GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
כרמל שאמה-הכהן: האמת שהמכתב הזה הוא בעייתי אבל הוא בעיקר בעיה של שר האוצר.
שאול מרידור: דבר שני.
שאול מרידור: המכתב הזה, אני אהיה עדין ואומר – את המכתב הראשון אני לא זוכר, אבל המכתב הזה באנגלית שמציגים כאן – שההצגה כאן היא מאוד מגמתית ולא קשורה לחלוטין למכתב, כי במכתב הזה באנגלית כתוב שהוא אמר לוועדה לעשות הכול, ואז יש כאן איזה משפט שיוצא מהקשרו כשמדגישים אותו ולא מראים את כל המכתב.
שאול מרידור: אני מציע אולי שיינתן לכם המכתב המלא.
כרמל שאמה-הכהן: אני התייחסתי לשאילתא של שלי יחימוביץ.
שאול מרידור: שר האוצר השיב על זה מספר פעמים ואפשר גם לשאול אותו שוב.
שאול מרידור: שנית, שר האוצר במסגרת ההתלבטויות הרבות שלו טרום הקמת הוועדה ובמסגרת עבודת ההכנה, עשה עבודה ובסוף הגיע למסקנה שהוא רוצה להקים ועדה מקצועית שיהיה לה ספקטרום רחב כדי שהיא תקבל החלטה נכונה.
שאול מרידור: זה מה שהוא עשה.
כרמל שאמה-הכהן: אם השר היה מחליט להעלות את התמלוגים גם על תמר בעצמו, כהחלטה מינהלית או בראש צוות שהוא עומד, אולי הייתה לזה באמת משמעות כבדה.
גדעון תדמור: הטיעון כרגע הוא לא טיעון משפטי.
גדעון תדמור: הטיעון כרגע הוא טיעון איזה עולם כלכלי אנחנו רוצים לחיות בו, איפה הוודאות, איפה האמינות של המערכת.
גדעון תדמור: זה הטיעון.
גדעון תדמור: הטיעון כרגע הוא לא משפטי ולכן אין טעם להיכנס לפינה המשפטית כי אני לא מוליך אליה בכלל.
גדעון תדמור: אני בא ואומר שיש כאן את פרויקט התשתית הגדול ביותר שהוקם אי פעם בישראל ואני מדבר על פיתוח תמר.
גדעון תדמור: פרויקט נתב"ג דרך אגב, העלות שלו הייתה 1.4 מיליארד דולר וכולנו זוכרים מתי הוא התחיל ומתי הוא הסתיים.
גדעון תדמור: פרויקט כביש 431, עלותו הייתה 400 מיליון דולר.
גדעון תדמור: הרכבת הקלה שאתם נהנים ממנה בירושלים, עלותה 800 מיליון דולר.
שאול מרידור: עוד לא נהנים.
גדעון תדמור: נהנים במירכאות.
שי חרמש: אל תאבד את התקווה.
שי חרמש: זה יכול לבוא.
גדעון תדמור: אני אדם שלא מאבד את התקווה כל כך מהר.
גדעון תדמור: העלות היא 800 מיליון דולר.
גדעון תדמור: צריך להבין שאנחנו מדברים על פרויקט בממדים היסטוריים, הרבה יותר גדול מכל הפרויקטים אחרים.
גדעון תדמור: כשיזמים הולכים ויוצאים לפרויקט כזה שבו כבר התחייבנו להשקיע כ-1.4 מיליארד דולר, האמירות של שר אוצר, של שר תשתיות, מכתבים, אווירה, ודאות, דברים שנאמרים – יש להם משקל בעולם הכלכלי ואי אפשר להתעלם מהם.
גדעון תדמור: אם מתעלמים מהם ביום א', שאף אחד לא יתבלבל ויופתע שביום ג' לא מוכנים לבוא ולסמוך על זה אלא רוצים את הכול בכתב חתום על ידי החשב הכללי.
גדעון תדמור: אם הכול אנחנו ננהל דרך מכתבים של החשב הכללי, אני לא בטוח שזאת האווירה הכלכלית שאנחנו רוצים לקדם במדינת ישראל.
שאול מרידור: בשם זה שאנחנו רוצים יציבות, אתה לא מציע לשמר מצב ---
גדעון תדמור: אבל זאת לא ההצעה.
גדעון תדמור: השאלה היא איך עוברים מקיצוניות אחת לטענתכם לקיצוניות שנייה.
גדעון תדמור: לכן אמרתי שלדעתי אחד הדברים החשובים שצריך יהיה לדון בהם, ואני לא רוצה להחליף את הדיון בסעיף סעיף כולל נושא הוראות המעבר, ואני מבקש שהוועדה תהיה קשובה ופתוחה, לראות איך באמת יוצרים הוראות מעבר שהן מידתיות, שהן שקולות, שנותנות באמת את האפשרות לעבור בצורה חלקה מאינוויירמנט A לאינוויירמנט B.
גדעון תדמור: זאת כל הנקודה.
יוסי אבו: לשאלת חבר הכנסת חרמש האם זה לפני הקמת הוועדה.
יוסי אבו: שר האוצר, חודשיים לערך אחרי הקמת הוועדה, הופיע בקולו ובדמותו בראיון ציבורי והבהיר מעבר לכל ספק, ואלה בעצם המלים שהוא השתמש בהן, שזה לא חל על תגליות קיימות.
