GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
: חבר הכנסת שאמה, מה הנקודות שמשרדי רוצה, אני כבר שעממתי והלאיתי את הציבור די הצורך בכל הדברים האלה שהיו בוויכוח הציבורי, אבל לעניין העיתונים, אני אתייחס.
: אני חושב שאחד הדברים שקשים בכלל בתרבות הפוליטית והתקשורתית בישראל, פעם אחת זה ויכוח שהוא חשוב כשהוא ענייני וכשהוא רציני.
: אני לא בעד מסעות הכפשה ואני חושב שכאשר דיון ציבורי מתלווה אליו מסע הכפשה גם ברמה האישית, זה דיון לא ראוי.
: חברי כנסת שחושבים שכך קרה, לא צריכים לחשוש אלא צריכים לומר את הדברים האלה בפה מלא.
: מבחינה זאת אני ודאי שותף למה שאמרה כאן חברת הכנסת מירי רגב על האירוע הספציפי עליו היא דיברה.
: לגבי השאלה של חבר הכנסת זבולון אורלב, האם יש חשש שמתמר לא יגיע במועד.
: אשרי אדם חושש תמיד.
: הפרויקט של חיבור תמר לים תטיס הוא פרויקט שאפתני ביותר, הוא בסדר גודל של שלושה מיליארד דולר.
: לא היה פרויקט כזה בהיקף כזה ובלוח זמנים צפוף כזה ובסיבוך טכנולוגי כזה.
: נכון לאתמול, כשאנחנו בודקים את זה באופן שוטף, לוח הזמנים מתקדם כהלכה ומתכוונים לעמוד בו, אבל זה פרויקט שיש בו אי ודאויות.
: אתה בוודאי לא היית רוצה בתוך התהליך הזה להכניס את אותן אי ודאויות שהתוצאה שלהן עד כה היא אי סגירה פיננסית.
: פרויקט כזה יכול להתקדם כל עוד המימון עומד מאחוריו.
: בינתיים הדברים מתקדמים כהלכה.
: אתה שואל אותי אם אני חושש והתשובה היא כן.
: אני חושש.
זבולון אורלב: השאלה הייתה אם החוק מתקבל ככתבו וכלשונו, האם אתה רואה חשש.
: משהתקבל החוק ככתבו וכלשונו, אני מחויב לביצוע החוק ואני מחויב לעשות כל דבר כדי לצמצם את הסיכון הזה למידה האפשרית המקסימאלית.
: זה התפקיד שלי.
שי חרמש: זה שאתה מחויב, זה מובן.
: בסדר, אז אני נתתי תשובה מובנת לשאלה מובנת.
: זה די ברור הדבר הזה ולכן גם בתחום הזה אני עושה כל מה שצריך.
מירי רגב: כבוד היושב ראש, אני לא מבינה למה לא מביאים לכאן אנשי מקצוע שיכולים לענות.
מירי רגב: למה לא מביאים את מנכ"ל המשרד, את יושב ראש חברת החשמל.
משה גפני: כל מי שתזכירי עכשיו שלא ברשות, אני לא אביא.
מירי רגב: אז אל תביא.
משה גפני: אני רוצה שתזכירי את זה ברשות.
מירי רגב: אם לא תביא, עמדת המיעוט לא תישמע כאן.
משה גפני: מי המיעוט כאן עכשיו?
מירי רגב: המיעוט של ועדת ששינסקי.
מירי רגב: אותה אני רוצה לשמוע כאן.
: גם מי שיגיע לכאן מטעם המשרד לוועדת ששינסקי, לא ידבר נגד הממשלה אלא הוא יעלה אך ורק את הדברים הענייניים.
מירי רגב: אני רוצה אנשים מקצועיים.
משה גפני: אדוני השר, הערה לגבי מה שאמרת עכשיו.
משה גפני: אני מבקש שנציגי משרדך או כל מי שיוזמן לוועדה, יאמר את עמדתו ויגיד מראש ויגיד בסוף שעמדת הממשלה היא הקובעת, אבל אנחנו רוצים לדעת את עמדתו.
: אני מסכים.
: האנשים שיופיעו כאן מטעם ועדת ששינסקי והם אנשי המשרד יציגו את עמדתם כפי שהציגו אותה בוועדת ששינסקי.
: השאלה של חבר הכנסת אמנון כהן, מה יהיה המחיר לצרכן, האם יעלה או לא.
: צוטט כאן מנכ"ל חברת החשמל, בין שאמר ובין שלא אמר.
: לדעתי כאשר ממילא מחיר התשומות עולה, סביר שמחיר הגז יעלה.
: מה זה יעשה אחר כך למחיר החשמל, כל מי שעיניו בראשו יעשה את ההערכה הזאת.
מירי רגב: כמו שמסבסדים את המים, נסבסד גם את החשמל.
גאלב מג'אדלה: יכול להיות שהממשלה תחליט לסבסד את זה.
מירי רגב: תסבסד את המים, את הדירות לזוגות צעירים, את החשמל וגם את הלחם.
: חבר הכנסת אמנון כהן, שאלת איך להתייחס לחוק, אם יש בעיות.
משה גפני: מירי, אני מבקש.
משה גפני: בפעם הבאה אני פשוט מוציא אותך וזה לא נעים לי.
