GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף פרחי: כל מה שיש כאן, אלה התחייבויות שהשירות מחויב להן.
יוסף פרחי: יש לנו 73 לשכות בשירות התעסוקה וחלק גדול מהן, מחציתן, מושכרות.
יוסף פרחי: מדובר באחזקה של שבעים בניינים.
יוסף פרחי: שירות התעסוקה קולט כל יום שלושים אלף אנשים.
משה גפני: זה שיפוץ של הלשכות האלה?
יוסף פרחי: כן.
יוסף פרחי: זה יוצא 17 אלף שקלים ללשכה לשנה.
משה גפני: זה לא במשרד?
משה גפני: זה לא במטה?
יוסף פרחי: לא.
יוסף פרחי: מה פתאום?
משה גפני: זה בלשכות.
יוסף פרחי: זה בלשכות.
יוסף פרחי: תודה רבה.
יוסף פרחי: תבורך משמים.
ציון פיניאן: על סדר היום תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים) (תיקון מס'), התשע"א-2011.
דניאל אילון: למעשה הוועדה המכובדת אישרה תיקון שעניינו הוספת פרק לדוחות התקופתיים והרבעוניים בדבר נאותות הליכי הבקרה בתוך התאגיד.
דניאל אילון: התיקון הזה נכנס לתוקף כבר בדוחות התקופתיים האחרונים ולכן חברות כבר החלו להגיש את דוחותיהן על פי ההסדר ואולם אוזנה של הרשות כרויה כרגיל להערות שמתקבלות מן הציבור ומאז האישור ישבנו עם הגופים והגענו למסקנה שאפשר להקל בעוד מספר עניינים ואפילו הזדרזנו להביא אותם לאישור עוד היום על מנת שזה ייכנס לתוקף כבר לדוחות הרבעוניים הקרובים שמועד פרסומם הוא עד תום חודש זה.
דניאל אילון: למעשה התיקונים מתייחסים לכמה ראשים.
דניאל אילון: האחד הוא בעצם עיגון בתקנות של קונפרנס שכבר נתנו בהבהרות בעל פה ובכתובים, של מה הם אותם ארבעה רכיבים של בקרה שבהתקיימם נגיד שההליכים מבחינת הנאותות היו כשורה, בין על ידי רואה החשבון ובין על ידי החברות.
דניאל אילון: הדבר השני הוא שכיוון שגופים מוסדיים מסוג חברות ביטוח ובנקים היו פטורים מהוראות הדין הזה נוכח העובדה שחלות עליהם הוראות מכבידות יותר על ידי הרגולטורים כבר בתיקון המקורי, עשינו כאן הרחבה נוספת בעניין זה בשני מובנים.
דניאל אילון: האחד, קבענו הוראות דומות ביחס לחברה מנהלת של קופות גמל, והשני, אמרנו שגם כאשר חברה אחרת מאחדת באיחוד מלא או באיחוד יחסי את דוחותיהם של הגופים המופטרים האלה בתוכה, אזי המידע שהיא תיתן ביחס אליהם יהיה בגבולות מה שנדרש בדין האחר ולא כנדרש בדין הזה.
דניאל אילון: הרכיב הנוסף, ואולי האינסנטיב המרכזי להגעה לכאן, הוא קביעה שעל אף שלכתחילה חשבנו שנדרשת בקרה של רואה החשבון המבקר ברמה של סקירה בדוח הרבעוני, נוכח היחס בין עלות-תועלת השתכנענו שכיוון שהבחינה הזאת היא בחינה פסיבית באופייה והיא עדיין כרוכה בעלויות, סברנו שהיא אינה נדרשת בדוח הרבעוני ואנחנו מציעים לוותר עליה.
מירב תורג'מן: הבהרה קטנה.
מירב תורג'מן: בתיקון תקנה 9ב(2)(1)(ד), בעמוד 2 למעלה, בפסקה (5), כתבתם כאן רשאי.
דניאל אילון: פרטים נוספים בדבר ליקויים משמעותיים שנתגלו בבקרה הפנימית למועד הדוח.
מירב תורג'מן: למה הוא רשאי?
נבו ברנר: כאן הוא רשאי.
מירב תורג'מן: בעמוד 2, הפסקה הראשונה למעלה.
נבו ברנר: (5).
נבו ברנר: הפריטים הנוספים האלה היו כבר בתיקון המקורי.
נבו ברנר: זאת אומרת, כאן לא מדובר על חולשה מהותית שזאת איזושהי תקלה גדולה יותר אלא ליקוי משמעותי שזאת תקלה קטנה יותר.
נבו ברנר: אם התאגיד רוצה לגלות לציבור גם פרטים נוספים על ליקוי משמעותי, הוא יכול לעשות זאת.
נבו ברנר: הדבר הזה לא משנה את התיקון.
מירב תורג'מן: לא משנה את התיקון העיקרי.
מירב תורג'מן: זאת פשוט תוספת?
נבו ברנר: זאת לא תוספת.
נבו ברנר: אנחנו הורדנו משהו משם.
נבו ברנר: למעשה הסעיף הזה כלל שני עניינים: האחד, ליקוי משמעותי אם הוא רוצה לתת גילוי, והשני, על אופן הערכת האפקטיביות.