יוסי אבו: מאז אנחנו השקענו בפרויקט הזה עוד מיליארד דולר.
גדעון תדמור: זה רק להראות כמה תמר הוא פרויקט ייחודי בעולם.
גדעון תדמור: אני לא אכנס למורכבות של השקף הזה, אבל בעצם המשמעות שלו היא שאם תשוו אותו לפרויקטים אחרים קטנים יותר בהיקף שלהם ואת לוחות הזמנים לפיתוח, שזה מה שאתם רואים על הקו המאוזן, אתם מבינים שבתמר אנחנו נוטלים על עצמנו משימה חסרת תקדים בעולם של פיתוח פרויקט מהסוג הזה תוך זמן אפס ביחס למשך הזמן שלוקח לפתח תגליות אחרות בעולם עם מורכבות יותר קטנה מהמורכבות של הפרויקט הזה.
גדעון תדמור: לכן, כשאנחנו מסתערים על היעד, התמיכה של הממשלה היא מאוד מאוד חשובה כדי לאפשר לנו בסופו של דבר לכבוש את היעד.
גדעון תדמור: היעד של כולנו הוא להביא את הגז הנוסף ב-2013, וזה עוד לפני האירועים האחרונים, אבל בוודאי במיוחד לאור האירועים אחרונים, לאור הפסקת הזרימה של הגז ממצרים, יש חשיבות אדירה למשק הישראלי שהגז הזה יגיע במועד.
גדעון תדמור: לכן העזרה, הסרת החסמים והמעבר החלק ממשטר א' ומשטר ב' הם קריטיים בעצם להצלחה של השגת היעד שהיא חשובה לכולנו.
גדעון תדמור: נעשו שינויים בעולם.
גדעון תדמור: אמר שאול ובצדק שנעשו שינויים בעולם.
גדעון תדמור: אנחנו לא המדינה היחידה שבה מבצעים שינויים.
גדעון תדמור: השאלה היא איך.
גדעון תדמור: השאלה באילו נסיבות.
גדעון תדמור: השאלה מתי עשו את זה.
גדעון תדמור: אם אנחנו מנתחים, ויש לנו כאן דוח של ווד מק שגם אותו אפשר להמציא לכם, אנחנו רואים שבסך הכול כאשר נעשו השינויים, הם נעשו בנסיבות שונות לגמרי מהנסיבות בהן אנחנו חיים אצלנו בישראל.
גדעון תדמור: בדרך כלל, ואני לא מדבר על הלאמה כי זה כמובן מקרה קיצון של מדינות שמלאימות את הנכסים.
גדעון תדמור: דרך אגב, כשמלאימים, גם מפצים, אבל זה מקרה קיצוני שאף אחד מאתנו לא רוצה להיות שם.
גדעון תדמור: אני מדבר על שינויים שנעשו במדינות כמו בארצות הברית, והם נעשו כאשר נוצרו מה שנקרא ווינפול פרופיטס, כלומר, רווחים בלתי צפויים.
כרמל שאמה-הכהן: צר לי לומר לך, אבל אותם שינויים קרו גם בשנה וחצי האחרונות.
גדעון תדמור: אני שמח שאתה אומר את זה, אבל זה לא רלוונטי לגז אלא זה רלוונטי לנפט.
גדעון תדמור: השינויים האלה לא השפיעו על הגז.
כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאתה כותב.
כרמל שאמה-הכהן: אתה כותב בשינויים הדרסטיים בשנים אלו חלה עלייה חדה במחיר הנפט.
כרמל שאמה-הכהן: דרך אגב, יש גם קואורלציה בין מחיר הנפט לגז.
גדעון תדמור: אני יכול להראות שהקואורלציה היא מאוד שולית.
כרמל שאמה-הכהן: זה משהו שאתה כותב.
גדעון תדמור: אני אומר שבמקומות ההם זה נעשה, אבל בישראל זה לא רלוונטי כי זה נעשה שם על נפט ובארץ אנחנו מדברים על גז ולכן זה לא רלוונטי.
שאול מרידור: אני מסכים שזה לא אותו דבר, אבל אל תגיד שהוא לא רלוונטי כי חלק מהחוזים בחלק מהמחיר קשורים למחירי הנפט.
כרמל שאמה-הכהן: ההצמדה היא לנפט.
גדעון תדמור: אם אנחנו מדברים על החלק של החלק של החלק של החלק, אתה צודק אבל החלק הזה הוא בשוליים.
כרמל שאמה-הכהן: בוא ניגש להלאמה.
גדעון תדמור: אנחנו רואים את שיעור השינויים שנעשו במדינות כמו ארצות הברית, באנגליה ובקנדה.
גדעון תדמור: דרך אגב, ראו שפתאום נפסקת הפעילות כתוצאה מהשינויים ולכן החזירו את הגלגל לאחר.
גדעון תדמור: מה שחשוב כאן זה לראות את היקף השינויים.
כרמל שאמה-הכהן: מה זה העמודה של האחוזים?
כרמל שאמה-הכהן: מה היא משקפת?
יוסי אבו: אני אסביר.
