
משה גפני: זאת אומרת, לקחו הסכמים של העבר שבעצם משנים את התוצאות בעתיד.
משה גפני: אני לא יודע מה המינוח המשפטי.
שלי יחימוביץ': אלה לא הסכמים.
משה גפני: בסדר, אבל זה הדיון.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אין בעיה עם רטרוספקטיבי.
חנא סוייד: אולי יש בעיה עם רטרואקטיבי אבל עם רטרוספקטיבי אף פעם אין בעיה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, למען גילוי נאות.
משה גפני: גילית נפט?
גאלב מג'אדלה: לא, גיליתי משהו יותר חמור, שאתה לא עומד בהתחייבויות שלך אל חברי הוועדה, אפילו שאמרת את זה באופן ציבורי וגלוי.
גאלב מג'אדלה: אני פניתי לוועדת האתיקה בתלונה על כך שהדיונים כאן לא נעשים באופן ראוי ואתה עושה את זה בקצב שאנחנו לא יכולים לעמוד בזה.
משה גפני: עכשיו אני מודיע לך שאני שוקל את העניין של לעשות ישיבה במוצאי שבת ב-12:30 בלילה.
גאלב מג'אדלה: אני אומר לך כרגע שאני אוציא צו מניעה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה צוחק.
יעקב אדרי: שניהם צוחקים.
גאלב מג'אדלה: אנחנו אנשים שיש להם התחייבויות.
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא רק עובדים בוועדת כספים אלא יש לנו התחייבויות ציבוריות אחרות ונוספות.
גאלב מג'אדלה: אנחנו גם מורים, אנחנו גם משפחה.
גאלב מג'אדלה: מה קרה לך?
גאלב מג'אדלה: אתה חושב שאנחנו רק ועדת כספים?
משה גפני: חבר הכנסת ראלב מג'אדלה, אני אתחשב בהערה שלך ואני אקיים דיונים יותר מסודרים.
משה גפני: זאת אומרת, פחות שעות.
משה גפני: במקום 12 שעות ביום, תשע וחצי שעות.
יעקב אדרי: עד 12:00 בלילה.
גאלב מג'אדלה: אז אנחנו ניפגש היכן שצריך להיפגש.
משה גפני: ראלב, זאת ועדה שכולם רוצים להיכנס אליה מכיוון שהוועדה הזאת היא ועדה דינאמית.
משה גפני: אתה יודע מה מונח לנו על השולחן ונדחה הצידה?
משה גפני: יש חוק של חבר הכנסת אמנון כהן.
אמנון כהן: שלושה חודשים.
משה גפני: שלושה חודשים שאנחנו דוחים אותו.
אמנון כהן: בכוונה.
משה גפני: לא, לא בכוונה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, אלה מלחמות חרדים ולא ניכנס למלחמות חרדים של אשכנזים וספרדים.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, הציבור מצפה מאתנו שיצא מתחת ידינו חוק שאין בו נזקים עתידיים.
משה גפני: את זה אני מקבל במאה אחוזים.
גאלב מג'אדלה: לכן צריך להיות דיון ראוי.
כרמל שאמה-הכהן: אתה מחפש מינימום נזקים ולא הישגים גדולים?
גאלב מג'אדלה: מצפים מאתנו שנמזער את הנזקים למינימום שבמינימום.
כרמל שאמה-הכהן: אני רואה כאן הישגים גדולים.
משה גפני: הנושא הראשון, אמרתי, החוקתיות בהטלת ההיטל, הדבר השני הוא הרטרוספקטיביות, הדבר השלישי הוא הפגיעה בזכויות חוזיות, הדבר הרביעי הוא מנגנון מיסוי כפול, ולאחר מכן הנושא הספציפי של תמר והנושא הספציפי של הנפט והנושא של המשקיעים הפרטיים.
משה גפני: אני מתחיל את הדיון בנושא של החוקתיות של הטלת ההיטל.
משה גפני: ביקשתי מהיועץ המשפטי לממשלה שישתתף בדיון הזה ויביע את דעתו.
משה גפני: המשנה, אבי ליכט, נמצא כאן אתנו והוא גם הכין חוות דעת מפורטת בעניין של הנושא המשפטי ומה שקשור בעניין הזה.
משה גפני: אני מציע, אף על פי שאנחנו יודעים על מה מדובר, לאפשר לגופים לטעון את טענותיהם בעניין של חוקתיות.
משה גפני: אני רק מבקש שמי שיבקש את רשות הדיבור לא לחזור פעמיים על אותו הדבר.