נבו ברנר: היות שאנחנו הכתבנו לו כאן את אופן הערכת האפקטיביות שהוא מספק אותנו, זה כבר לא ניתן לשיקול דעת.
נבו ברנר: זה הדבר היחיד, ליקוי משמעותי, שניתן לו שיקול דעת.
מירב תורג'מן: הבנתי.
מירב תורג'מן: שאלה אחרונה.
מירב תורג'מן: התוספת בתוספת העשירית, מה שכתוב כאן, זאת הצהרה?
דניאל אילון: הם ממלאים הצהרה.
דניאל אילון: זה פשוט פורמט.
דניאל אילון: זה כמו טופס שממלאים אותו.
דניאל אילון: זה לא חידוש אלא זה קיים.
מירב תורג'מן: אני יודעת, זה הקיים אבל זה לא היה ברור לי.
דניאל אילון: הם כבר דיווחו על בסיס זה.
דניאל אילון: זה משהו שמיושם.
מירב תורג'מן: אין כאן סעיף תחילה.
דניאל אילון: לא, כי זה חייב להיות מיידי.
דניאל אילון: אנחנו ממש מבקשים להאיץ את ההגעה לפרסום, זה חשוב לנו מאוד, על מנת שהחברות ידעו איך להתנהל כבר בדוחות שזה עתה מוגשים.
גד סואן: אדוני היושב ראש, באים כאן לתת הטבות לתאגידים בנקאיים ולגופים מוסדיים ופוטרים גם את רואי החשבון מהצורך לאשר את ההצהרות והדוחות בדוחות הרבעוניים.
גד סואן: זה רק בדוחות השנתיים.
גד סואן: אין לנו כמובן שום בעיה עם הדברים האלה.
גד סואן: אני רק רוצה למען הסדר הטוב לומר שאנחנו ביקשנו עוד בחודש מרץ, אז ראינו את ההצעה הזאת, כתבנו לרשות לניירות ערך, שאנחנו חושבים שלא צריך בכלל הצהרות גם של מנהלים ושל החברות ברבעונים השונים אלא רק בדוח השנתי כנהוג בארצות הברית.
גד סואן: בארצות הברית רק בדוחות השנתיים נדרשת החברה לעשות את זה ואז נדרש אישור רואה חשבון.
גד סואן: עכשיו באים רואה החשבון ואומרים שגם בארצות הברית לא צריך בדוחות הרבעוניים וכאן דורשים מאתנו.
גד סואן: דיברו עם רואי החשבון וקיבלו את דעתם.
גד סואן: אנחנו ביקשנו למחוק את הדבר הזה גם מהחברות.
גד סואן: אנחנו לא רוצים לעכב כאן את אישור הדברים האלה וניתנות הקלות גם לגופים מוסדיים, גם לבנקים וגם מסירים את הדרישה מרואי החשבון.
גד סואן: הדיון שנקבע לנו עם הרשות, נקבע להיום והיום אחר הצהרים אנחנו יושבים עם הרשות וזה הנושא שאנחנו הולכים לדון בו אתם.
גד סואן: פתאום נפל עלינו הדבר הזה.
גד סואן: לא רצינו לדחות את הדיון בכנסת ולא רצינו לבקש ממך לדחות אותו.
גד סואן: אין לנו התנגדות לזה, אבל אני מבקש כאן שגם מטעם הרשות תהיה איזו הודעה שהם ידונו בבקשה הזאת ויביאו את התיקון אחר כך, כאשר יוחלט שצריך לעשות אותו, לפורום הזה.
שמשון אלבק: אם וכאשר הרשות תמצא לנכון.
גד סואן: אמרתי את זה.
שמשון אלבק: אני עונה.
שמשון אלבק: ביקשת הודעה ואני מודיע.
שמשון אלבק: אם וכאשר הרשות תמצא לנכון לבצע הקלות נוספות במה שאתה אמרת או הקלות אחרות, בוודאי היא תביא בקשה לתיקון תקנות לוועדת הכספים.
שמשון אלבק: אתה יודע שההקלות על רואי החשבון הן לא רק על רואי החשבון אלא הן גם על החברות והדברים נעשו לא רק בצורה זריזה אלא לפני שבועיים גם פורסם נוהג לעניין הזה כדי שהשוק ידע בדיוק איך לנהוג.
שמשון אלבק: אני לא חושב שצריך את ההערה הנוספת הזאת.
מירב תורג'מן: דניאל, לפני חברי הוועדה מונח נוסח קודם שצורף למכתב השר ולא הנוסח.
מירב תורג'מן: אם תוכלי בקצרה לעמוד על התיקונים.
מירב תורג'מן: קיבלתם את הנוסח המתוקן?
גד סואן: לא, לא קיבלנו.
נתי שילה: הוא גם לא היה באתר.
דניאל אילון: אלה פרופר עניינים של נסחות ואני אמנה אותם בפניכם.
דניאל אילון: הנסחית לא הספיקה לתת את מלוא הערותיה לפני כן ואלה הערות ברמת נסחות.
דניאל אילון: ההגדרה של גוף מוסדי הועתקה מהסעיף הרלוונטי לתקנה 1.
דניאל אילון: אין כאן שום שינוי של מהות.
דניאל אילון: שהוערכו - עבר לעריכה.
