GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב אדרי: היו צריכים לחשוב כי כשנותנים הרשאה, היו צריכים לחשוב מה המשמעות שלה, או איזה נספח שמגדיר את הדברים אבל לא עשו כך.
יעקב אדרי: האמת היא שכולם אמרו שאין שום סיכוי בארץ זבת חלב ודבש שיהיה גם גז.
יצחק וקנין: על זה צריך לעשות ועדת חקירה.
יעקב אדרי: אני אמרתי בהגינות רבה כל הממשלות.
משה גפני: לא חשבו שיהיה גז.
יצחק וקנין: עד עכשיו התבדחתי, אבל בנושא הזה הוא צודק לחלוטין.
יעקב אדרי: במקורות כתוב ארץ זבת חלב ודבש, ולא האמינו שיהיה גם גז.
יעקב אדרי: לגופו של עניין.
יעקב אדרי: אנחנו תומכים במסקנות אבל אמר חברי שלא כפי שזה נכנס, כך זה יוצא.
יעקב אדרי: הרב גפני, עשינו הרבה דברים באחריות מלאה ואני חושב שהוועדה הזאת, כולה, היא מאוד אחראית.
יעקב אדרי: אני הבאתי את ההצעה לקדימה, שכנעתי, גם חברי שי חרמש ורונית תירוש, שאנחנו חייבים לתמוך.
יעקב אדרי: יחד עם זאת, מה שנתן לי את הדחיפה לתמוך זה הסיפור של הקרן.
יעקב אדרי: שמעתי את ראש הממשלה אומר בקול רם שזה יהיה לחינוך, לדיור ולעוד כמה דברים.
יעקב אדרי: יכול להיות שאני לא מדייק, אבל הוא אמר שזה למטרות כאלה.
יעקב אדרי: רווחה.
יעקב אדרי: כל הנושאים האלה מאוד חשובים וזה שכנע אותנו.
: כל ההכנסות ממסים הולכים לרווחה, לחינוך ועוד.
יעקב אדרי: אנחנו יודעים שזה נבלע בקופה ואתה לא יודע מה קורה.
יעקב אדרי: סגן השר, ראש הממשלה הציע את זה.
: אין דבר כזה.
יעקב אדרי: הרב גפני, הוא עכשיו תוקף אותי.
משה גפני: לא, הוא לא תוקף.
משה גפני: מה שהוא מציע זה לקחת את הכסף מהמסים - הוא סגן שר האוצר – ולממן את החוק של וקנין.
יעקב אדרי: למה לא? אני בעד.
יצחק וקנין: יש להם מיליארד ו-800 מיליון שקלים שלא נוגעים בהם, שאלה הם עודפים מסוף השנה.
יעקב אדרי: הרב גפני, מה ששכנע אותנו – ואני בטוח שאת כל חברי הוועדה, גם אלו שהיו להם ספקות – שהמטרות של הכסף, של הרווחים שיושקעו, יושקעו בדברים מאוד חשובים לכולנו.
יעקב אדרי: אני אומר לך דבר אחד.
יעקב אדרי: אני לא מתנה את זה בכך שזה יהיה בחוק כבר עכשיו, אבל אם תהיה התחייבות בכתב של ראש הממשלה או של שר האוצר לוועדה שהחוק יגיע תוך פרק זמן, אנחנו נתמוך.
יעקב אדרי: אם לא, אנחנו לא נתמוך.
יעקב אדרי: שלא יהיו אי הבנות בעניין הזה.
יעקב אדרי: אני לא דורש שזה יהיה כבר בחוק, אבל שתהיה התחייבות שזה יוגש תוך פרק זמן.
משה גפני: אגב, ראש הממשלה אמר שהכסף יופנה לחינוך ולביטחון.
יעקב אדרי: בסדר גמור.
משה גפני: זה למען הדיוק.
משה גפני: אני מודה לך אדוני שר האוצר.