: יש מכתב של , מנכ"ל משרד ראש הממשלה, אל ראש הממשלה ובו הוא מסב את תשומת לבו לסדרה שלמה של נושאים שעלו במסגרת הוועדה שלו עם היזמים למיניהם והוא ביקש להסב את תשומת לבו של ראש הממשלה, אני מעריך, כדי שתינקט פעולה.
: לכן זה אשר לבעיות שמר גבאי מעלה.
אמנון כהן: הנושא הפיננסי עדיין פתוח?
אמנון כהן: הוא סגור או פתוח?
: עד לרגע זה אין לך סגירה פיננסית.
: אין לך סגירה פיננסית עם החברה החשובה ביותר, עם הלקוח הגדול ביותר שהוא חברת החשמל.
אמנון כהן: בגלל החוק?
כרמל שאמה-הכהן: לא, זה בגלל המצב הפיננסי של חברת חשמל.
כרמל שאמה-הכהן: ההתחייבות של חברת חשמל לא שווה כלום ללא חוק מדינה.
: התחייבות חברת החשמל שווה לפחות מה שנכון ללפני נדמה לי חודשיים.
חיים אורון: אדוני השר, אנחנו אישרנו כאן, אם אני לא טועה, שישה מיליארד שקלים ערבות לחברת חשמל בגין חשמל פרטי שהיא תקנה.
חיים אורון: זה לא קשור בכלל בגז אלא קשור לדברים אחרים.
שלי יחימוביץ': אישרנו שבעה מיליארד שקלים.
חיים אורון: זה קשור בדברים אחרים.
חיים אורון: מה מערבבים כאן את הכול?
חיים אורון: אנחנו בכל זאת לא כאלה מטומטמים.
חיים אורון: לא כולנו בכותרות של "דה מרקר" אבל למדנו משהו בחיים שלנו.
חיים אורון: לחברת חשמל יש בעיות שאינן קשורות בחוק הזה אלא הן קשורות באיתנות, בנכונות לתת את הכסף והמדינה נתנה לה שישה-שבעה מיליארד שקלים ערבות מדינה בגין התחייבות לספק חשמל.
חיים אורון: עליית מחירי החשמל, זאת העובדה שאנחנו החלטנו, אתם החלטתם, שיהיו ספקי חשמל שבמחיר הקיים כולם יודעים שלא יכולים לספק חשמל.
חיים אורון: מחיר החשמל יעלה אבל על זה נקיים דיון אחר, על ההפרטה ועל דברים אחרים.
חיים אורון: מה זה שייך לגז?
: למה ההערה הזאת מופנית אלי?
חיים אורון: לא, היא מופנית אליך כמו עם בלורות.
חיים אורון: בלורות זה גולות בשכונה.
משה גפני: באידיש זה יוצא יותר טוב אבל אני לא יודע להגיד את זה.
משה גפני: מדברים על הכלה אבל מתכוונים לחותנת.
משה גפני: ג'ומס דיבר אליך, אבל הוא התכוון למישהו אחר.
: חבר הכנסת פיניאן שאל היכן היו חילוקי הדעות בין נציגי המשרד לבין חברי הוועדה.
: הציע היושב ראש להזמין את חברי הוועדה כדי שיציגו את חילוקי הדעות.
: חילוקי הדעות קיבלו ביטוי, אני חושב, פומבי לא מעט.
: תודה רבה לכולם.
משה גפני: היה מעניין אתך.
גאלב מג'אדלה: מאוד.
ציון פיניאן: אפילו שלא ענית לחלק מהתשובות, קיבלנו תשובות.
גאלב מג'אדלה: יש לכם עסק עם שר שמדבר ביושר.
משה גפני: אנחנו ממשיכים בסעיף 6, עמוד 537.
אמנון כהן: אדוני, מירי רגב ביקשה להביא כמה אנשים לדיונים.
אמנון כהן: אתה לא יכול להתעלם ממזה.
משה גפני: היא ביקשה את זה בלי רשות דיבור.
משה גפני: אני מתעלם ממנה?
משה גפני: היא מפריעה כל הזמן וזה לא יפה.
משה גפני: מחר יש את הדיונים העקרוניים לגבי הנושא של החוקתיות, לגבי הרטרוספקטיבי.
פניה קירשנבאום: אתה מקיים ישיבה ביום חמישי?
משה גפני: תענית אסתר.
משה גפני: יכול להיות שנקיים מחר אחר הצהרים ישיבה, דיון עקרוני על האמנות הבין לאומיות.
מירי רגב: אנחנו נקיים דיון עקרוני על העלאת מחיר החשמל לאזרחים.
משה גפני: את לא צריכה להגיד לי את זה מאה פעמים.
משה גפני: אנחנו נעשה את הדיון הזה.
מירי רגב: כל הזמן מתעסקים בנוסחאות.
מירי רגב: יש כאלה שמבינים בנוסחאות.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, ראש המוסד לשעבר יגיע לכאן?
גאלב מג'אדלה: הוא אמר שאם היושב ראש יזמין אותו, הוא יבוא.
אמנון כהן: תזמין אותו, שלא תהיה כאן סברה שלא שמענו מישהו.
מירי רגב: שיסביר את המצב הגיאו פוליטי.
אמנון כהן: יהיה מישהו מכלכלת ישראל?
אמנון כהן: פרופסור שיינין או מישהו אחר?
נעמה קאופמן: את סעיפים 6, 7 ו-8 אפשר לקרוא ביחד.
נעמה קאופמן: 6.