משה גפני: חלק מהדברים כבר שמענו.
משה גפני: אני אאפשר לכם לומר את הדברים, אבל אני מאוד מבקש לא לעשות פיליבסטר.
משה גפני: זאת אומרת, לא להאריך את הזמן.
שלי יחימוביץ': גפני, אנחנו סומכים עליך שלא תאפשר לעשות פיליבסטר.
משה גפני: אני מבקש מהם.
שלי יחימוביץ': עליך ועל המיומנויות שלך.
משה גפני: כן, אני מבקש מהם לתמצת את הדברים.
משה גפני: אנחנו כבר כולנו יודעים מה העניין.
שלי יחימוביץ': אנחנו מקריאים ומעירים עכשיו?
משה גפני: לא. לא מקריאים.
משה גפני: גמרנו את ההקראה.
כרמל שאמה-הכהן: ההקראה נגמרה.
משה גפני: ההקראה הסתיימה.
משה גפני: מי מבקש להעיר לפני שאבי ליכט, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, משיב?
יוסי אבו: אדוני היושב ראש, אנחנו נבקש להציג כאן ממש בקצרה באמצעות המומחים שהגישו חוות דעת בעניין.
משה גפני: כשאתה אומר מומחים, אתה מתכוון לעשרה, ל-15?
משה גפני: אתה מדבר על דלק?
יוסי אבו: אני מדבר על דלק.
משה גפני: אחד יציג.
יוסי אבו: אני אציג את שורת המומחים.
יוסי אבו: ידבר כאן בקצרה פרופסור יואב דותן בנושא הרטרואקטיביות והחוקתיות, ידבר כאן בקצרה פרופסור ביין בנושא חוקי העידוד והחוקתיות, וידבר כאן בקצרה פרופסור אייל בנבנישתי בהיבט הבין לאומי.
יוסי אבו: כל אחד מומחה בתחומו.
משה גפני: לא, הבין לאומי לא עכשיו.
יוסי אבו: ברגע שיגיע.
משה גפני: ברגע שיגיע, ידבר פרופסור בנבנישתי.
יוסי אבו: ידבר גם  פנחס רובין.
פנחס רובין: בוקר טוב.
פנחס רובין: למי שאיננו מכיר, שמי פנחס רובין.
פנחס רובין: אני רוצה להזכיר לכם שזה לא מכבר קיבלתם החלטה לעשות מהפכה בחוק לעידוד השקעות הון, מהפכה פיסקאלית בחוק לעידוד השקעות הון.
פנחס רובין: ברור לכם שבשינוי שחוללתם בחוק לעידוד השקעות הון, לא שיניתם את אלה מבין המשקיעים שנמצאים כבר במסלול ההטבות.
פנחס רובין: לגביהם החקיקה החדשה והמכבידה יותר לא חלה.
פנחס רובין: קודם כל, בגלל שכך החלטתם.
פנחס רובין: שנית, בגלל שיש לה נימה חריפה של רטרואקטיביות וכדי לא להיכנס למלכודת של רטרואקטיביות או רטרוספקטיביות או עניינים טכניים, נודף ממנה ריח רע של חוסר הגינות.
שלי יחימוביץ': על מה הוא מדבר בחוק עידוד השקעות הון?
משה גפני: על אנשים שהיו במסלול של ההטבות, בצנרת, לא פוגעים בהם.
משה גפני: דרך אגב, בחוק עידוד השקעות הון הייתה בחירה.
פנחס רובין: נכון.
פנחס רובין: הרעיון ברור והוא שלא פוגעים.
משה גפני: אגב, כשהפחתנו במס החברות כל הזמן, לא באתם אלינו ואמרתם.
פנחס רובין: זה נכון.
שלי יחימוביץ': לא שמעתי שום תלונה על הפרת הסכמים וכולי.
משה גפני: שלי, בהערות האלה תהפכי את זה לפיליבסטר.
משה גפני: רובין, הבמה לרשותך.
אחמד טיבי: אבל היא לא הייתה לרשותו כבר חמש דקות.
פנחס רובין: אתם לא מחפשים להתנגח אתי.
פנחס רובין: אני מנסה להסביר את התזה שעומדת מאחורי בעייתיות החקיקה הזאת.
פנחס רובין: פעם אחת הסברתי לכם מה עשיתם בחוק לעידוד השקעות הון.