משה גפני: אני מתנצל על האמירות אבל זה דבר מקובל בוועדת הכספים.
יובל שטייניץ: ביקשתי בכל זאת לומר מילת סיכום.
יובל שטייניץ: היושב ראש ביקש ממני להיות קצר.
משה גפני: המליאה התחילה.
יובל שטייניץ: לכן אני לא אתייחס לכל הדברים.
יובל שטייניץ: קודם כל, אני רוצה להודות לכולם.
משה גפני: אגב, אתה מוזמן לכל הדיונים.
יובל שטייניץ: אני אכן אבוא עוד פעם.
יובל שטייניץ: גם האנשים שלי יהיו, וכמו שאמר ששינסקי, ביקשנו מכל חברי הוועדה שיוזמנו, להגיע לדיונים.
יובל שטייניץ: אני רוצה לומר מילה אחת.
יובל שטייניץ: היה כאן דיון, התחלת דיון.
יובל שטייניץ: אני מכיר את הוועדה הזאת והיא בסוף עושה עבודה רצינית לטובת המדינה והציבור.
יובל שטייניץ: אני רוצה לומר רק מילה אחת.
יובל שטייניץ: לפעמים – ואני אומר את זה גם כלפי אלה שכאילו מצדדים בהעלאה נוספת של התמלוגים – הטוב נפגע על ידי הטוב ביותר.
יובל שטייניץ: ודאי שצריך דיון רציני.
יובל שטייניץ: הרחבת היריעה, אם אנחנו בדיון הזה נחליט שאנחנו רוצים לקבוע מיליון ואחד נושאים אחרים גם לעוד עשר ועשרים שנים וגם לעכשיו, הדיון הזה לא יסתיים לעולם.
יובל שטייניץ: אפשר למשל להתווכח אם הכסף ילך לישיבות או לטייבה, לחינוך או לרווחה.
משה גפני: איזה ישיבות?
משה גפני: אלה סתם בדיחות של מירי רגב.
משה גפני: כשהיא רוצה לדבר נגד הליכוד, היא אומרת את המילה ישיבות, אבל זאת מילת קוד נגד הליכוד.
יובל שטייניץ: סליחה, באמת לא הייתי צריך להזכיר את הישיבות.
מירי רגב: תגיד סבסוד משכנתא.
יובל שטייניץ: אני אומר שאם במהלך הדיונים אנחנו נצטרך להכריע בכל הסוגיות, זה לא יסתיים לעולם.
יובל שטייניץ: אני רוצה לומר משהו רק על הקרן כי הרבה חברים העלו את הנושא כאן.
יובל שטייניץ: אני כשר אוצר במשך שנתיים יכול לומר שאני חושב שכל חוק שהבאתי, היה חוק שמאחוריו נעשתה עבודה מאוד רצינית, לפחות באוצר, לפני שהבאנו אותו.
יובל שטייניץ: אם היה חוק עידוד השקעות הון, מנכ"ל האוצר ריכז עבודה של חצי שנה לקראת חוק עידוד השקעות הון.
יובל שטייניץ: מעולם לא הגשתי חוק שעבודת ההכנה, המחקר המכין, הבישול והדיונים לא הייתה כל כך מקצועית וכל כך ארוכה כמו בחקיקה הזאת.
יובל שטייניץ: לגבי הקרן.
יובל שטייניץ: אני כבר אמר שזה נושא כבד ורציני.
יובל שטייניץ: ראש הממשלה הודיע על כוונה עקרונית להקים קרן לחינוך וביטחון.
יובל שטייניץ: אני מבחינתי אמרתי חינוך ואם הייתם שואלים אותי חינוך, אבל גם נושאים אחרים לגיטימיים.
יובל שטייניץ: אנחנו עכשיו בתהליך של התחלת למידה.