נעמה קאופמן: העברת רווחי נפט לשנות מס עוקבות היו רווחי הנפט של מיזם בשנת מס כלשהי נמוכים מאפס, יופחת סכומם מרווחי הנפט של המיזם בשנות המס הבאות, בזו אחר זו, ובלבד שאם ניתן להפחית את הסכום האמור באחת השנים הבאות כאמור, לא תותר הפחתה בשנה שלאחריה.
נעמה קאופמן: 7.
נעמה קאופמן: ריבוי מיזמי נפט היו מספר מיזמי נפט בשטח שעליו ניתן היתר מוקדם אחד, בשטח רישיון אחד או בשטח חזקה אחת, רשאי המנהל, בהתייעצות עם הממונה, לייחס את רכיבי מקדם ההיטל לכל אחד מהמיזמים.
נעמה קאופמן: 8.
נעמה קאופמן: כללים לאיחוד או להפרדה של מיזמי נפט (א) המנהל רשאי להורות, בהתייעצות עם הממונה, מיוזמתו או לפי בקשה, כי כמה מיזמי נפט ייחשבו לעניין חוק זה כמיזם נפט אחד, ובלבד שטרם הגיע מועד תחילת ההפקה המסחרית ושמתקיימים, בין השאר, כל אלה: זכויות הנפט של מיזמי הנפט נמצאות בתחומי אותו שדה נפט.
נעמה קאופמן: (2) זכויות הנפט של מיזמי הנפט הן בבעלות אותם גורמים.
נעמה קאופמן: (3) המנהל שוכנע כי הטעם העיקרי להגשת הבקשה אינו הימנעות מתשלום ההיטל או הפחתת היטל בלתי נאותה.
נעמה קאופמן: (ב) המנהל רשאי להורות, בהתייעצות עם הממונה, מיוזמתו או לפי בקשה, כי מיזם נפט אחד ייחשב לעניין חוק זה לכמה מיזמי נפט, בהתאם לחלוקת שדות הנפט שבשטח זכות הנפט של אותו מיזם או בהתאם לחלוקת השכבות הגיאולוגיות שבהן מצויים סוגי נפט שונים באותו שטח, לפי העניין, ובלבד שמתקיימים, בין השאר, כל אלה: (1) בשטח זכות הנפט של מיזם הנפט קיימים כמה שדות נפט, או קיימים כמה סוגי נפט בשכבות גיאולוגיות נפרדות, הניתנים להפקה בכמויות מסחריות.
נעמה קאופמן: (2) מרבית המתקנים שישמשו כל אחד ממיזמי הנפט לאחר ההפרדה, הם נפרדים.
נעמה קאופמן: (3) מכירת הנפט מכל שדה נפט או של כל סוג מסוגי הנפט, לפי העניין, מתבצעת בנפרד.
נעמה קאופמן: (4) המנהל שוכנע כי הטעם העיקרי להגשת הבקשה אינו הימנעות מתשלום ההיטל או הפחתת היטל בלתי נאותה.
אודי אדירי: אני אסביר את סעיף 6 ולאחר מכן את סעיף 7 ו-8.
אודי אדירי: סעיף 6 דן בסוגיה בה בשנה מסוימת התקבלו במיזם רווחים שליליים.
אודי אדירי: אני מזכיר, רווחי הנפט בכל שנה נתונה הם הבסיס שממנו נגבה ההיטל וככל שהבסיס הזה גדול מאפס, אנחנו כמובן גובים היטל, בהנחה שמדד ההיטל הוא מעל 1.5.
אודי אדירי: היה ובאותה שנה הרווח הוא שלילי, כלומר, נגרמו למיזם בשנה מסוימת הפסדים לצורך חישוב היטל הנפט, ההפסדים האלה יגולגלו לשנה הבאה.
אודי אדירי: דבר כזה יכול לקרות – וחשוב לומר מתי זה יכול לקרות – נאמר אם באותה שנה הייתה השקעה משמעותית, ואנחנו כבר בשנים מתקדמות מעבר לשנות ההקמה.
אודי אדירי: בשנים הראשונות, בשנות ההקמה וגם בשנות ההרצה, יש לנו מנגנון נפרד שמטפל בהשקעות והן נכנסות למכנה של הנוסחה.
אודי אדירי: אבל בשנים היותר מתקדמות, המנגנון הזה כבר לא קיים וזה עלה גם בדיון אתמול, כך שלמעשה היה והמיזם או אחת השותפויות מבצעת השקעה גדולה, השקעה נרחבת בשנות ההפקה, ההשקעה הזאת כמובן מוכרת לצורכי ההיטל.
אודי אדירי: היא נכנסת במונה ומופחתת מהסכום שחייב בתשלום.
שי חרמש: ההשקעה נכנסת במונה?
אודי אדירי: במונה.
אודי אדירי: במכנה למטה זה רק בתקופת ההקמה, בתקופת ההרצה.
אודי אדירי: בשנים היותר מתקדמות היא נכנסת במונה.
שי חרמש: בעצם כל ההשקעה הופכת להוצאה.
אודי אדירי: כל ההשקעה הופכת להוצאה וכולה מוכרת מיידית לצורכי התשלום.
אודי אדירי: לכן יכול להיות מצב שהגענו לרווח שלילי.
שלי יחימוביץ': איך מוגדרת השקעה?
שלי יחימוביץ': מה זאת השקעה?