דניאל אילון: זה לא משהו שבכלל צריך להזכיר.
דניאל אילון: לא נראה לי שיש בכל צורך להטריח את הוועדה בהסבר כי זה ממש נסחות בלבד.
גד סואן: אפשר לבקש שיעבירו את זה אלינו?
דניאל אילון: בוודאי שכן.
דניאל אילון: זה גם נמצא באתר הרשות כמובן אבל אנחנו נעביר אליך.
דניאל אילון: שונה השם של תקנות עריכת דוחות כספיים שנתיים לתקנות דוחות כספיים שנתיים.
ציון פיניאן: אנחנו מצביעים על התקנות, כולל התיקונים.
ציון פיניאן: ה צ ב ע ה תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים) (תיקון מס'), התשע"א-2011 – אושרו פה אחד תודה.
ציון פיניאן: על סדר היום הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 15), התש"ע-2010 והצעת חוק החברות (תיקון – חובות על בתי השקעות), התש"ע-2010, הצעתו של חבר הכנסת אמנון כהן וקבוצת חברי כנסת.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, מדובר בהצעת חוק שחתמו עליה חברי הכנסת פניה קירשנבאום, ציון פיניאן, יצחק וקנין, אלכס מילר ויושב ראש ועדת הכספים משה גפני.
רונית תירוש: אתם מדירים אותי מהחוקים האלה.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו ממשיכים את הדיון הקודם שקיימנו ולמעשה הצעת החוק שלי, הפרטית, דיברה על כך שלא ניתנה מספיק הדעת לנושא של הבדל בין חברות ציבוריות לחברות פרטיות שעוסקות בתקציבים של המשקיעים.
אמנון כהן: הנושא של חברות ציבוריות, יש לו מענה בנושאים האלה ותכף אני אומר מה צריך לתקן.
אמנון כהן: לגבי חברות פרטיות שלמעשה עוסקות בניהול כספי ציבור בדרך של השקעה, שם אנחנו ראינו שיש דברים שצריך לתקן אותם.
אמנון כהן: אני אציין מה הולכת לתקן הצעת החוק שלי ובסוף אסביר לאיזה הבנות הגענו.
אמנון כהן: אם כן, אני מדבר על החברות הפרטיות שעוסקות בכספי ציבור, בדרך של השקעת כספים, ומה אנחנו מבקשים לתקן בהצעת החוק.
אמנון כהן: בהצעת החוק אני מבקש להכפיף את החברות האלו לחלק מכללי ממשל התאגידים שחל על חברות ציבוריות.
אמנון כהן: כלומר, מה שחל על חברות ציבוריות, אני מבקש להחיל גם על החברות הפרטיות.
אמנון כהן: להחיל על בית השקעות את החובה למנות דירקטורים בעלי מומחיות חשבונאית ופיננסית על מנת שאלו יפקחו על המצב הכספי של החברה ויהיו אחראים על עריכת הדוחות הכספיים שלה.
אמנון כהן: עוד תיקון שאני מבקש, לקבוע כי דירקטוריון בית ההשקעות יהיה מחויב להתכנס לפחות אחת לשלושה חודשים, נושא שכיום לא מוסדר אבל בחברות ציבוריות הוא כן מוסדר.
אמנון כהן: עוד מוצע כי בית ההשקעות יהיה מחויב לנהל חשבונות ולערוך דוחות כספיים לפי חוק ניירות ערך, זאת בדומה לחברה ציבורית ולתאגיד שהוא מדווח לפי חוק ניירות ערך.
אמנון כהן: עוד תיקון שמוצע להכניס הוא לחייב את בית ההשקעות למנות ועדת ביקורת שתפקידה לעמוד על הליקויים בניהול העסקי של החברה וכן להחליט אם לאשר פעולות ועסקאות בעלי עניין כי יש כאן
אמנון כהן: חיבור של בעלי עניין והנושא הזה גם הוא לא מוסדר.
אמנון כהן: עוד נושא אותו צריך לתקן זה עסקאות בעלי עניין בבית ההשקעות יהיו טעונות אישור של דירקטוריון וועדת הביקורת וזאת על מנת למנוע ניצול של נכסי החברה לטובת בעלי המניות.
אמנון כהן: נושא אחרון אותו מוצע לתקן הוא לחייב את בית ההשקעות במינוי דירקטורים חיצוניים אולם בשונה מחברה ציבורית, המינוי של הדירקטורים החיצוניים לא ייעשה ברוב של שליש מקרב בעלי המניות שאינם קשורים לבעלי השליטה אלא על ידי האסיפה הכללית ועל ידי ועדת הביקורת.
אמנון כהן: בוועדת שרים לענייני חקיקה, אדוני היושב ראש, כאשר עלה החוק הזה, ראו צורך לתקן וביקשו ממני לתאם את החוק מול רשות ניירות ערך.
אמנון כהן: למעשה אמרו שהאכסניה המתאימה ביותר לתיקון הנושא הזה בהשקעות משותפות היא רשות ניירות ערך.
אמנון כהן: קיימתי דיונים מקדימים, לפני שההצעה מגיעה לוועדה, עם היועץ המשפטי של רשות לניירות ערך שוני אלבק ועם המנגנון המקצועי שם.