יובל שטייניץ: אני גם פניתי לשר האוצר ההולנדי ולנשיא צ'ילה ושר הכלכלה הצ'יליאני שהיה כאן שלשום, כי אנחנו מתכוונים גם בנושא הזה של טיפול נכון בתמלוגים, ללמוד ממדינות שנקלעו לסיטואציה דומה.
יובל שטייניץ: איזה מדינות?
יובל שטייניץ: אנחנו לא צריכים להשוות את עצמנו כאן למדינות גדולות כמו ארצות הברית או כמו אנגליה, מדינות עם עשרות מיליוני תושבים שפתאום גילו גז ונפט, אלא למדינות קטנות, מדינות כמו הולנד, צ'ילה, נורבגיה.
יובל שטייניץ: הן יותר גדולות מאתנו, אבל קטנות ושם שיעור התמלוגים מהגז והנפט היה גבוה מאוד ולעתים אפילו יצר גם באופן פרדוכסלי השפעות שליליות על הכלכלה.
יובל שטייניץ: בהולנד למשל זה יצר בהתחלה גידול באבטלה ואנחנו רוצים להיות חכמים.
יובל שטייניץ: לקראת הטיפול, אני כבר סיכמתי עם שר האוצר ההולנדי למשל שתוך חודשיים תגיע לארץ משלחת כדי ללמוד מניסיונם.
יובל שטייניץ: הם בהתחלה פעלו לא נכון ונכוו קשה מאוד.
יובל שטייניץ: אותו הדבר דיברתי עם שר הכלכלה הצ'יליאני כדי ללמוד מניסיונם כי היה להם מקרה דומה עם הנחושת שפתאום התמלוגים שלהם קפצו לשמים וזאת מדינה קטנה והם טיפלו בזה יותר נכון כנראה.
יובל שטייניץ: אנחנו מעבדים עכשיו גם באוצר וגם במשרד ראש הממשלה עבודת מטה.
יובל שטייניץ: אנחנו הולכים כמו בוועדת ששינסקי ללמוד גם מניסיונם של אחרים שטיפלו ונכוו, ואני מקווה שתוך מספר חודשים נביא דבר רציני, מבושל ואחראי כדי שבאמת התועלת תהיה גדולה ולא יהיו נזקים, כי במדינות אחרות הסתבר שטיפלו בזה מהר ולא נכון ואז נוצרו גם נזקים.
משה גפני: רבותיי, אני מבקש לסכם.
משה גפני: הישיבה היום נועדה כדי להציג את החוק, כדי להציג את המלצות הוועדה.
משה גפני: אני מודה לכם אדוני שר האוצר על הצגת הדברים, אני מודה לך פרופסור ששינסקי על העבודה שעשיתם ועל הצגת הדברים ואני מודה על הצגת עמדתם של חברי הכנסת.
משה גפני: מחר בעזרת השם תהיה הצגה נגדית ככל הנראה של חברות שיכול להיות שחלקן מתנגד להצעת החוק הזאת או לחלקה.
משה גפני: אנחנו נאפשר להם כמובן להשמיע את דבריהם.
שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, תוכל להודיע מראש על מועדי הדיונים?
משה גפני: הודענו אתמול.
משה גפני: לא נשב עד שעות הלילה.
יעקב אדרי: שנדע על תוכנית היום שלנו.
משה גפני: אני אומר לך אדוני שר האוצר שאנחנו מקבלים באהבה את הבקשות, איך הוועדה תדון, וזה בסדר.
משה גפני: עמדתה של ועדת הכספים נכון להיום – אני לא מתכוון בחוק הזה לנהוג אחרת – שאנחנו רוצים לעשות עבודה מהירה אבל יסודית והבקשות של החברים, אנחנו נעשה אותן.
משה גפני: כך נהגנו בכל החוקים.
משה גפני: אני לא מפחד לומר שאחרי שנדון באופן רציני ויתברר שכל מילה שכתובה בחוק הזה היא מילה נכונה, נאשר אותה כמות שהיא.