אודי אדירי: השקעה מוגדרת כאן, אלה ההגדרות עליהן עברנו בפעם הקודמת, כך שלמעשה זאת הוצאה שמיועדת במישרין להפקה ונדרשת להפקה או לחיפוש בשלב מוקדם יותר.
שלי יחימוביץ': מה עם שכר?
שלי יחימוביץ': זה נחשב הוצאה?
אודי אדירי: נחשב הוצאה.
שלי יחימוביץ': מה עם שכר מנכ"ל שמשת
שלי יחימוביץ': כר מיליון שקלים בחודש?
אודי אדירי: זה עלה אתמול.
אודי אדירי: אין מגבלה על גובה שכר המנכ"ל.
אודי אדירי: ככל שהמנכ"ל מועסק על ידי למשל הגורם המפעיל או השותפות במישרין לטובת המיזם, שכרו יוכר.
שלי יחימוביץ': ולא משנה מה גובהו?
שלי יחימוביץ': גם אם הוא מגיע לשכר גבוה?
כרמל שאמה-הכהן: למה באמת לא לשים איזו תקרה?
אודי אדירי: אין.
אודי אדירי: כרגע בהצעת החוק אין תקרה על שכר.
שלי יחימוביץ': אנחנו יכולים להוסיף הסתייגות לגבי תקרה?
משה גפני: אתם יכולים בכל דבר לשים הסתייגות.
שלי יחימוביץ': זה מופרך לחלוטין.
שלי יחימוביץ': זה יכול להיות מסלול עוקף מס, עוקף רווחים והרי זה יכול להגיע לסכומים מטורפים.
משה גפני: לפי ההצעה שלכם אין הגבלה על השכר.
אודי אדירי: ככל שאותו עובד מועסק במישרין, לצורך המיזם הזה, אין הגבלה על השכר.
שלי יחימוביץ': אפשר להוסיף הסתייגות?
כרמל שאמה-הכהן: גם אני רוצה להצטרף להסתייגות.
שלי יחימוביץ': ובלבד ששכרו לא יעלה על פי שלושים מהשכר הנמוך ביותר בחברה.
שלי יחימוביץ': ובלבד שהשכר הגבוה ביותר בחברה לא יעלה על פי שלושים מהשכר הנמוך בחברה.
שי חרמש: אני רוצה להוסיף עוד הסתייגות.
זבולון אורלב: למה לא חמישים?
שלי יחימוביץ': בואו נהיה ריאליים.
זבולון אורלב: אם תשימי חמישים, יש סיכוי שזה יעבור.
כרמל שאמה-הכהן: גם אני בעד חמישים.
שלי יחימוביץ': אני מסכימה עם חבריי.
שלי יחימוביץ': פי חמישים.
זבולון אורלב: גם אני מצטרף.
שלי יחימוביץ': אגב, הוא יוכל להעלות מאוד השכר הגבוה ובלבד שהשכר הנמוך יעלה גם הוא.
שלי יחימוביץ': אני רוצה בהסתייגות שלי שהחישוב יכלול גם עובדי קבלן לצורך השכר הנמוך.
זבולון אורלב: תוסיפי גם אותי להסתייגות לגבי החמישים ולא השלושים.
כרמל שאמה-הכהן: היא שינתה לחמישים.
שלי יחימוביץ': חמישים.
שי חרמש: ההסתייגות שלי – זה מחוק שעולה ביום רביעי ובוודאי ייפול - ובלבד שהשכר של הבכיר ביותר לא יעלה על שלושה מיליון שקלים בשנה כולל הטבות.
שי חרמש: שכר הבכיר ביותר לא יעלה על שלושה מיליון שקלים כולל הטבות.
שי חרמש: זה חוק שעולה ביום רביעי וכנראה לא יעבור.
שי חרמש: שלושה מיליון שקלים בשנה כולל כל ההטבות.
שלי יחימוביץ': זה בערך אותו הדבר.
משה גפני: למה לא 2.5 ולמה לא 3.5 מיליון שקלים?
שי חרמש: אם תגיד 2.5, אני אסכים אתך.
שי חרמש: זאת הבעיה?
שי חרמש: קבעתי סכום.
משה גפני: זאת אומרת, הוא מרוויח שלושה מיליון שקלים בחודש?
שי חרמש: בשנה.
שי חרמש: רבע מיליון שקלים בחודש.
זבולון אורלב: הוא יכול לקבל יותר, אבל זה לא ייחשב לו בהוצאות.
משה גפני: אם כן, גם אתה מגיש הסתייגות שזה לא יעלה על שלושה מיליון שקלים בשנה.
שי חרמש: כולל כל ההטבות.
זבולון אורלב: זה לצורך החישוב של ההוצאות.
זבולון אורלב: הוא יכול לקבל יותר.
שלי יחימוביץ': יש עוד כל מיני דברים מוזרים מהסוג הזה?
שלי יחימוביץ': רק שנדע עליהם.
שלי יחימוביץ': יש עוד איזה סוג שלא חשבנו עליו והוא נחשב כהשקעה והוא לא סביר?
שלי יחימוביץ': מה עם רכישת מטוס מנהלים?
משה גפני: שאלה חברת הכנסת יחימוביץ האם מלבד שכר פי חמישים מהשכר הנמוך בחברה, האם יש עוד דברים מהסוג הזה שנכללים בהוצאות?
משה גפני: יש משהו מוזר כזה?
ציון פיניאן: זה בניגוד להחלטת ממשלה.