יוסי אבו: אנחנו ביקשנו מווד מקנזי באותן מדינות שנעשו שינויים פיסקאליים, ביקשנו מהם לקחת את כל הפרויקטים במדינות הללו ולבחון לגבי פרויקטים שיצאו לדרך, מה הייתה ההשפעה של השינוי הפיסקאלי על ה-MPV שלהן.
כרמל שאמה-הכהן: על הירידה בערך.
יוסי אבו: על הירידה בערך.
גדעון תדמור: על הפגיעה הכלכלית.
יוסי אבו: המצאנו את הדוח לוועדה ונמציא אותו גם לכל חברי ועדת הכספים.
יוסי אבו: הפגיעה הכלכלית בנכסים.
יוסי אבו: במקומות בהם הסיבה לשינוי הרטרואקטיבי הייתה עלייה חדה בטווח זמן קצר במחיר הנפט, הפגיעה הממוצעת ב-MPV, זה נע בין חמישה ל-15 בערך, הממוצע הוא עשרה אחוזים.
יוסי אבו: אלה כל המדינות המערביות שצוינו כמו קנדה, יותר נכון לומר אלברטה, אלסקה בארצות הברית ובריטניה.
יוסי אבו: זה סדר גודל של עשרה אחוזים.
יוסי אבו: במדינות בהן בוצעה הלאמה או מעין הלאמה והמדינות גם שילמו פיצוי, הפגיעה ב-MPV הייתה הרבה יותר גבוהה כמו באקוודור עם שלושים אחוזים, וונצואלה ובוליביה בממוצע חמישים אחוזים.
יוסי אבו: בישראל, לפי הנתונים של דוח ששינסקי, אנחנו נמצאים באזור של מדינות בהן בוצעה הלאמה.
יוסי אבו: זה לא כיף לשמוע את זה, אבל אלה עובדות.
יוסי אבו: אגב, חברת ווד מקנזי, זאת החברה עליה נשענה ועדת ששינסקי בבואה להציג את המדינות בהן נעשו שינויים רטרואקטיביים.
עמי צדיק: במדינות הימניות בצבע הכחול, מראש המשטר הפיסקאלי שם היה הרבה יותר קשוח.
גדעון תדמור: אנחנו מדברים על שינויים רטרואקטיביים.
גדעון תדמור: היא הנותנת.
עמי צדיק: זה להפך.
גדעון תדמור: לא, זה לא להפך אלא זה ההפך על ההפך.
גדעון תדמור: כשאתה עושה שינוי – וזה אולי חלק מתפיסה כוללת בכלל – במערכת שנמצאת בתנועה, במערכת שיש לה אנטר טקינגס כל כך משמעותיים של פרויקטים, צריך מאוד מאוד להיזהר לא לעשות את השינויים בצורה חדה ובצורה שפוגעת בפרויקטים שנמצאים בתהליך.
עמי צדיק: אתן לך את דוגמת בריטניה.
עמי צדיק: בדור האחרון נעשו בבריטניה עשרות שינויים.
עמי צדיק: מה שאתם מראים כאן, זה כנראה שינוי שנעשה בשנתיים האחרונות.
עמי צדיק: אני לא יודע מתי.
יוסי אבו: בוא נעשה סדר.
יוסי אבו: השינוי שאנחנו מראים כאן הוא השינוי המרכזי שבריטניה עברה מביטול התמלוגים שהיו 12.5 אחוזים ועברה למס.
יוסי אבו: זה השינוי המרכזי ועל זה לפחות אנחנו יכולים להסכים.
יוסי אבו: היו שם המון שינויים ורוב השינויים נעשו לטובת היזמים אחרי שהם הגיעו למסקנה שהם הלכו רחוק מדיי.
יוסי אבו: בדור האחרון, קרי 2009, השינוי שנעשה למשל היה מתן הטבה למים עמוקים.
צחי גרוסווסר: אני רוצה לציין בעניין הזה שהתעשייה שלנו, תעשיית הנפט, יש לה שני פרמטרים כלכליים.
צחי גרוסווסר: כשאני בא לדירקטוריון, אותו לא מעניין מה ה-גוורמנט טק.
צחי גרוסווסר: יש לו שני פרמטרים כאשר פרמטר אחד הוא MPV והפרמטר השני הוא תשואה.
צחי גרוסווסר: במקרה על אנגליה אני יכול לומר כי נתקלתי במאמר בימים האחרונים, שם עשו שינוי באמת ווינד פול, אז בא שר האוצר האנגלי בפני הפרלמנט והסביר שנוצר וינד פול כתוצאה מעלייה חדה במחירי הנפט והוא אמר שהתשואות של החברות, כשהוא הציג את השינוי הזה, הגיעו לארבעים אחוזים.
צחי גרוסווסר: הואיל וזה לא המצב כאן, כשאנחנו באים לבחון, ואני צריך להסביר לדירקטוריון שלי מה השתנה, את הדירקטוריון שלי מעניינים שני פרמטרים ואלה שני הפרמטרים היחידים ואין פרמטרים אחרים בתעשייה הזאת.
צחי גרוסווסר: פרמטר אחד הוא MPV והפרמטר האחד הוא תשואה.
צחי גרוסווסר: כל שינוי שנעשה, אלה שני הדברים היחידים שרלוונטיים.
ג'ינה כהן: אני רוצה לומר שאנגליה עשתה את כל הטעויות כי מה שהם עשו, הם נשארו בלי גז.