משה גפני: אני אומר לך שלא יכול להיות דבר כזה, אין מציאות כזאת כי גם אתם בשר ודם ויכולות להיות להם טעויות, יכולים להיות לכם דברים שצריך לשנות אותם וגם אתם פעמים רבות מגיעים לוועדה ומבקשים לשנות דברים עליהם החלטתם.
משה גפני: לכן אני אעשה כל מאמץ לסיים את זה מהר.
משה גפני: קבעתי סדר יום רציף.
משה גפני: אנחנו לא דנים בדברים אחרים אלא דנים רק בזה.
משה גפני: אנחנו נדון גם על תקנות האזילה, אנחנו ננסה לעשות את זה באופן יסודי.
משה גפני: בקשה להבאת מומחים תיענה.
משה גפני: החברים יבקשו ואנחנו נקיים את הדיונים האלה.
משה גפני: אני מקווה שנסיים את זה מהר ומקווה שלא יהיו תקלות.
משה גפני: ההחלטות בוועדה מתקבלות, בניגוד למקומות אחרים, בהצבעה על פי רוב.
משה גפני: זאת אומרת, אם רוב החברים מצביע בעד, זה עובר.
משה גפני: יש מקומות בהם משכנעים את החברים.
מירי רגב: תגיד לנו איך משכנעים.
יעקב אדרי: אחרי כן אני אסביר לך.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכספים.
כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק מיסוי רווחי נפט, התשע"א-2011.
כרמל שאמה-הכהן: זו הישיבה השנייה לאחר הישיבה שהתקיימה אתמול בה הציג שר האוצר ופרופסור ששינסקי את עיקרי הצעת החוק ומסקנות הוועדה.
כרמל שאמה-הכהן: היום הוא יומם של חברות הגז והנפט והמשקיעים הקטנים אם הם נמצאים כאן, להציג בפני הוועדה את טענותיהם.
יוסי אבו: אדוני היושב ראש, אולי צריך לומר שהחברות לא קיבלו זימונים.
יוסי אבו: אתמול ניסינו לפנות כדי להבין אם יש היום הצגות או אין היום הצגות.
כרמל שאמה-הכהן: נבדוק את זה.
יוסי אבו: אמנם אנחנו כאן, אבל אנחנו לא קיבלנו זימון.
כרמל שאמה-הכהן: חברת דלק.
יוסי אבו: גם האיגוד לא קיבל זימון.
כרמל שאמה-הכהן: היא אומרת שהיא דיברה עם המזכירה שלכם ויש אישור.
יוסי אבו: אני אומר שוב.
יוסי אבו: אנחנו פנינו כדי לאשר את ההגעה שלנו, אבל השאלה אם אנחנו יכולים להציג או לא, לא נענתה.
קריאה: סוג של פיליבסטר.
קריאה: זה פיליבסטר הפוך.
כרמל שאמה-הכהן: מהנהלת הוועדה נמסר שזומנה כל הרשימה.
כרמל שאמה-הכהן: אמנם ההזמנה הייתה בהתרעה קצרה, אבל זומנו.
כרמל שאמה-הכהן: נפלה שגגה לגבי אחת החברות ובטח זה לא היה מכוון, אבל מבחינת הנהלת הוועדה, כולם זומנו.
בנימין זומר: אדוני היושב ראש, מנובל אנרג'י אנחנו מביאים במיוחד נציגים מארצות הברית שמגיעים רק בסוף השבוע, כך שרק בתחילת השבוע הבא נוכל להציג את הנושא.
בנימין זומר: הם יגיעו בסוף השבוע והם יהיו מוכנים בתחילת שבוע הבא.
כרמל שאמה-הכהן: את מי אתה מייצג?
בנימין זומר: אני מייצג את נובל אנרג'י בארץ, אבל המקצועיים יגיעו עם הדעה המקצועית.