אמנון כהן: החלטנו פה אחד שאנחנו מרחיבים את הצעת החוק ומתקנים עוד מספר אלמנטים שנוגעים גם לנושא של תיקון בדברים האלה.
אמנון כהן: כמובן אנחנו רוצים לסייע לרשות לניירות ערך כך שבאמת כספם של המשקיעים לא יהיה בסיכון גבוה ושגם הגופים הפרטיים יהיו מפוקחים כמו שצריך.
אמנון כהן: לכן הסכמתי לכך וכאן כנראה אנחנו צריכים למזג את שתי הצעות החוק.
: אני אסביר.
אמנון כהן: את תסבירי מה התהליך הטכני.
אמנון כהן: בהתייעצות עם יושב ראש ועדת הכספים, אמרנו שנעשה את זה בניחותה ושכל הגופים יעירו את הערותיהם.
אמנון כהן: זאת אומרת, החוק כרגע, אחרי שמסיימים אותו, יהיה מוכן להכנה לקריאה ראשונה.
אמנון כהן: זאת אומרת, חוק ממשלתי ביחד עם החוק הפרטי יבוא להכנה לקריאה ראשונה, בתיאום כמובן ועד כמה שאפשר עם הגופים שיושבים כאן אתנו.
אמנון כהן: חברת הכנסת פניה קירשנבאום מחליפה את חבר הכנסת ציון פיניאן
שי חרמש: שאלת הבהרה.
שי חרמש: בהצעת החוק הזאת אין שום התייחסות להון העצמי של בתי ההשקעות האלה.
: לגבי חברות ניהול תיקים, יש התייחסות למספר לקוחותיהם.
: לא, להון העצמי אין התייחסות.
דניאל אילון: אין דרישה.
שי חרמש: אין דרישה להעלאת ההון העצמי.
דניאל אילון: אין דרישה להעלאת הון עצמי.
דניאל אילון: כל ההוראות כאן נוגעות לשיפור ממשל התאגידי.
דניאל אילון: ההון העצמי הוא בא כדי לקבוע איזשהו רף מינימאלי של גודל מנהלי תיקים גדולים שעליהם יחולו הוראות ממשל התאגידי, אבל לא כדי לחייב אותם להון עצמי אחר ממה שהם חייבים היום.
שי חרמש: אני אומר לכם ממה אני חרד.
שי חרמש: בתי ההשקעות הפרטיים הם הבלאנס מול הגופים הגדולים.
דניאל אילון: בכל מקרה, זה שווי נכסים ולא הון עצמי.
שי חרמש: אני מקווה שאין כאן יצירת מצב שבו בתי ההשקעות הפרטיים, כתוצאה מהשינויים האלה, ייעלמו מהזירה וגופים גדולים ייקחו את השליטה.
אמנון כהן: בטח שזאת לא כוונת המחוקק.
שי חרמש: הדרך לגיהינום רצופה בכוונות טובות.
שי חרמש: לכן שאלתי את השאלה.
שמשון אלבק: אני רוצה לומר מילה כדי לתת לכם טיפה ממעוף הציפור איך מבנה הרגולציה ועל מה הצעת החוק הזאת חלה.
שמשון אלבק: אנחנו נמצאים במצב שחברות ציבוריות גם כאשר הן בתי השקעות מדווחות לפי חוק ניירות ערך ויש עליהן רגולציה של תאגידים ציבוריים.
שמשון אלבק: לידן יש חברות פרטיות שאין עליהן רגולציה של תאגידים ציבוריים ושם יש רגולציה אחרת.
שמשון אלבק: מה הרגולציה האחרת שחלה?
שמשון אלבק: הרגולציה היא ענפית.
שמשון אלבק: יש ניהול של קרנות נאמנות, אז יש רגולציה של קרנות נאמנות.
שמשון אלבק: יש ניהול של תיקים, יש רגולציה של ניהול תיקים.
שמשון אלבק: עדיין זה לא מכסה הכול.
שמשון אלבק: יש גם חברי בורסה שאינם בנקים.
שמשון אלבק: חברי בורסה שאינם בנקים, רובם הם חברות ציבוריות אבל יש כאלה שאינם חברות ציבוריות ועליהם הבורסה מפקחת כגוף על, כחברה שמכילה גם קרנות נאמנות, גם ניהול תיקים, גם פנסיה, גם גמל וכל מה שקשור בזה.
שמשון אלבק: אנחנו כרגע דנים בממשל תאגידי של שני אגפים, של שני ענפים, כאשר הענף הראשון הוא קרנות הנאמנות והענף השני הוא מנהלי תיקים מעל סכום מסוים.
שמשון אלבק: זה רק על מנת שתבינו איפה אנחנו נמצאים במסגרת הזאת ואנחנו מתעסקים בממשל תאגידי בלבד ולא ברגולציה של יציבות.
שמשון אלבק: רגולציה של יציבות עושים בפיקוח על הבנקים, בפיקוח שוק ההון, ובבורסה ככל שמדובר בחברי בורסה שאינם בנקים ואינם אף אחד מאלה.
שמשון אלבק: זה המצב.
שמשון אלבק: מכאן ואילך אפשר לדון בפרטים.
שמשון אלבק: חבר הכנסת ציון פיניאן שב לנהל את הישיבה
: אני אסביר מבחינת הפרוצדורה מה נעשה.