ג'ינה כהן: הם מכרו הרבה מדיי גז, הם מכרו אותו לא נכון והם עשו את כל הטעויות שאנחנו לא רוצים ללמוד מהם.
גדעון תדמור: אבל הוראות המעבר הן מאוד חשובות.
גדעון תדמור: אני למעשה רוצה כאן לסיים את דבריי ואולי בדבר החשוב ביותר.
גדעון תדמור: אנחנו נמצאים כאן בנקודת זמן שברור לכולם, ברור גם לנו כשחקנים מרכזיים בתעשייה הזאת, שהשינוי בוא יבוא.
גדעון תדמור: ברור לנו שיהיה כאן שינוי.
גדעון תדמור: השאלה איך מבצעים שינוי שהוא שינוי מידתי, איך אנחנו עושים שינוי שלא יפגע ביכולת לפתח את תמר ולהגיע במועד עם גז, לקדם פרויקט שהוא פרויקט התשתית הגדול ביותר.
גדעון תדמור: השאלה איך עושים את הדברים בצורה מידתית וראויה.
גדעון תדמור: מה שאנחנו נציג בשבוע הבא במסגרת הדיונים על סעיף סעיף, אנחנו נציג התאמות – אנחנו קוראים לזה התאמות – שאנחנו מבקשים שתעשנה בהצעת החוק וההתאמות האלה הן התאמות שלדעתנו יוכלו לאפשר לנו לקדם את הפרויקטים שנמצאים בצנרת.
גדעון תדמור: אנחנו מדברים על התאמות שחלקן הן התאמות יותר מהותיות כמו הצעה שלנו לאמץ בנושאים מסוימים את דעת המיעוט.
גדעון תדמור: אנחנו נדבר על רשת ביטחון לתקופת המימון שהיא מאוד חשובה על מנת לאפשר לנו לממן את תמר.
גדעון תדמור: גם אם תהיה פגיעה, עדיין אנחנו רוצים שנוכל לממן את תמר שזה דבר שאני חושב שהוא אינטרס משותף לכולנו.
גדעון תדמור: אלה ההתאמות אותן נציג.
גדעון תדמור: אנחנו קוראים להם חסמים והתאמות.
גדעון תדמור: דרך אגב, גם הממשלה, כשהקימה ועדת מנכ"לים שלצערנו הרב פגשה אותנו פעם אחת ומאז לא פגשנו אותה, שמטרתה הייתה להסיר את אותם חסמים על מנת לאפשר להתקדם.
גדעון תדמור: הדבר השני, אלה התאמות טכניות שגם הן חשובות בגלל שמה שאנחנו רואים – וזה דבר שעלה קודם – מדובר כאן למעשה על חוק פיסקאלי יוצא דופן שלא היה כדוגמתו בישראל ולכן המהירות כאן, גם אם רוצים לעמוד בה, צריך לוודא לא לעשות כאן טעויות קשות דווקא בסעיפים טכניים.
גדעון תדמור: זאת פעם ראשונה שיש כאן מערכת שמתמודדת עם סוג כזה של חקיקה.
גדעון תדמור: זאת חקיקה מאוד מורכבת ולדעתנו הגבינה השוויצרית הזאת שנקראת החוק, כוללת בתוכה חורים גדולים שצריך לחשוב טוב טוב איך ממלאים אותם תוכן כדי שהחוק הזה גם יהיה חוק שאפשר לחיות אתו, שאפשר ליישם אתו, כדי שתהיה ודאות אבל ודאות של דבר שהוא בר ביצוע.
גדעון תדמור: אלה סוג הדברים שאנחנו נרצה ברשותך היושב ראש להביא בשבוע הבא במסגרת הדיונים הפרטניים של סעיף –סעיף.
גדעון תדמור: אנחנו מדברים על התאמות טכניות ועל התאמות יותר מהותיות.
כרמל שאמה-הכהן: תגישו בקשה מסודרת ותקבלו תשובה.
גדעון תדמור: אנחנו נעשה במסגרת הדיונים על הסעיפים השונים.
כרמל שאמה-הכהן: חשבתי שאתם רוצים דיון מיוחד.
גדעון תדמור: לא, כדי להשלים.
שי חרמש: הערה.
שי חרמש: תעזרו לנו להזדרז לחוקק את החוק.
שי חרמש: זה גם אינטרס שלכם ואינטרס שלנו.
שי חרמש: רוח הדברים של אתמול אצל חברי הוועדה של בוא נמשוך את זה, זה למשוך את השטיח.
שי חרמש: אי הבהירות הזאת תוקעת אתכם ותוקעת אותנו.
גדעון תדמור: אני מסכים אתך, אבל מצד שני גם צריך שהחקיקה הזאת תיעשה בצורה כזאת שנוכל להמשיך ולפעול בתעשייה גם יום אחרי ולא רק יום לפני.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי המאבק על חלוקת העוגה פחות או יותר הוכרע.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לראות איך החוק הזה משרת את הגדלת העוגה.
כרמל שאמה-הכהן: זה כל המשחק שכולנו צריכים להיות אחראים עליו כי החיתוך כבר לדעתי פחות או יותר הוכרע.
כרמל שאמה-הכהן: לא שמעתי כאן טיעונים ששומטים את מסקנות ועדת ששינסקי.