כרמל שאמה-הכהן: בואו נתחיל.
כרמל שאמה-הכהן: מר איילנד, בבקשה.
גיורא איילנד: ועדת ששינסקי עשתה עבודה, טובה או רעה, אפשר להתווכח, אבל היא עסקה בנושא אחד בלבד והוא הגז.
גיורא איילנד: אמנם המסקנות שלה מתייחסות גם לגז וגם לנפט, אבל אני אומר באחריות שהיא לא עסקה בנושא הנפט בשום שלב, היא לא בחנה את ההיבטים של העניין וכפי שאני אוכיח כאן די בקלות, חלק גדול מאוד מהמסקנות שלה הוועדה הן בגדר אסון מוחלט שמיישמים אותן גם ביחס לנפט.
גיורא איילנד: כדי להסביר את העניין, אפשר לחלק את כל עולם הנפט והגז לשני ממדים כאשר האחד הוא גז-נפט והשני הוא ים ויבשה.
גיורא איילנד: אם אתה רוצה, זאת מטריצה של שתיים על שתיים כאשר בקצוות יש גז בים ונפט ביבשה.
גיורא איילנד: אלה שני הדברים הכי שונים זה מזה.
גיורא איילנד: כל העבודה עסקה בנושא גז בים והשליכה את זה אוטומטית על נפט ביבשה, וכפי שאמרתי, הקשר הוא בחלקו בלתי קיים ובחלקו הוא מגיע לידי אבסורדים ואני אנסה להציג אותם.
גיורא איילנד: אני רוצה להציג כאן שבעה דברים עיקריים, כולל במספרים, שהם מאוד שונים מהנתונים שהציגה אותם הוועדה.
גיורא איילנד: אני לא יודע אם יש כאן מישהו מהוועדה להתעמת אתו, אבל חלק מהצגת הנתונים והמספרים של הוועדה היא לדעתי הייתה בלתי מדויקת וזה בלשון המעטה.
גיורא איילנד: מה הם שבעת הדברים.
גיורא איילנד: דבר ראשון, מבחינת מדינת ישראל, אין מה להשוות את החשיבות של נפט לחשיבות של גז.
גיורא איילנד: גז, יש לו תחליף.
גיורא איילנד: גז הוא לתחנות כוח בעיקר ולתחליפים לגז שיש לך בדמות נפט, פחם, אנרגיה גרעינית.
גיורא איילנד: נפט, לעומת זאת, משמש לתחבורה ואין לך תחליף לנפט לתחבורה, לדעתי לא בהרבה מאוד שנים קדימה.
גיורא איילנד: אלה מכוניות, אלה טנקים, אלה מטוסים, אלה רכבות, אלה אוניות ולכן הצורך בעניין הזה הוא צורך שהוא הרבה יותר גבוה, הרגישות יותר גבוהה והתלות היא הרבה יותר גבוהה.
גיורא איילנד: בכל מה שקורה בכל העולם, התלות בנפט הרבה יותר גבוהה והצורך להגיע לעצמאות בנושא הנפט היא לאין שיעור יותר חשובה.
גיורא איילנד: הדבר השני.
גיורא איילנד: מדינת ישראל היא מצב מיוחד וזה במובן הביטחוני.
גיורא איילנד: אחת הבעיות של שדות גז היא הרגישות הביטחונית שלהם כי מדובר על מתקן גדול, בסך הכול נמצא במקום ידוע, ניתן יחסית לתקוף אותו בקלות, וגם כל החיבור שלו ליבשה הוא חיבור שבסך הכול הוא רגיש מאוד והוא מתבצע על ידי צינור אחד או מקסימום אולי שניים.
גיורא איילנד: שדה נפט, לעומת זאת, מתפרס על פני עשרות קילומטרים מרובעים, כל התשתית נמצאת עמוק באדמה, נפט הוא גם בלתי דליק ומבחינה זאת גם התקפת טילים על ישראל שיכולה מאוד לסכן נושא גז, לא מהווה שום סיכון אמיתי לשדה נפט.