משה גפני: על זה יצטרכו להחליט בהצבעות.
שי חרמש: יש את מבחן הסבירות.
שי חרמש: מישהו בא עם דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת, אז לא מכירים בזה.
משה גפני: אתה רוצה לענות במקומו?
שי חרמש: אני עוזר לו.
מיכל דויטש הנר: זה בפקודה.
משה גפני: אודי, יש משהו כזה?
אודי אדירי: יש כמה דברים.
אודי אדירי: קודם כל, אמרתי שאין מגבלה על שכר.
אודי אדירי: צריך להגיד שבהקשר הזה של הוצאות פיתוח, בוודאי לגבי הוצאות פיתוח, יחסית אנחנו מדברים על הוצאות שהן כל כך גדולות, של הוצאות השכר, וסביר להניח – שוב, הכול יכול להיות – שהן לא חלק משמעותי במבנה ההוצאות.
אודי אדירי: מעבר לזה, כמובן זה רק שכר שמשמש במישרין לצורך הפקת הנפט.
אודי אדירי: כלומר, שכרו של מנכ"ל נובל לא יוכל להיות מגולגל, ודאי לא כולו, על הפרויקט הזה.
אודי אדירי: מבחינת הגדרה, לא מנינו כאן לאורך החוק הזה רשימה של הוצאות מוכרות ורשימה של הוצאות לא מוכרות, אבל דרשנו שההוצאה תהיה הוצאה שמשמשת במישרין ליצירת התקבול או תמלוג, אבל בכל מקרה הוצאה שלא משמשת במישרין להפקת הנפט או ליצירת התקבול, לא תוכר.
משה גפני: מה פירוש השכר של מנכ"ל נובל לא יגולגל?
משה גפני: רק חלק מהשכר שלו יחושב?
אודי אדירי: חברת נובל עוסקת בפעילויות אחרות.
משה גפני: איך ייחשבו את שכרו של מנכ"ל נובל?
משה גפני: איך יחשבו את החלק בפרויקט עצמו ומה החלק שהוא בסעיפים אחרים?
מיכל דויטש הנר: כמו בכל הוצאה.
משה גפני: לפחות יש כאן
משה גפני: חוק אחד שאין לנו חילוקי דעות עם רשות המסים.
קריאה: עוד לא.
מיכל דויטש הנר: עוד לא הגענו לסעיף 10.
משה גפני: מותר כאן בוועדה להגיד בדיחות ואם הן מוצלחות, על אחת כמה וכמה.
מיכל דויטש הנר: זה כמו בכל הוצאה שרשות המסים אמורה לבחון את נחיצותה להשגת ההכנסה, כך גם במקרה הזה.
מיכל דויטש הנר: יש שכר שמגלם בתוכו פעילויות שונות.
משה גפני: אני מבין ממך שאם ההסתייגות של חברת הכנסת יחימוביץ ושל אחרים תתקבל, אתם מושכים את החוק.
מיכל דויטש הנר: אני מבינה את ההצהרתיות של האמירה.
שלי יחימוביץ': לא, זאת לא הצהרתיות.
מיכל דויטש הנר: אבל אני חושבת שבמסגרת החוק שאנחנו נמצאים עם סכומי ההשקעות שאנחנו מדברים בהם, זה לא נראה לי הסכום הגדול.
שלי יחימוביץ': בקיצור, זה לגרעינים ולבוטנים.
מיכל דויטש הנר: עם זאת, אם נייחס רק חלק מהשכר כהוצאה, אני חושבת שהבעיה עוד קטנה.
מיכל דויטש הנר: אני חושבת שזה לא החוק המתאים להבקיע בו את נושא הגבלת השכר לצורכי מס.
משה גפני: זה מאוד חשוב.
שי חרמש: רצינו את החוק המתאים, אבל התנגדתם אתמול בוועדת שרים.
שלי יחימוביץ': אני מוכנה לוותר על זה במסגרת החוק הזה.
משה גפני: מיכל, את לא היית כבר יומיים בוועדת הכספים.
משה גפני: את לא משיבה לחברי הכנסת.
שי חרמש: החוק שלי נפל אתמול בדיוק על הנושא הזה.
שלי יחימוביץ': גפני, יש לי הצעה למיכל.
משה גפני: רגע, היא באמצע דברי.
משה גפני: אני הרי רוצה להיות פרקטי.
משה גפני: אני הרי יודע באיזה ממשלה מדובר ואני יודע מה הם החליטו לגבי שכר הבכירים ואני אתך בעניין הזה.
שלי יחימוביץ': עדיין לא ראית את ההסתייגות.
שלי יחימוביץ': הם יסכימו בתמורה להגבלת שכר בכירים במסלול מיסוי.
משה גפני: אני תמיד בעד דילים.
משה גפני: הבעיה שבממשלה לא מבינים את זה.
משה גפני: יש רק צד אחד לדיל.
משה גפני: הטענות לא היו נגדך אבל אני רוצה לדעת מה את אומרת.
מיכל דויטש הנר: אני אמרתי.
מיכל דויטש הנר: אני חושבת שזה לא נכון.
משה גפני: גברתי היועצת המשפטית של הוועדה, רשמת הסתייגות של חברת הכנסת שלי יחימוביץ, כרמל שאמה, זבולון אורלב, ויש הסתייגות של חבר הכנסת שי חרמש.
משה גפני: אתה יכול להצטרף להסתייגות שלהם.