פנחס רובין: יסבירו לכם שבחוק לעידוד השקעות הון יש סעיף שאכן משמר את המצב הקיים אבל זאת טכניקה של לגליסטיים ותניחו לזה לרגע, ואני אקח אתכם לדוגמה אחרת שהיא כמעט מן הקיים.
פנחס רובין: הבה נניח שאתם משנים את חוק מס שבח ואתם קובעים עכשיו עידוד להשכרת דירות ומוסיפים עוד פרק בחוק ואתם כותבים שמי שניגש עכשיו למלאכת בניית דירות ומשלים אותן תוך 36 חודשים ומוכר אותן אחרי 36 חודשים, יהיה פטור מהמס כולו או חלקו.
פנחס רובין: אני לקחתי על עצמי את המהלך, השקעתי הרבה כספים, בניתי ותמחרתי על הפטור שיהיה קיים בתום 36 חודשים אם אצליח להביא את הפרויקט להשלמה.
פנחס רובין: לקראת תום 36 החודשים, אני יושב שוב בפניכם ואתם אומרים לי שההטבה נשללה.
פנחס רובין: אני חושב, חברי כנסת נכבדים, שהדבר לא היה עולה על דעתכם.
פנחס רובין: זה חוסר הגינות משווע לעשות את מה שאני מציג עכשיו בדוגמאות שלי.
פנחס רובין: הדבר דומה גם דומה.
משה גפני: רובין, אני מבקש שחברי הכנסת לא יפריעו לך.
משה גפני: תציג את הדברים אבל תשתדל לעשות את זה בקצרה כי אני יכול להגיד את מה שאתה הולך לומר.
פנחס רובין: בסדר.
פנחס רובין: סימן שאתה כבר מבין את מה שאני רוצה להסביר לך.
משה גפני: זה נורא פשוט.
משה גפני: דיברנו על זה כאן הרבה פעמים.
משה גפני: להפך, אנחנו מתלבטים בשאלה הזאת.
משה גפני: לכן ביקשנו שאבי ליכט יבוא.
פנחס רובין: תנו לי לתת לכם עוד עומק לבעיה.
פנחס רובין: אתם שואלים את עצמכם, והנושא הזה עלה הרבה פעמים, האם הרכוש של הגז הוא רכוש לאומי או רכוש של בעלי אותן חברות, יזמים, משקיעי בורסה וכך הלאה.
פנחס רובין: התשובה המשפטית היא די פשוטה.
פנחס רובין: הבעלות הפורמאלית, הבעלות המשפטית המזוקקת שייכת למדינה, בגלל חקיקה כזאת או אחרת, אלא שהיא הוחכרה, למרות שזו לא לשון החוק, אבל זאת מהותו של החוק.
פנחס רובין: תשימו לב, היא הוחכרה לשלושים שנים לאותם יזמים.
פנחס רובין: איך היא הוחכרה?
פנחס רובין: בחקיקה.
פנחס רובין: כשם שלכם יש דירות שחכרתם ממינהל מקרקעי ישראל ל-49 שנים, כך מכוח חוק יש החכרה של אותם שטחי חיפוש, קידוח  ואחר כך גם הפקה, היא הוחכרה לאותם יזמים למשך שלושים שנים בחקיקה.
פנחס רובין: אז יש מצד אחד את הבעלות של המדינה על המחצבים ומצד שני את החכירה או את ההחכרה, אם תרצו, לאותם יזמים שלקחו על עצמם את הסיכון.
פנחס רובין: ההחכרה איננה רק החכרה פורמאלית וטכנית אלא היא החכרה שיש לה מספר רגליים מהותיות.
פנחס רובין: אפשר לקדוח, אפשר להפיק את הגז ואפשר גם למכור אותו.
פנחס רובין: שלוש הרגליים האלה הן שלוש רגליים של היזמים.
פנחס רובין: לתקופת החכירה הם מפיקים את הגז ומוכרים אותו ומקבלים את הכספים.
פנחס רובין: זאת החקיקה הקיימת.
פנחס רובין: זוהי החקיקה שבלשוני היא חקיקת עידוד ותמרוץ ליזמי הגז לשים את כספם על קרן הצבי, לחפש, אם יימצא הדבר, לקבל חזקה והחזקה ברישיונות, כמו למשל תמר וכמו למשל ים תטיס ששמות הקידוחים האלה כבר מוכרים לכם, הם בחכירה של אותם יזמים.
פנחס רובין: מה באה עכשיו החקיקה לעשות?
פנחס רובין: לשנות את דמי החכירה.
פנחס רובין: מה היו דמי החכירה בחקיקה?