גיורא איילנד: הדבר השלישי, איפה המדינה נמצאת ביחס לגז ולנפט.
גיורא איילנד: זה אמנם אולי ציני, אבל אפשר לומר שהיות שמצאנו את תמר ואולי מצאנו גם את לוויתן, ומדינת ישראל די מובטחת בתחום אספקת הגז שלה להרבה שנים, אז אפשר לכאורה להחמיר ולדרוש דרישות יותר גבוהות ולקחת היטלים יותר גבוהים.
גיורא איילנד: אנחנו בנפט לא נמצאים במצב הזה.
גיורא איילנד: מדינת ישראל לא מצאה מעולם נפט בכמות מסחרית אמיתית, יש לראשונה עכשיו סיכויים למצוא נפט, וגם אם נמצא נפט בכמויות גדולות בשדה הקיים כרגע בנגב, הוא יכסה רק חלק ואפילו חלק קטן מצורכי מדינת ישראל, והצורך של מדינת ישראל לעודד חיפושי נפט הוא הרבה יותר גבוה וגם העניין הזה צריך לבוא לידי ביטוי.
גיורא איילנד: הסעיף הרביעי הוא יותר משמעותי.
גיורא איילנד: לפי ועדת ששינסקי צריכה להיות הלימה בין ההשקעה לסיכון וככל שהסיכון יותר גבוה, כן התמורה צריכה להיות יותר גבוהה.
גיורא איילנד: הוא אפילו אומר את זה בתוך הדוח שלו, שהתמורה ההגונה היא גודל ההשקעה חלקי ההסתברות להצליח.
גיורא איילנד: אני לוקח את נושא גבעות עולם, אני לוקח את נושא שדה מגד בתחילת דרכו, וההסתברות האובייקטיבית המקצועית למצוא נפט הייתה פחות מאחוז.
גיורא איילנד: בוא נאמר שהיא הייתה בממוצע חמישה אחוזים על פני השנים, וזה הרבה.
גיורא איילנד: השקיעו שבעים מיליון דולר.
גיורא איילנד: על פי הנוסחה הזאת שבעים מיליון דולר חלקי אחוז אחד, זה רווח ראוי והגון על פי ששינסקי, 1.4 מיליארד דולר למשקיעים אבל כל המסקנות פועלות בכיוון האחר.
גיורא איילנד: במלים אחרות, אם חייב להיות קשר בין התמורה לבין הסיכון, אי אפשר לומר שהסיכון בנושא של חיפושי גז בים שווה לחיפושי נפט ביבשה ואם מישהו אומר את זה, שיגיד את זה במפורש, ואם יש הבדלים גדולים ברמות הסיכון, זה חייב לבוא לידי ביטוי בנוסחאות, וזה לא קורה.
גיורא איילנד: אחת הטענות שנשמעות כל הזמן היא הטייקונים, הטייקונים והטייקונים, והגיע הזמן לקחת מהטייקונים ולהעביר את זה לעם.
גיורא איילנד: חברת גבעות עולם, 95.5 אחוזים מהמניות נמצאות בידי הציבור וגם ה-4.5 אחוזים האחרים נמצאים אצל אנשים מן הישוב ואלה לא טייקונים ולא אנשים שיש להם איזה שהם נכסים אחרים.
גיורא איילנד: לכן ככל שתיקח מהם יותר, אתה בעצם עושה את הפעולה הבאה: לוקח מאזרחים מסוימים ומעביר לאזרחים אחרים.
גיורא איילנד: אין כאן לקחת ממישהו בעל ממון.
גיורא איילנד: העניין הוא שאתה לוקח מאנשים שלקחו סיכונים עצומים, שהשקיעו ברמות הסתברות של אחוז או פחות מאחוז, בסכומים מאוד גדולים, וכשהגיעו להצלחה, אתה אומר שעכשיו אתה מודד אותם בקנה מידה אחר.