: הייתה לנו את ההצעה הפרטית של חברי הכנסת שעברה בקריאה טרומית ואנחנו מכינים אותה לקריאה ראשונה.
: במקביל יש לנו את הנוסח החדש שהובא, שעליו אנחנו נעבוד עכשיו.
: יש את ההצעה הממשלתית שחלקים ממנה נמצאים בנוסח שנמצא בפניכם ואנחנו פשוט נדון בתוך הנוסח של חברי הכנסת.
אמנון כהן: זאת בסוף תהיה הצעה לקריאה ראשונה או שנייה ושלישית?
: אנחנו נחליט על זה בסוף, אבל בעיקרון – לראשונה.
: אנחנו מכינים את זה עכשיו לקריאה ראשונה.
: פניה: אפשר יהיה מיד להעלות את זה לקריאה שנייה ושלישית.
אמנון כהן: אם לא יהיו הערות.
רונן סולומון: אדוני, אני מאיגוד לשכות המסחר.
רונן סולומון: למעשה אותה טענה שהעלינו בדיון הקודם.
רונן סולומון: הצעת החוק הפרטית היא למעשה תיקון של חוק החברות והצעות החוק הממשלתית, המתמזגת ---
: זה מה שאמרתי, שאנחנו דנים בנוסח חדש.
רונן סולומון: נכון, אבל הצעת החוק הממשלתית שהולכת להיות או שהולכת להיות בנוסח החדש, שאין לי אותו, היא הולכת להיות תיקון לחוק השקעות משותפות בנאמנות וחוק להסדרת העיסוק.
רונן סולומון: שתי הצעות החוק האלה לא פורסמו ברשומות כהצעת חוק ממשלתית ולא עברו קריאה ראשונה.
: זאת לא הצעת חוק ממשלתית.
רונן סולומון: לכן אני שואל שאלת תם.
רונן סולומון: האם במסגרת הצעת חוק שאושרה בטרומית של תיקון חוק החברות ניתן על הדרך להוסיף שני תיקונים על חוקים אחרים?
רונן סולומון: אם אתם אומרים לי שזה חוקי, בסדר.
: זה לא על הדרך.
: אנחנו פשוט לוקחים את המהות של הצעת החוק הטרומית, מרחיבים אותה ונותנים לה אכסניה אחרת.
רונן סולומון: תיקון לחוק החברות שאושר, אושר בטרומית.
רונן סולומון: להכניס עכשיו על הדרך את התיקון.
רונן סולומון: זה מותר חוקית-משפטית?
: זה אפשרי.
רונן סולומון: אם כן, אז בסדר.
: יש אפשרות.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, צריך להצביע על המיזוג?
: אנחנו לא ממזגים.
אמנון כהן: אני מציע ליושב ראש שאנחנו נגיע להקראה ונעבור סעיף-סעיף.
ציון פיניאן: נעבור סעיף-סעיף ונעיר את ההערות.
עודד אופק: אני מתייחס לדבריו של רונן סולומון.
עודד אופק: תודה על הדברים.
עודד אופק: נקודה אחת שהיא מהותית ואני רוצה להתייחס אליה.
עודד אופק: לא היה פרסום לנושאים האלה.
: זה יפורסם לראשונה אחרי הדיון.
עודד אופק: לא שיש איזו התנגדות עקרונית ואפילו חלק מהדברים הם מבורכים ואני מניח שגם לא נתנגד להם, אבל במהות של הדברים זה לא פורסם לציבור, לא הייתה אפשרות להתנגד או ללמוד את הנושא.
: זה יפורסם לקריאה ראשונה לאחר הדיון בוועדה ואז יהיה לכם את הדיון לקריאה שנייה ושלישית.
עודד אופק: כן, אבל לוקחים בעצם נוסח חוק שלא היה בו כלום ושום דבר מהדברים שאנחנו מבקשים להכניס אליו עכשיו.
עודד אופק: לא היה לו פרסום חיצוני.
עודד אופק: זה לפחות להבנתי.
עודד אופק: אני מתייחס לשאלת התם וגם אני שואל שאלת תם – האם זאת הדרך הנכונה לעשות זאת?
עודד אופק: בלי פרסום, בלי התייחסות של הנציגים של השוק שלא יכלו לעשות זאת כי לא קיבלו את זה לידיהם בכלל.
עודד אופק: אני מבין שזה יהיה בקריאה ראשונה ויבוא שוב לוועדת הכספים.
ציון פיניאן: אנחנו מקריאים.
: הצעת חוק שיפור חובות ממשל תאגידי למנהלי קרנות ומנהלי תיקים, התשע"א-2011 1.
: תיקון חוק השקעות משותפות בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994 - (1) בסעיף 1 - (א) לפני ההגדרה "חוק הבנקאות" יבוא: "דירקטור חיצוני" – כהגדרתו בחוק החברות.
: כאן למעשה זה תיקון טכני שאנחנו עושים ופשוט מתאימים הגדרות.
: (ב) ההגדרה "דירקטור מקרב הציבור" – תימחק.
: (2) בסעיף 9 - (א) בסעיף קטן (ד) - (1) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) היא חברה הנמנית עם קבוצת מנהל הקרן או חברה המחזיקה ביותר מעשרה אחוזים מהון המניות המונפק של מנהל הקרן או של חברה השולטת בו, או היא חברה בשליטתה של חברה כאמור.