פנחס רובין: 12 וחצי אחוזים תמלוגים.
פנחס רובין: היו כל מיני הטבות נוספות.
פנחס רובין: חבילת הטבות שכוללת בחובה תמלוגים של 12 וחצי אחוזים.
פנחס רובין: הם הלכו במדבר במשך ארבעים שנים, עשו קידוחים, עשו 500 קידוחים.
גאלב מג'אדלה: ארבע שנים.
פנחס רובין: ארבעים שנים, זאת מטפאורה מן המקרא.
משה גפני: רובין, אם אין עוד טענות, אני מבקש שתתכנס לסיכום.
פנחס רובין: היום אתם מבקשים לשלול את זה.
פנחס רובין: אם נדמה לכם שאתם שוללים את זה או אתם משנים את דמי החכירה תוך פגיעה בקניין, כי יש קניין בחוק, הקניין הוא בחכירה וצריך להבין, קניין לרבות חכירה.
פנחס רובין: זה פשיטה.
פנחס רובין: אם אתם חושבים שאתם פוגעים בזה על דרך של מס, אתם טועים.
פנחס רובין: אני רוצה להסביר לכם.
פנחס רובין: אתם לא מטילים מס.
פנחס רובין: כל אלה שלא מבינים, פיקחו את עיניכם, טלו קורה מבין עיניכם ותבינו מה כתוב.
פנחס רובין: אתם מטילים היטל.
כרמל שאמה-הכהן: אולי הוא לא מבין מה המהות.
כרמל שאמה-הכהן: למה הוא אומר שאנחנו לא מבינים?
פנחס רובין: לא אמרתי שאתם לא מבינים.
פנחס רובין: אמרתי שמי שלא מבינים, שייטלו קורה מבין עיניהם.
כרמל שאמה-הכהן: אני מבין היטב את חוות דעתו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
פנחס רובין: אני פחות יודע מהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה?
כרמל שאמה-הכהן: הוא נתן את חוות דעתו בגין אותה משכורת.
כרמל שאמה-הכהן: אתה קיבלת שכר טרחה.
פנחס רובין: אני נותן את חוות דעתי והיא לא פחות נכונה.
משה גפני: רובין, אני לא אאפשר לחברי הכנסת להפריע לך.
משה גפני: תשלים את הדברים.
משה גפני: תעבור לסעיף הבא.
משה גפני: אם אנחנו מעלים את המס, אנחנו פוגעים בחכירה של בעלי הזיכיון.
פנחס רובין: לא, בגלל שאתם לא מעלים את המס.
פנחס רובין: מה לעשות, אתם מעלים את ההיטל.
פנחס רובין: אתם קובעים היטל ומשמעותו של ההיטל היא להגדיל את התמלוגים של 12.5 אחוזים.
פנחס רובין: להגדיל את התמלוגים, משמע, להגדיל את דמי החכירה.
משה גפני: הוא לא אומר דברים נכונים, אבל מותר לו להגיד את זה.
משה גפני: אנחנו נוגעים בתמלוגים?
משה גפני: אנחנו מעלים את המס.
משה גפני: לא חשוב, זה בסדר.
פנחס רובין: אדוני היושב ראש, אם אתה חושב שמכוח היותך יושב ראש אפשר לשנות את הפרשנות הטבעית לגמרי, התשובה היא לא.
משה גפני: קודם כל, יש לי חסינות ולכן אני יכול לשנות.
משה גפני: אני אמנם לא , אבל אני יכול לשנות מכיוון שאת חוק עידוד השקעות הון אנחנו עשינו ואנחנו יודעים בדיוק על מה מדובר.
משה גפני: אנחנו יודעים מה מונח לפנינו, אנחנו יודעים מה הולך לקרות, אנחנו יודעים מה אתה מייצג ואנחנו נצטרך להחליט.
משה גפני: מה לעשות, במשטר דמוקרטי ההחלטה היא בסופו של דבר בידיים שלנו.
משה גפני: אתה לא יודע מה נחליט.
פנחס רובין: זה נכון, אבל אי אפשר לא לדעת שמה שאתם עושים זה להטיל היטל ולא להטיל מס.
משה גפני: שיחליפו אותנו בבחירות הבאות מכיוון שאנחנו לא יודעים.