שי חרמש: ההסתייגות שלי שונה.
יעקב אדרי: מה השוני?
שי חרמש: יש שוני.
משה גפני: ההסתייגות היא משכורת של שלושה מיליון שקלים כולל הוצאות.
אודי אדירי: אם כן, זה היה ההסבר לסעיף 6.
אודי אדירי: סעיף 7 וסעיף 8 עוסקים למעשה בהגדרה או בהגדרה יותר מחודדת של המיזם.
אודי אדירי: אמרנו ככלל שהגדרת המיזם בחוק הזה היא זהה או דומה להגדרה של זכות הנפט.
אודי אדירי: אם אנחנו בשלב הרישיון, המיזם הוא בדרך כלל הרישיון ואם אנחנו בשלב החזקה, המיזם הוא החזקה אבל הסעיפים האלה עוסקים באפשרות ליוצא מן הכלל הזה.
אודי אדירי: סעיף 7, מה שהוא אומר, הוא מגדיר שאם יש הוצאות בשלב ההיתר – שלב ההיתר הוא שלב מוקדם של חיפוש נפט ונגרמות בו הוצאות, לאחר מכן ייתכן שמתוקף אותו היתר ניתנו מספר רישיונות.
אודי אדירי: בדרך כלל רישיון הוא על שטח מצומצם יותר, כך שיתכן שההיתר היה מוקדם ולאחר מכן ניתנו מתוקפו ארבעה רישיונות.
זבולון אורלב: למה אתה אומר מצומצם?
זבולון אורלב: דבר אתי רגע במספרים מוחלטים.
זבולון אורלב: מה זה נקרא מצומצם?
זבולון אורלב: דונם, שני דונם?
אודי אדירי: שטח מרבי לרישיון על פי החוק, אם אני לא טועה הוא רבועים או רבועים.
אודי אדירי: מדובר בדרך כלל על שטחים ימיים גדולים ונרחבים.
זבולון אורלב: כאן זה גם שטח קרקעי.
אודי אדירי: אני לא עוסק כאן בהגדרת השטח.
אודי אדירי: חוק הנפט היום מגדיר שהשטח המרבי לרישיון הוא רבועים.
אודי אדירי: השטח להיתר הוא גדול הרבה יותר.
אודי אדירי: לכן יתכן שמישהו קיבל היתר חיפוש מוקדם ובתוך ההיתר הזה לצורך העניין הוא גילה בכמה מקומות סימנים לשדה נפט ולכן החליט לבקש מספר רישיונות וקיבל מהממונה מספר רישיונות, ועכשיו עולה השאלה לגבי הוצאות החיפוש בשלב ההיתר, לאיזה מהרישיונות הם מיוחסים.
אודי אדירי: הסעיף הזה אומר שהם יכולים להיות מיוחסים לכל אחד מהם, יקבע את זה המנהל, זה מנהל רשות המסים, בהתייעצות עם הממונה שהוא הממונה על חיפושי הנפט, וזה יהיה מיוחס למי מהמיזמים.
אודי אדירי: כלומר, להבהיר שכמובן לא ייספר מספר פעמים.
אודי אדירי: סעיף 8 עוסק ביוצא מן הכלל שציינתי קודם לכן.
אודי אדירי: סעיף 8(א) עוסק באפשרות להכיר ולקבוע שכמה מיזמי נפט שונים, כלומר, כמה חזקות לצורך העניין, ייחשבו כמיזם נפט אחד לצורך הפעלת ההיטל וזה בהתקיים מספר תנאים.
אודי אדירי: לפי התנאים כמובן שמדובר באותו שדה נפט והכוונה הגדרתו בחוק הנפט, זה למעשה איזשהו מאגר גיאולוגי שבו יש נפט וגם אם הוא נמצא בשטח שתי חזקות שונות לצורך העניין, המאפיין הזה ביחד עם המאפיין ששתי החזקות הן בידי אותם בעלים וכמובן שהשתכנע המנהל שאין כאן טעם של לנסות להתחמק מתשלום, הוא יכול לקבל בקשה או ליזום בעצמו מהלך שבו כולם ביחד ייחשבו כמיזם אחד לצורך תשלום ההיטל.
אודי אדירי: סעיף 8(ב) עוסק בתמונת הראי של הדבר הזה.
אודי אדירי: מקרה שבו תהיה בקשה או תהיה יוזמה לקחת למעשה חזקה אחת ולפצל אותה למספר מיזמים לצורך חישוב ההיטל, וזה בהינתן קרות מספר תנאים מצטברים.
אודי אדירי: קודם כל, קיימים כאן מספר מאגרים נפרדים, ואני אתן דוגמה.
אודי אדירי: לצורך העניין, למשל, באותו מיזם יש גם מאגר של גז וגם מאגר של נפט ויתכן שהם התגלו בתקופות שונות, בזמנים שונים, בעומקים שונים, ומפיקים אותם בעזרת ציוד שונה וכל הטעמים האלה מאפשרים את ההפרדה למיזמים שונים.
שי חרמש: באותו שדה, השכבות הגיאולוגיות יהיו שדות?
אודי אדירי: אני אתן דוגמה.
אודי אדירי: נניח היום מאגר תמר, מבצעים בו את כל ההשקעה הנדרשת לצורך הפקת גז וזה הוכר כמיזם ועכשיו המיזם הזה מתפקד ונגבה ממנו היטל.