: (1א) היא חברה הנשלטת בידי מנהל הקרן, או שמי מהנמנים בקבוצת מנהל הקרן מחזיק ביותר מעשרה אחוזים מהון המניות המונפק של החברה".
: (2) במקום פסקאות (3) ו-(4) יבוא: "(3) המנהל הכלי, עובד או דירקטור של מי מהנמנים עם קבוצת החברה, הוא המנהל הכלי, דירקטור או עובד של מי מהנמנים עם קבוצת מנהל הקרן או מועסק על ידי אחד מהנמנים עם קבוצה זו.
: (4) יש למי מהנמנים עם קבוצת החברה, קשר עסקי עם מנהל הקרן או קשר עסקי מהותי עם אדם השולט במנהל הקרן או עם תאגיד בשליטת אדם כאמור.
: לעניין פסקה זו - "קשר עסקי" – קשר בין ספק ללקוח, קשר בין נותן שירות למקבל שירות, מתן הלוואות או קבלת הלוואות, השכרת נכסים, שותפות בעסקים, עסקאות משותפות, שותפות בנכסים או כל קשר מסחרי או כלכלי אחר, והכל בין במישרין ובין בעקיפין, בין דרך קבע ובין באופן חד פעמי, למעט קשר כאמור הנובע ממתן שירותים אלה: (1) נאמנות לקרנות או לתעודות התחייבות כהגדרתן בסעיף 35 לחוק ניירות ערך.
: (2) שירותים בנקאיים מקובלים במהלך עסקיו הרגילים של בנק ובתנאי שוק, ובלבד שההכנסה מהם אינה עולה על חמישה אחוזים מהכנסות הבנק.
: "קשר עסקי מהותי" – קשר עסקי, לרבות קשר עסקי הנובע ממתן שירותים בנקאיים מקובלים, אשר סך ההכנסות ממנו, יחד עם ההכנסות מכלל הקשרים העסקיים של קבוצת החברה עם קבוצת מנהל הקרן, עולה על חמישה אחוזים מסך הכנסות קבוצת החברה.
: (5) הכנסות קבוצת החברה, שמקורן בקשר עסקי עם קבוצת מנהל הקרן, עולות על חמישה עשר אחוזים מסך הכנסות קבוצת החברה.
: לעניין פסקה זו, "הכנסות" – סך ההכנסות לפי דוחות כספיים שנתיים אחרונים.
: "קשר עסקי" – כהגדרתו בספקה (4), לרבות גשר עסקי הנובע ממתן שירותים כאמור בפסקאות (1) ו-(2) להגדרה האמורה.
: (6) קיימות נסיבות אחרות שבהן עלול להיווצר ניגוד עניינים בין מי מהנמנים על קבוצת החברה לבין בעלי היחידות בקרן".
: (ב) במקום סעיף קטן (ו) יבוא: "(ו) בסעיף זה - "קבוצת החברה" – החברה, אדם השולט בחברה ותאגיד בשליטת אדם כאמור.
: "קבוצת מנהל הקרן" – מנהל הקרן, אדם השולט במנהל הקרן ותאגיד בשליטת אדם כאמור".
דניאל אילון: אמר חבר הכנסת אמנון כהן שיש שורה של נושאים שכולם עניינם שיפור הממשל התאגידי בבתי השקעות ובבתי השקעות משני סוגי פעילות מסוימים, מנהלי תיקים גדולים ומנהלי קרנות.
דניאל אילון: אם הייתי רוצה לרדת לרזולוציה קצת יותר גבוהה, אפשר לומר שיש כאן אולי שלושה ראשים מרכזיים: ראש אחד מהם, וזה עניינו של הסעיף הזה, הוא הבטחת אי התלות של הנאמן במנהל הקרן וזה כל עניינו של סעיף 9(ד).
דניאל אילון: סעיף 78(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות אומר שבמבנה של מנהל הקרן, הנאמן הוא מי שהתפקיד שלו הוא לפקח על הפעילות של חברת ניהול הקרנות.
דניאל אילון: אחד התנאים שיכולים לחולל את האפשרות שהוא יפקח כמו שצריך, זה שתהיה אי תלות בין השניים, בדומה למבחני אי תלות אחרים שאנחנו מכירים גם בגופים מפוקחים, גם ברואי חשבון שמפקחים על פעילות וכיוצא באלה.
דניאל אילון: איך יכולה לבוא אי התלות לידי ביטוי?
דניאל אילון: בשורה של מבחנים, חלקם מבחנים שקשורים באחזקות ובעלות, חלקם מבחנים שקשורים בהעסקה צולבת של נושאי משרה בכירים, חלקם בעסקים משותפים שעושים זה עם זה.
דניאל אילון: בזה עוסק סעיף 9 ואני אסביר את זה אולי פסקה-פסקה.
דניאל אילון: אם מסתכלים יחדיו על פסקאות (1) ו-(1א), הן מדברות על שיקולים של אחזקה.
דניאל אילון: נכון להיום זה לא חידוש מפני שנכון להיום אומרים שאסור, זה דבר שיעמיד חשש לאי תלות, שהנאמן יחזיק במנהל הקרן בשיעור של עשרה אחוזים.