גדעון תדמור: לא דיברנו על לשמוט, אבל אם יסתבר שה-גוורמנט טק הנורמטיבי, נקרא לו כך לצורך העניין, יוסכם שהנורמטיבי הוא חמישים אחוזים, אז למה אנחנו צריכים להיות בשישים אחוזים?
גדעון תדמור: ההבדל הזה של עשרה אחוזים הוא לא דבר של מה בכך.
כרמל שאמה-הכהן: זה צריך להיות בערך באותם גבולות.
גדעון תדמור: אם יוכח שזה המצב, אני לא חושב שכאן מישהו רוצה להיות עיוור לעובדות.
כרמל שאמה-הכהן: צריך לדעת לשכנע, שלא תהיה מחלוקת בעובדות ביניכם.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, יש כאן ועדה מקצועית שישבה.
כרמל שאמה-הכהן: לחברי כנסת או לשרים, אתה יכול לחשוד בשיקולים פוליטיים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול לחשוד.
גדעון תדמור: אני אישית לא חושד.
כרמל שאמה-הכהן: אבל ישבה ועדה של מיטב האנשים והמוחים בעניין הזה, שאי אפשר לחשוד בהם.
כרמל שאמה-הכהן: מה הם לא הבינו במה שאתם אומרים?
כרמל שאמה-הכהן: הם פעלו מרוע?
גדעון תדמור: אני ממש לא לוקח את זה לשם.
כרמל שאמה-הכהן: הרי חוסר הבנה אי אפשר לייחס להם.
כרמל שאמה-הכהן: אני יודע שנפגשת לא רק אתם אלא נפגשת גם עם שר האוצר שפגש אתכם לפחות פעם אחת.
כרמל שאמה-הכהן: אפילו ישבתם עם ראש הממשלה.
גדעון תדמור: אני בטוח שאתה לא בא וטוען שהוועדה הזאת היא חותמת גומי.
גדעון תדמור: ברור לי שזה לא מה שאתה אומר.
גדעון תדמור: לכן הוועדה הזאת שיש לה גם את מחלקת המחקר של הכנסת שגם היא זרוע מחקרית שעשתה את העבודה עוד טרום ועדת ששינסקי, ויש עובדות שניתן לשקול אותן.
גדעון תדמור: יש דבר נוסף ואולי בזה אני באמת אסיים וזה עלה אתמול בדיון.
גדעון תדמור: הוועדה הזאת הסתכלה על חוק מאוד משמעותי שהולך לעשות כאן שינוי יסודי בתעשייה דרך נקודת מבט פיסקאלית.
גדעון תדמור: האם לא צריך להרחיב את היריעה?
גדעון תדמור: האם לא צריך לקחת כאן שיקולים נוספים בחשבון כמו נושא היצוא למשל, כמו כל מה שקורה בסביבה?
גדעון תדמור: דרך אגב, זה אפרופו מה שאמרת להגדיל את העובדה כי זה מה שיגדיל את העוגה.
גדעון תדמור: העוגה לא תגדל מזה שנייצר כאן פי שתיים חשמל למי שלא יצרוך את החשמל העודף הזה.
גדעון תדמור: העוגה תגדל מזה שימשיכו לחפש, ימצאו וירוויחו כסף מהתגליות הנוספות כי רק משם יהיה אפשר לשלם את ההיטל.
כרמל שאמה-הכהן: כאן יש לנו אינטרס משותף.
גדעון תדמור: נכון.
כרמל שאמה-הכהן: יש לנו עוד אינטרס משותף, ללכת הביתה.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם) (תיקון מס' 28) (מספר הסגנים בעיריית ירושלים), התש"ע-2009.
משה גפני: ההצעה הועברה אלינו על ידי ועדת הכנסת מוועדת הפנים, אחרי שסיימו שם את הדיונים ואישרו את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: הוגשו שתי רביזיות.
משה גפני: רביזיה אחת על ידי חבר הכנסת דנון ונוספת על ידי חבר הכנסת אלקין.
משה גפני: אני מבקש מהחברים, אם אפשר להצביע בעד הרביזיה מכיוון שהחוק שהגיע אלינו הוא רחב מדיי ומתווסף בו בסעיף 1 פסקה (2) ששר הפנים רשאי לאשר על פי הצעת ראש הרשות שאושרה בידי המועצה למנות ברשות מקומית סגן נוסף בהתקיים נסיבות מיוחדות.
משה גפני: זאת אומרת, אפשר למנות סגנים כמעט בלי הגבלה בנסיבות מיוחדות.
משה גפני: אני מבקש להוריד את זה ולכן אני רוצה לאשר את הרביזיה.
משה גפני: אני רוצה גם להוריד את פסקה (4) האומרת שעל אף האמור בסעיף קטן (ב) חל שינוי במספר תושבי רשות מקומית שאינה רשות בהבראה במועד הבחינה, יהיה מספר התושבים החדש כמספר הקובע לסעיפים אלה.
משה גפני: בסעיף זה, מועד הבחינה 18 חודשים מיום הבחירות למועצה.
משה גפני: רשות בהבראה כהגדרתה בפקודת העיריות.
משה גפני: גם זאת התרחבות גדולה.