פנחס רובין: הפגיעה היא אם כן פגיעה בזכות הקניין ובהיותה פגיעה בזכות הקניין, היא חייבת במידתיות, היא חייבת בזהירות וחייבת בהקפדה ובכל הנוגע לתמר ולים תטיס שאלה כבר נמצאים ברישיון ובחזקה ובחכירה, המצב החוקתי הוא פרובלמטי מאין כמוהו ואני מסופק אם אתם, כנסת נכבדה, עם כל כוח החקיקה שלכם, יכולים לעשות מהפכה קניינית כזאת על ידי כך שאתם מגדילים את ההיטל שהוקנה בחוק כחלק מהקניין של אלה שהלכו לחפש את הגז ומצאו אותו.
פנחס רובין: תרשו לי עוד מילה אחת.
פנחס רובין: גם אילו סברתם שאתם לא מטילים היטל שהוא תמלוג שהוא התערבות בדמי חכירה באופן רטרואקטיבי לפי הבנתי, גם אם סברתם שמדובר במסים, הרי לראשונה כמדומני במדינת ישראל – אולי לא לראשונה – אנחנו מטילים, אתם מטילים, כולנו מטילים כי המדינה היא של כולנו, מיסוי מגזרי.
פנחס רובין: אילו הייתה הכנסת אומרת שאנחנו מגדילים את מס החברות, היו מסתתמות טענותיי.
פנחס רובין: זה חוקתי.
פנחס רובין: אבל לקחת מגזר ספציפי ולומר על המגזר הספציפי גם אם הוא התעשר ---
משה גפני: אפילו שזה פגיעה בקניין.
פנחס רובין: עליו להטיל מס מגזרי, זהו מס לא לגיטימי כיוון שגם אם הייתם קוראים לו מס, יש לו אופי של היטל ספציפי, מה גם שההיטל הספציפי הוא לא מס בגלל שהוא מנוכה הרי לצורכי מס כהוצאה וכולכם מבינים את זה.
חנא סוייד: אבל הטבות מגזריות מותר.
פנחס רובין: אתה צודק אדוני.
פנחס רובין: יש הטבות מגזריות, זה נכון, אבל אין מיסוי מגזרי וזה יוצר קושי.
פנחס רובין: אני מסכים אתך  לחלוטין.
פנחס רובין: ההערה שלך היא במקום.
חנא סוייד: אתה מנסה לתפוס את המקל משני הצדדים.
פנחס רובין: יש לי עוד להרחיב כהנה וכהנה, אבל הדבר האחרון שאני רוצה לומר ושתהיו מודעים לו.
חיים אורון: יש גם מיסוי מגזרי.
חיים אורון: מערכת המס בחוק עידוד השקעות הון היא מגזרית.
פנחס רובין: אמרתי.
פנחס רובין: בהטבות.
חיים אורון: לא, במערכת המיסוי של מפעלים יש הטבות מס.
פנחס רובין: זה בדיוק מה שאמרתי.
פנחס רובין: יש מיסוי מגזרי מיטיב ואין במדינת ישראל מיסוי מגזרי מחמיר.
פנחס רובין: זאת תהיה הפעם הראשונה.
גאלב מג'אדלה: תמיד יש פעם ראשונה.
פנחס רובין: זאת תהיה פעם ראשונה שיש חקיקה שמכבידה את נטל המס על מגזר מסוים.
פנחס רובין: זה כמו שתגיד שמכאן ואילך מס הכנסה על ההיי-טק, על אלה שמרוויחים הרבה, יהיה גבוה יותר.
פנחס רובין: דבר אחרון הוא  המסר החקיקתי שיש בעקבות החקיקה הזאת, אם היא תתקבל כמות שהיא.
פנחס רובין: אתם חייבים להבין, כולכם מבינים, שבסופו של יום העסקאות במשק לא נעשות בחדר המאוד מכובד הזה אלא הן נעשות במשרדים שלנו, עורכי הדין.
פנחס רובין: כשאנחנו נשאלים - אנחנו כבר נשאלים, במיוחד על ידי תושבי חוץ, אם כי גם על ידי ישראלים -  האם ייתכן שבמדינת ישראל תמרוצים חקיקתיים יכולים להישלל במרוצת השנים למרות ההבטחה החקיקתית, אנחנו כבדרך שגרה היינו אומרים: IT IS NOT DONE ובמדינת ישראל גם הלכה למעשה לא עושים את זה.
פנחס רובין: יש לנו תרבות משפטית משובחה ואנחנו לא פוגעים רטרואקטיבית או רטרוספקטיבית וכך הלאה בזכויות "מוקנות" והניחו עכשיו לפרמטרים הבוכלטריים המשפטיים.