דניאל אילון: מהצד השני יש חוסר סימטריה כי כתוב שאסור שמנהל הקרן יחזיק בנאמן בשיעור של שליטה, של חמישים אחוזים.
דניאל אילון: תיקון החוק בא לייצר סימטריה ולהגיד שאי התלות נפגמת גם כאשר בצד השני, מהכיוון של אחזקת מנהל הקרן, חולפים את שיעור העשרה אחוזים.
דניאל אילון: זה בעניין האחזקה.
דניאל אילון: זה פסקה (1) ו-(1א).
דניאל אילון: אני עוברת לפסקה (3).
דניאל אילון: פסקה (3) מדברת על תלות שנוצרת כתוצאה מקשרים של עיסוק.
דניאל אילון: גם היום נאמר שמנהל קרן, עובד או דירקטור לא יכול להיות בכהונה צולבת וכאן, לאור תיקונים שנעשים בנסחות, יש הבהרה.
דניאל אילון: כאן זה לא חידוש במהות.
דניאל אילון: פסקה (4) מדברת על קשרים עסקיים.
דניאל אילון: גם היום יש איסורים שנוגעים לקיומם של קשרים עסקיים וקשרים מקצועיים צולבים.
דניאל אילון: מה השינויים שאנחנו עושים כאן?
דניאל אילון: אנחנו קודם כל מבטלים את ההבחנה הקיימת היום בין קשר מקצועי לבין קשר עסקי, כי למעשה אחד הם.
דניאל אילון: דבר שני שאנחנו אומרים זה שחברה לא תשמש כנאמן אם היא מקיימת קשר עסקי עם מנהל הקרן, קשר עסקי באופן כללי, ואולם אם היא מקיימת קשרים עסקיים עם חברה אם או חברות אחיות אתו, אפשר להקל ולומר שצריך שהקשר העסקי יהיה קשר עסקי מהותי.
דניאל אילון: כאן נכנסת הגדרה של מהו קשר עסקי מהותי.
דניאל אילון: מבחן המהותיות, נקבע מבחן מספרי, מבחן כמותי של חמישה אחוזים מהכנסות הנאמן, לרבות ממתן שירותי בנקאות מקובלים.
דניאל אילון: נכנס כאן לרזולוציה, להגדרה מהו קשר עסקי, כאשר בעניינים מסוימים יש כאן הקלה ביחס למצב הקיים ובעניינים אחרים יש כאן החרגה ביחס למצב הקיים.
דניאל אילון: זה החלק של קשר עסקי.
דניאל אילון: פסקה (5) מדברת על מבחן ההכנסות ואומרת שמשקל קבוצת מנהל הקרן בתוך ההכנסות של קבוצת הנאמן, לא יעלה על 15 אחוזים.
דניאל אילון: בפסקה (6) נאמר לנו שיש גם איזשהו מבחן סל.
דניאל אילון: גם אם לא נכנסים לאחד מהמבחנים החד-משמעיים שמקימים חזקת תלות, עדיין צריך הנאמן לבחון – הנאמן ומנהל הקרן – אם אין בהתקשרות ביניהם איזה שהן נסיבות אחרות שמקימות חשש לניגוד עניינים בין קבוצת החברה לבין בעלי היחידות בקרן.
דניאל אילון: חבר הכנסת אמנון כהן מחליף את היושב ראש בניהול הישיבה
אמנון כהן: יש הערות לסעיפים הללו?
עודד אופק: אני רוצה להבין את הכפל הרגולטורי.
עודד אופק: זה מופיע בהצעת תיקון 15 לחוק השקעות משותפות בנאמנות שאמורה לעבור דיון בצורה מסודרת.
עודד אופק: למה בעצם להכניס עכשיו שתי הצעות שהן זהות לחלוטין למיטב הבנתי?
עודד אופק: אלא אם כן דניאל תתקן אותי.
דניאל אילון: הסבירה היועצת המשפטית שאלה לא שתי הצעות.
דניאל אילון: מה שקרה זה שבתיקון 15 אכן היו רכיבים שנגעו לשיפור הממשל התאגידי במנהלי קרנות.
דניאל אילון: בינתיים הגיש חבר הכנסת אמנון כהן הצעה שכל כולה שיפור הממשל התאגידי ובתי השקעות.
דניאל אילון: ומה הם בתי השקעות?
דניאל אילון: בתוך בתי השקעות יש מקטעי פעילות שאחד מהם הוא מנהלי קרנות.
דניאל אילון: יצא שיש כפילות בין הדברים.
דניאל אילון: לכן החליטה ועדת השרים לחקיקה למנוע את הכפילות ולומר שחבר הכנסת כהן ישב עם משרדי הממשלה וישבו ויעשו התאמה כדי שזה יהיה גם על דעת הממשלה.
דניאל אילון: משכך, נשלפות ההוראות הרלוונטיות מתיקון 15 והתיקונים ימוזגו זה עם זה.
: כרגע לא ימוזגו, כי אנחנו בשלבים של קריאה ראשונה.
: אנחנו נדון בזה לראשונה ובשלב הבא, אחרי שההצעה הזאת תעבור קריאה ראשונה.
דניאל אילון: לא יהיה כפל.