משה גפני: צריך לקבוע את מספר התושבים רק בתחילת הקדנציה ולפי זה, אם יש יותר מ-200 אלף תושבים, אפשר למנות סגן נוסף.
אמנון כהן: אפשר אבל לא חייב.
משה גפני: לא, לא חייב.
משה גפני: בכל מקרה זה לא עולה כסף לקופת המדינה אלא זה רק ברשויות שהן עם למעלה מ-200 אלף תושבים, סגן אחד, אם ראש הרשות, באישור המועצה, מבקש ואם מאשרים לו את זה.
משה גפני: אם אין מענקי איזון ואין תקציב גירעוני.
משה גפני: זאת אומרת, זאת החלטה של ראש הרשות באישור המועצה, באישור של שר הפנים נדמה לי.
משה גפני: הוא לא חייב לעשות את זה, אלא הוא יכול לעשות את זה, אבל בהתמלא התנאים האלה.
ציון פיניאן: כשהיא נטולת מענקים.
משה גפני: רק אם היא נטולת מענקים, לא מקבלת כסף מהממשלה ואין לה תקציב גירעוני אלא תקציבה מאוזן.
משה גפני: ה צ ב ע ה הרביזיה התקבלה פה אחד אנחנו מצביעים על אישור הצעת החוק אחרי הורדת שני הסעיפים, סעיף 1 פסקה (2), כפי שהקראתי, וסעיף 1 פסקה (4), כפי שהקראתי.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם) (תיקון מס' 28), התשע"א-2011.
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד - 1 הצעת החוק אושרה תודה רבה.
יעקב אדרי: אחרי שלוש דקות מאשרים חוק.
משה גפני: זאת לא הצעת חוק שנדונה כאן אלא היא נדונה בוועדת הפנים וצריך לאשר אותה לקריאה שנייה ושלישית במליאה.
יעקב אדרי: למה היינו צריכים להצביע?
משה גפני: כי הורדתי שני סעיפים.
משה גפני: צמצמנו את החוק.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק החברות (תיקון – חובות על בתי השקעות), התש"ע-2010, הצעתם של חברי הכנסת אמנון כהן, פניה קירשנבאום, ציון פיניאן, יצחק וקנין, אלכס מילר, משה גפני.
אמנון כהן: ראשית, אני רוצה להודות לאדוני.
חיים אורון: אני הבנתי ש-ששינסקי עובר.
חיים אורון: כפי שעברו הבוקר סגנים, כך יהיה ששינסקי.
אמנון כהן: יש עוד כמה דברים שהם לא סגורים.
משה גפני: אל תהפוך זבוב לפיל.
חיים אורון: אני כבר מכיר את זה.
משה גפני: מי שהיה מעוניין בחוק הזה, זה אני.
משה גפני: ג'ומס, אתה טועה בעניין הזה.
משה גפני: אני הייתי מעוניין בחוק של הסגנים ואני מעוניין בחוק של ששינסקי.
משה גפני: אולי זה מוריד מתח, אבל לא מעבר לזה אבל ששינסקי עומד בפני עצמו.
אמנון כהן: חיים, אנחנו חיים בעולם דינאמי.
משה גפני: הוויכוחים שמתנהלים בתוך הליכוד לא מוסיפים כבוד לכנסת.
חיים אורון: עזוב אותי מהליכוד.
יצחק וקנין: אנחנו נצביע בעד ששינסקי בלי כל החכמולוגים מסביב.
יצחק וקנין: תן להם שידברו כמה שהם רוצים.
יעקב אדרי: אנחנו מצביעים בעד?
יצחק וקנין: אני בעד ששינסקי.
אמנון כהן: למעט כמה תיקונים קלים.
אמנון כהן: יהיו תיקונים.
יצחק וקנין: אני מצביע בעד ששינסקי.
יעקב אדרי: אמנון, הוא אומר שהוא תומך ואתה אומר למעט תיקונים.
אמנון כהן: אנחנו ועדה מאוד רצינית.
אמנון כהן: אנחנו לא משקיעים שעה בחוק כל כך חשוב כמו בממשלה שאחרי שעה מאשרים את הכול בלנקו בלי להיכנס לסעיפים.
אמנון כהן: כאן דנו סעיף-סעיף, ראינו כאן גופים, שמענו את האנשים, יש עוד משקיעים קטנים מסכנים שמחר הולכים ליפול, יש כאן אנשים שמשקיעים בנפט וחלק בגז.
אמנון כהן: אין שום הפרדה כאן.
אמנון כהן: אנחנו חייבים לתת את הדעת על הדברים האלה.
אמנון כהן: אנחנו לא רוצים מחר שמשקיעים קטנים ייעלמו מהשוק כי בסוף לא יהיה מי שיחפש.
אמנון כהן: אתה תטיל מסים, אבל ממי תגבה?
אמנון כהן: לא יהיה ממי לגבות.
אמנון כהן: יש כאן דברים כבדי משקל.
אמנון כהן: לכן אמרתי שהחוק הוא חוק מצוין, למעט כמה דברים שלא נתנו עליהם את הדעת.
אמנון כהן: אנחנו ועדה מאוד חשובה ומקצועית.
אמנון כהן: אדוני, אני רוצה להודות לך שלמרות הדיונים הסוערים והחשובים בוועדת הכספים, מצאת זמן להעלות את הנושא.