אודי אדירי: בעוד חמש או עשר שנים מחליטים להעמיק את הקידוח לשכבת אדמה נוספת על מנת לחפש סימני נפט, אולי בעקבות מציאת נפט בלוויתן בשכבת אדמה דומה.
אודי אדירי: עכשיו עושים השקעה נוספת, מפעילים ציוד חדש, מבצעים מכירה של מוצר שונה ואומרים שלא בהכרח צריך לראות בזה חלק מאותו פרויקט, מה שפותח את האופציה להכיר בהוצאות נוספות כהוצאות חיפוש והוצאות נוספות כהוצאות פיתוח וכן הלאה.
אודי אדירי: סעיף 8(ב) פותח את האפשרות הזאת.
אודי אדירי: שוב, ההחלטה היא החלטת המנהל, מנהל רשות המסים, כמובן בהתייעצות עם הממונה.
אודי אדירי: אלו הם סעיפים 6, 7 ו-8.
זבולון אורלב: תמיד מסבירים לנו שכאשר אומרים רשאי זה יורה.
שאול מרידור: כן, אבל זה גם נכון.
שאול מרידור: קח את לוויתן כדוגמה.
שאול מרידור: נפט וגז, אין להם קשר לא בציוד, לא בסוג המוצר.
זבולון אורלב: אבל זה לא מה שכתוב כאן.
זבולון אורלב: כאן כמה שדות נפט, אבל לא כתוב סוג.
שאול מרידור: כמה שדות נפט, כי אחד נמצא בשכבה מסוימת והשני נמצא בשכבה אחרת.
זבולון אורלב: כתוב כמה שדות נפט, כמה שכבות גיאולוגיות ואלה שני דברים שונים.
אודי אדירי: יש כאן כמה טעמים אפשריים.
זבולון אורלב: זאת גם לא תמונת הראי, כי ב-(א) יש רק שדה נפט אחד.
אודי אדירי: לא, זה המקרה ההפוך.
אודי אדירי: אנחנו כאן עוסקים בשדה נפט אחד והוא התנאי לקחת כמה ולהחשיב אותם כמיזם אחד, ואנחנו אומרים שאם הם לא באותו שדה נפט אחד אלא בשדות נפרדים, זה אחד הטעמים ליצור את ההפרדה.
אודי אדירי: אולי ראי זאת לא מילה מדויקת, אבל אלה שני המקרים.
זבולון אורלב: מה האינטרס של המשקיע?
אודי אדירי: האינטרס יכול להיות כאן של כל אחד מהצדדים.
אודי אדירי: האינטרס של המשקיע למשל בסעיף 8(ב) יכול להיות שבעוד חמש או שש שנים יכול להיות לו אינטרס להפריד.
אודי אדירי: אתה שואל לגבי 8(א)?
אודי אדירי: מה האינטרס שלו לאחד?
אודי אדירי: אינטרס לאחד, אני יכול לחשוב גם על סיבות שהן אינטרס לאחד אבל הכול תלוי גם בהנחות שלו.
אודי אדירי: למשל, אני אתן דוגמה – אני לא יודע אם בטעם הזה הוא יתקבל – למשל את המאגר החדש שהוא מאגר בו ההשקעה היא קטנה והוא מיד צריך להתחיל לשלם היטל, אבל יש לידו איזשהו מיזם אחר עם השקעה גדולה שעדיין יכול בגינה לצבור הכנסות והן יהיו פטורות.
אודי אדירי: יכולים להיות טעמים שונים שקשה מראש לחשוב עליהם.
חיים אורון: אחד רווחי מאוד ואחד רווחי פחות, אז הוא יורד ברמה.
אודי אדירי: יכולים להיות טעמים.
זבולון אורלב: למה אתה שם את (א) על פי יוזמתו של המנהל?
זבולון אורלב: תשים את (א) לפי בקשה.
שי חרמש: אבל סעיף (3) מסביר לך.
חיים אורון: כתוב מיוזמתו או על פי בקשה.
זבולון אורלב: למה צריך להיות יוזמת המנהל?
זבולון אורלב: המדיניות שלך היא לעזור למשקיע או לגבות יותר מס?
זבולון אורלב: אי אפשר גם לעזור למשקיע וגם לגבות יותר מס.
זבולון אורלב: תחליט מה אתה רוצה.
זבולון אורלב: תגיד לי מה הרציונאל בסעיף 8(א).
זבולון אורלב: את 8(ב) הבנתי.
אודי אדירי: ב-8(א) אנחנו בעצם עוסקים במצב שבו יש לנו כמה חזקות שהן לצורך העניין צמודות ומתקיימים התנאים שלמעשה אומרים שהתנאים המתקיימים האלה.
זבולון אורלב: למה מיוזמתו?
זבולון אורלב: קודם כל תחליט מה המדיניות שלך.
זבולון אורלב: אם המדיניות שלך היא לעודד את ההשקעה, אז תוריד מיוזמתו ותשאיר את זה לפי בקשה.
זבולון אורלב: אם הרצון שלך הוא לגבות יותר מס, תוריד את בקשתו.
זבולון אורלב: אי אפשר גם וגם.
חיים אורון: יש מצבים שזה או-או.
זבולון אורלב: תגיד לי קודם כל מה המדיניות שלו.
חיים אורון: להגיע למס הוגן.
חיים אורון: זה לא או-או.
חיים אורון: מס הוגן, כן.