: לא יהיה כפל.
דניאל אילון: זה הדיון המהותי.
: זה יוצא מתוך תיקון 15 ויועבר לכאן.
עודד אופק: כלומר, הפרקים האלה בעצם יימחקו מתוך תיקון 15.
עודד אופק: בנושא הזה אני רוצה לומר דבר אחד.
עודד אופק: אנחנו גם דיברנו עם הרשות וחבר הכנסת גפני הציע הצעה, ובצדק.
עודד אופק: אלה נושאים מהותיים.
עודד אופק: תיקון 15 הוא תיקון מאוד מהותי, ואני רק מבקש – וגם שוחחנו עם הרשות וראינו שהיא בסך הכול נכונה כתמיד לשבת ולדון בסעיפים השונים – שייערך אחר כך דיון עם נציגי השוק כדי להביא לכם איזשהו נוסח מוסכם או משהו שכבר יכלול את כל ההערות של החברים ולא עכשיו בקריאות להתחיל להאיר בפינצטה על כל אחד מהסעיפים.
: את זה אתה אומר לגבי תיקון 15.
עודד אופק: גם לגבי הנושאים.
דניאל אילון: אם אפשר להעיר.
דניאל אילון: אנחנו באמת מוכנים ותמיד נאותים לשבת ולשוחח ואנחנו גם מבינים שחלק מהרכיבים כאן הם חידוש ביחס למה שנראה בתיקון 15 שעליו גם הערתם בזמנו.
דניאל אילון: יחד עם זאת, נראה שכדאי אולי למקד את נקודות המחלוקת.
דניאל אילון: לכן, אם יש דברים שעל פניהם נראים לכם עכשיו תקינים, אפשר לומר אותם.
דניאל אילון: אם יש דברים שנראה לכם שהם מעוררים קושי, כדאי לציין אותם ואז, כשנגיע בהמשך, זה לא יעכב את הליך החקיקה.
דניאל אילון: כל הרעיון שדנים כעת סעיף-סעיף, זה לחסוך את התמשכות ההליך בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה ושלישית.
עודד אופק: חלק מההערות, אני מניח שהאיגודים ירצו להעביר בנפרד.
עודד אופק: אנחנו לפחות ננסה אחרי הדיון הזה וכמה שיותר מוקדם להעביר את ההערות.
אמנון כהן: אנחנו ממשיכים.
: (3) בסעיף 11(ב), אחרי "בתום הכהונה" יבוא "ויפרט בהודעתו את הסיבות לסיום הכהונה".
דניאל אילון: כאן נוצרת הבהרה.
דניאל אילון: בדרך הדברים הרגילה, בסיום כהונה של נאמן, יש הימשכות לכהונה נוספת.
דניאל אילון: החריג שבדבר הזה שזה לא קורה ולכן אנחנו מבקשים שתהיה הודעה בסיום הכהונה על הנסיבות, לרבות אי חידוש הסכם התקשרות.
אמנון כהן: זאת אומרת, אם לא רוצים לחדש.
דניאל אילון: אם הוא לא רוצה לחדש או אם הוא רוצה להפסיק באמצע תקופת הכהונה.
אמנון כהן: לנמק.
: (4) בסעיף 12, בסעיף קטן (ג), במקום הסיפא החל במלים "לבקש מבית המשפט" יבוא "להורות למנהל הקרן להעביר את הקרנות שבניהולו לניהול של מנהל קרן אחר, בתוך תקופה שתקבע".
: זה אמור להיות נאמן במקום נאמן אחר.
דורית גילת: כן.
דורית גילת: זה בא לתקן תקלה מהתיקון של רפורמת בכר.
דורית גילת: בעצם היום ההוראה מפנה להוראה שלא קיימת.
דורית גילת: יכולה להיווצר הסיטואציה שאם נאמן מסוים סיים את כהונתו, אם הוא התפטר, אם הוא סיים את כהונתו ולא רצה לחדש אותה, ובמקרה כזה מנהל הקרן צריך למצוא לו נאמן חדש להתקשר אתו.
דורית גילת: בינתיים הנאמן הקודם, אפילו אם התפטרותו אושרה בידי בית משפט, צריך להמשיך לכהן כנאמן כדי שלא יהיה חלל.
דורית גילת: החוק אומר שאם חלפו תשעים ימים ומנהל הקרן לא מצא נאמן שמוכן להתקשר אתו, אז הכוונה הייתה לשלוח להוראה שפעם אמרה שהרשות רשאית לפנות לבית המשפט ולבקש להורות למנהל הקרן להעביר את הקרנות שלו לניהול בידי מנהל אחר כי הוא לא מוצא נאמן שישמש לו נאמן.
דורית גילת: כאן יש תקלה כי זה מפנה לסעיף שלא קיים ובינתיים רוח ותיקון 15 היא לחסוך את הצורך בפנייה לבית משפט אלא שהרשות תוכל להורות למנהל הקרן להעביר את הקרנות למנהל אחר.
דורית גילת: זאת החלטה שכמובן יש עליה ערעור לבית המשפט אבל שההליך לא יצטרך להיות באופן ראשוני לפני בית משפט.
אמנון כהן: זאת אומרת, יכול להיות שאותו גוף שלא מצא נאמן, הוא כביכול פשט רגל.