אמנון כהן: אני חושב שהחוק הזה הוא אחד החוקים החשובים שהולך להסדיר את הנושא של בתי ההשקעות.
אמנון כהן: שם החוק הוא חוק החברות ואני אסביר את החוק בגדול ואז אדבר גם על השתלשלות הדברים בעקבות ועדת שרים לענייני חקיקה, על פי בקשתם, ואומר מה עשיתי בדרך טרום הגעת החוק לוועדת הכספים.
משה גפני: מה זה המתח כאן?
אמנון כהן: הדיון הקודם.
משה גפני: אתה מתכוון לדיון הבא.
משה גפני: הדיון של מחר.
אמנון כהן: אדוני, עוד לא גיבשנו את כל הנקודות.
אמנון כהן: יתכן שמחר אולי לא נהיה מוכנים.
אמנון כהן: כבודו ייקח בחשבון וישריין אולי את יום חמישי כי במידה שלא נהיה מוכנים מספיק, נצטרך להוסיף ישיבה.
משה גפני: תראה את סדר היום.
משה גפני: שריינו את יום חמישי.
חיים אורון: עד כדי כך שאני מתפטר רק מחר.
משה גפני: גם בגללך עשינו את זה.
אמנון כהן: מחר אחרי 12 בלילה?
חיים אורון: מחר ב-10 בבוקר אני מתפטר.
אמנון כהן: אנחנו לא רוצים שתתפטר ואנחנו מוחים על כך.
חיים אורון: ההצעה התקבלה בהבנה ובאהבה ואני עושה את זה.
משה גפני: תשמע, את ברק היום.
אמנון כהן: מה שצריך, צריך.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אני נכנס לדברי ההסבר לחוק.
משה גפני: מה רצית בחוק הזה?
אמנון כהן: אני מסביר.
אמנון כהן: קיים חוק החברות שחוקק ב-1999 והוא למעשה קובע הסדרים מיוחדים ביחס לחברות ציבוריות וזאת על מנת להתמודד עם בעיות הנציג שקיימות בחברה.
אמנון כהן: בנוסף נקבעו בחוק ההסדרים שנועדו לקבוע כללי ממשל תאגידי תקין בחברות ציבוריות, כולל מנגנוני בקרה פנימיים בתוך החברות.
אמנון כהן: זאת אומרת, כל מה שקשור לחברות ציבוריות, יש חוק שמסדיר את כל הנושאים האלה.
אמנון כהן: אני רואה שזה לא יום טוב לחוק.
ציון פיניאן: ששינסקי מרחף מעל כל הדיונים.
אמנון כהן: זה טבעי.
אמנון כהן: זה חוק חשוב.
אמנון כהן: דיברנו על כך שחברות ציבוריות למעשה קיבלו מענה בחוק החברות ב-1999 אבל לא כך הוא לגבי חברות פרטיות שעוסקות בניהול כספי ציבור בדרך של השקעת כספים.
אמנון כהן: אני רוצה לציין שהחברות הפרטיות שעוסקות בנושא של ניהול כספי ציבור, לפעמים מגלגלות מיליארדי שקלים ועליהן לא חל החוק שמטפל בנושא של חברות ציבוריות.
אמנון כהן: החוק שלי בא לאחר שגיליתי שהחברות האלה לא עומדות באותם קריטריונים ויכולות לקבל החלטות לפעמים לא כל כך נכונות, והמשקיע בסופו של תהליך – וזה יכול להיות כל אחד מאתנו ואלה משקיעים של הציבור הרחב – לא תמיד יודע מי מנהל, מה עושים, איך מנהלים את הכספים ולכן הוא יכול להיות חשוף להפסד גדול של כספים.
אמנון כהן: אני מציע בחוק, יחד אתך אדוני – אתה היית שותף להכנת החוק – שבעה נושאים אותם אנחנו מסדירים וזה מבחינת החוק שלי.
אמנון כהן: בקצרה אני אסביר את הנושאים האלה ואחר כך אסביר איך אנחנו מקדמים את זה.
אמנון כהן: הנושא הראשון אותו אנחנו הולכים להסדיר, הוא להכפיף את החברות האלו, החברות הפרטיות שעוסקות בניהול כספי ציבור, לכללי הממשל התאגידי שחל על החברות הציבוריות.
אמנון כהן: נושא שני אותו אני הולך לתקן, להחיל על בית ההשקעות את החובה למנות דירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית על מנת שאלו יפקחו על המצב הכספי של החברה ויהיו אחראים על עריכת הדוחות הכספיים שלה.
אמנון כהן: תיקון שלישי בא לקבוע כי דירקטוריון של בית ההשקעות יהיה מחויב להתכנס לפחות אחת לשלושה חודשים.
אמנון כהן: כרגע זה פתוח והם לא חייבים שום דבר.
אמנון כהן: אם הם עושים זאת, זה לפנים משורת הדין אבל אף אחד לא מחייב אותו לכך.
אמנון כהן: עכשיו אנחנו אומרים שהם יתכנסו כמו בחברה הציבורית.
אמנון כהן: עוד מוצע כי בית ההשקעות יהיה מחויב לנהל חשבונות ולערוך דוחות כספיים לפי חוק ניירות ערך - גם נושא זה לא היה מוסדר עד היום – וזאת בדומה לחברה ציבורית ולתאגיד שמדווח לפי חוק ניירות ערך.