חיים אורון: לא ליצור מקלט מס במקום שאתה לא רוצה ליצור אותו.
חיים אורון: הוא יכול לבוא ולומר שזה טריק.
שאול מרידור: זה לא צריך להיות שיקול.
שאול מרידור: מה שבא סעיף 8 לומר הוא שהשיקול לאחד או לא לאחד, לא יהיה המס.
זבולון אורלב: אם זה לא יהיה המס, למה אתה משאיר ביוזמתו?
שאול מרידור: כי אני לא רוצה שהשיקול של היזם למשל לבקש רישיונות או חזקות וכולי לא יהיה והרצון יהיה להפריד למשל מאגר לשניים.
נועם פז: למנהל זה שיקול לגיטימי, המס?
שאול מרידור: זאת אומרת, העלאה בלתי נאותה של ההיטל, זה לגיטימי לאחד?
נועם פז: לא אמרתי בלתי נאותה.
שאול מרידור: לא, אני שואל אם זה לגיטימי מהצד השני.
אודי אדירי: בלתי נאותה היא בהגדרה.
אודי אדירי: לא לגיטימית.
נועם פז: גם המנהל הוא לא הסמכות המקצועית, אז למה שהוא יעשה זה?
משה גפני: אתם רוצים לחזור ולחשוב?
משה גפני: יש לי עוד שאלה לגבי הנושא של ערעור.
זבולון אורלב: אני עוד לא קיבלתי תשובה.
משה גפני: עוד אין להם תשובה.
משה גפני: שאלת שאלה טובה.
משה גפני: הם בשר ודם, ולא על כל השאלות יש להם תשובות.
זבולון אורלב: הם הרבה יותר מבשר ודם.
שאול מרידור: הרבה פחות.
משה גפני: לגבי ערעור.
אודי אדירי: כרגע אין סמכות ערעור.
אודי אדירי: אנחנו נבדוק ונחזור אליכם.
משה גפני: נראה לי שאתם החלטתם לנהל אתי משא ומתן מאוד מסובך.
משה גפני: אתם יודעים שאני לא אאפשר לסעיף כזה לעבור בלי שתהיה איזושהי זכות ערעור.
משה גפני: ידעתם על כך.
משה גפני: אתם רוצים שכשיהיה הדיון בינינו על המשקיעים הפרטיים ועל הנפט, אתם תאמרו שנתתם לי את זה, את הערעור.
משה גפני: אני לא מדבר על נסרדישי.
משה גפני: אם הייתי יודע שנסרדישי נשאר, אני סומך עליו לגמרי, אבל מכיוון שאתם לא מאפשרים לו להמשיך, בגלל שהוא עוזב ומסיים את תפקידו, אני לא יודע מי יהיה המנהל הבא ואיך אני יכול לסמוך עליו?
משה גפני: אולי ההחלטה שלו לא טובה?
משה גפני: ידעתם שאני אבקש רשות ערעור.
מיכל דויטש הנר: תן לנו לחזור אליך.
משה גפני: אני אתן לכם.
דן הכהן: אני שמייצג את נובל ועוסק בחיפושי נפט כבר 25 שנים כעורך דין.
דן הכהן: אני חושב שהחוק בהקשר הזה צריך להיות תואם את מה שקורה בפועל בשטח.
דן הכהן: שיטה של מו"פ.
דן הכהן: כך עושים מו"פ.
דן הכהן: מתחילים עם שטח גדול, וככל שמתקדמים במו"פ מצמצמים את השטח ובסופו של דבר בעזרת השם והגיאולוגים לפעמים מגיעים לתגלית.
דן הכהן: ברגע שעוברים משטח גדול לשטח יותר קטן, פתאום המיזם הזה מתחלק כמו איזו אמבה.
דן הכהן: אלה המון חלקים קטנים וצריך לייחס הוצאות שהוצאו לתוך מיזמים נפרדים, כל רישיון הוא מיזם.
דן הכהן: נשאלה כאן קודם שאלה לגבי היתר בים שהוא רבועים ואישרו לנו רבועים.
דן הכהן: כתוצאה מכך היתר גדול הופך לפעמים לשישה, שבעה, שמונה רישיונות וצריך לקחת את ההוצאות עכשיו ובאופן מלאכותי לחלק אותן בין הרישיונות.
דן הכהן: בסופו של דבר רישיון שהוא , חזקה היא .
דן הכהן: זאת אומרת, צריך לחזק גם אותה איכשהו לאיזה שהם חלקים קטנים ויוצא שיש חלוקה של אחד לארבעים.
דן הכהן: מה עושים עם כל הוצאות המו"פ שהיו מסביב?
דן הכהן: נשאלה כאן שאלה בצדק לגבי מה עם ההוצאות.
שאול מרידור: זה כתוב בחוק.
דן הכהן: החוק לא בא להקל.
דן הכהן: החוק צריך להיות ברור.
דן הכהן: חייבים להבין איך המיזם הזה עובד.
דן הכהן: המיזם הוא פרויקט שמתנהל ולפעמים יש לו רישיון אחד, לפעמים שני רישיונות.
דן הכהן: אלה הכול דברים מלאכותיים שאין להם שום קשר לפרויקט הכלכלי, לפרויקט הגיאולוגי ותכנון המס לא בא לידי חשבון ואף אחד עוד לא חושב עליו בשלב ההיתר, שהוא לפעמים עשרים שנים לפני שהשקל הראשון יגיע.