אמנון כהן: בנוסף מוצע לחייב את בית ההשקעות למנות ועדת ביקורת שתפקידה לעמוד על הליקויים בניהול העסקי של החברה וכן להחליט אם לאשר פעולות ועסקאות עם בעלי עניין.
אמנון כהן: עוד סעיף שאנחנו הולכים לתקן לפיו מוצע לקבוע כי עסקאות עם בעלי עניין בבית השקעות יהיו טעונות אישור של דירקטוריון וועדת הביקורת, וזאת על מנת למנוע ניצול של נכסי החברה לטובת בעלי מניות.
אמנון כהן: לא פעם אנחנו רואים שבעלי מניות מכתיבים לדירקטוריון מה הם רוצים ואיך הם רוצים, איזה תמלוגים הם רוצים, איזה רווחים ואיזה דיבידנדים הם רוצים, ולכן אנחנו רוצים שתהיה כמה שפחות מעורבות של בעלי עניין, של בעלי מניות, לטובת ניהול החברה עצמה.
אמנון כהן: בסעיף אחרון אותו אנחנו רוצים לתקן מוצע לחייב את בית ההשקעות במינוי דירקטורים חיצוניים אולם בשונה מחברה ציבורית המינוי של הדירקטורים החיצוניים לא ייעשה ברוב של שליש מקרב בעלי המניות שאינם קשורים לבעלי השליטה אלא על ידי אסיפה כללית ועל ידי ועדת הביקורת.
אמנון כהן: זאת למעשה מהות הצעת החוק שהגשתי.
אמנון כהן: כמו שציינתי, גם כבודו היה שותף וחתום על הצעת החוק.
ציון פיניאן: מודה באשמה.
אמנון כהן: כשהיה דיון בוועדת שרים לענייני חקיקה שדנה בהצעת החוק, למעשה קיבלו שם החלטה ותיאמו אתי שאני אקדם את הצעת החוק בתיאום עם רשות ניירות ערך, למרות שכאן מדובר על חוק החברות שכביכול נמצא במקום אחר ושייך לאגף שוק ההון.
אמנון כהן: מבחינה מקצועית ועניינית זה שייך לרשות ניירות ערך.
אמנון כהן: כמובן שאחרי שההצעה עברה בקריאה טרומית, זה נעשה.
ציון פיניאן: אנחנו נשמע אותם.
ציון פיניאן: יש כאן מישהו מרשות לניירות ערך?
דוד לביא: ודאי.
אמנון כהן: לאחר שההצעה עברה בקריאה טרומית, על פי מה שהבטחתי גם במליאת הכנסת, קיימתי טרום דיון ופגישת עבודה עם היועץ המשפטי של רשות ניירות ערך, מר שוני אלבק, ועברנו סעיף-סעיף.
אמנון כהן: אז הייתה בקשה שלהם, אם אפשר להרחיב את הצעת החוק גם לגבי נושאים אחרים שנמצאים באותה אכסניה כי בלאו הכי גם הם רצו להסדיר אותם בחקיקה וזה היה אמור להגיע לכאן.
אמנון כהן: כמובן אנחנו כחברי כנסת מצביעים על ליקויים מסוימים במקום מסוים ולא יכולים לראות את היריעה הכוללת בדברים מסוימים.
אמנון כהן: כמובן שאני הסכמתי להרחיב את הצעת החוק על פי בקשתם ועל פי הגוף המקצועי שלמעשה מלווה את הצעת החוק, ואנחנו הכנסנו סעיפים נוספים.
אמנון כהן: מכאן, אם רוצה דודו לביא, מנהל מחלקת ההשקעות, הוא יוכל להתייחס.
ציון פיניאן: קודם אני רוצה לשמוע את היועצת המשפטית שלנו.
אמנון כהן: בשלב זה נשמע כמובן את הייעוץ המשפטי.
אמנון כהן: אני תיאמתי עם רשות ניירות ערך ורציתי שלא נעבור את הזמן יותר מדיי כי אנחנו נכנסים לתקופת הפגרה.
אמנון כהן: אורי, מה נשמע?
אורי אריאל: אני חושב שהוא הוא חשוב.
אורי אריאל: אכן הדירקטוריון חייב להתכנס לפחות פעם בשלושה חודשים וחייבים להיות בו מומחים מהתחום החשבונאי.
אורי אריאל: היושב ראש, אנחנו בעד החוק.
אמנון כהן: לכן התיקונים שהועברו למחלקה המשפטית ולהנהלת הוועדה, הועברו בסוף שבוע שעבר.
אמנון כהן: כל התיקונים שהגיעו הם מאוד חשובים והחוק יצא חוק מאוד רציני.
אמנון כהן: התכוונתי לסיים את החוק היום ואני אכן מקווה שכך יהיה, כי אנחנו נכנסים לתקופת הפגרה.
אמנון כהן: זה לפי תיאום אתם ודיברנו על כך שעד ה-17 בחודש אני אקבל את החקיקה עם התוספות ואחרי פורים נקבע דיון כאן, והם באמת עמדו בלוח הזמנים כמתבקש וגם הוועדה עמדה בלוח הזמנים.
אמנון כהן: כרגע אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מתקדמים עם הצעת החוק.