גיורא איילנד: כאן אני מגיע לנקודה השישית שהיא עוד יותר משמעותית.
גיורא איילנד: גוורמנט טק, מהו הגוורמנט טק.
גיורא איילנד: ה-גוורמנט טק של המשקיעים של גבעות שרובם המוחלט הם אנשים פרטיים – אגב, מדובר על סדר גודל של 14 אלף אנשים – ה-גוורמנט טק הוא שמונים אחוזים.
גיורא איילנד: לא 52 אחוזים אלא הוא שמונים אחוזים.
גיורא איילנד: קל מאוד להוכיח את זה.
כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול לפרט?
גיורא איילנד: בטח שאני יכול לפרט.
גיורא איילנד: אם אתה אומר שהתמלוגים הם 12.5 אחוזים ללא שינוי, אם אתה אומר שאתה מדבר על משקיע פרטי שמגיע למס השולי המקסימאלי שלו נגיד של 45 אחוזים פלוס ביטוח לאומי, נגיד חמישים אחוזים.
כרמל שאמה-הכהן: כמה אדם כזה מרוויח בחודש כדי להגיע?
גיורא איילנד: כמה שמגיעים במס שולי של חמישים אחוזים.
כרמל שאמה-הכהן: מה סדר הגודל?
גיורא איילנד: לא יודע.
גיורא איילנד: אני לא מומחה בעניין הזה למס.
כרמל שאמה-הכהן: מעל ארבעים אלף?
גיורא איילנד: לדעתי פחות.
גיורא איילנד: לדעתי למס השולי 45 אחוזים, אתה מגיע לדעתי בסדר גודל של 20-25 אלף שקלים, אבל יש כאן מומחים לכך.
גיורא איילנד: מה זה משנה?
גיורא איילנד: אם אתה מגיע להיטל המקסימאלי של חמישים אחוזים, החשבון הוא פשוט.
גיורא איילנד: בוא ניתן דוגמה מספרית.
גיורא איילנד: נגיד שההכנסות שלך הן אלף שקלים וההוצאות שלך הן 300 שקלים.
גיורא איילנד: אגב, הרגישות למספרים היא מאוד קטנה בעניין הזה ולכן גם תשים מספרים אחרים, תגיע לאותה תוצאה.
גיורא איילנד: אם אתה לוקח קודם כל את ה-12.5 אחוזים תמלוגים, הגעת מתוך אלף ההכנסות ל-875.
גיורא איילנד: ה-875, הרווח הוא 875 פחות 300 כי 300 אלה הוצאות.
גיורא איילנד: הגעת ל-575 שקלים רווח לפני מס.
גיורא איילנד: חמישים אחוזים היטל, הגעת ל-288.
גיורא איילנד: חמישים אחוזים מס, הגעת ל-144.
גיורא איילנד: 144 מתוך 700, שזה הרווח הרגיל לפני ששמת היטלים ומסים, זה 21 אחוזים.
גיורא איילנד: זאת אומרת שלממשלה יש 79 אחוזים.
גיורא איילנד: זה החשבון הפשוט.
גיורא איילנד: להגיד 52 אחוזים, זאת הונאה.
כרמל שאמה-הכהן: 79 אחוזים מתוך כמה?
גיורא איילנד: ששינסקי אמר אתמול 52 אחוזים.
כרמל שאמה-הכהן: אם לא היה ששינסקי, כמה זה היה במסלול הזה?
גיורא איילנד: כמה יש היום?
גיורא איילנד: תוריד את החמישים אחוזים ואתה מגיע לסדר גודל של גוורמנט טק בסביבות ארבעים-חמישים אחוזים, היום.
כרמל שאמה-הכהן: בעקבות ששינסקי, הסכום ירד מחמישים אחוזים.
גדעון תדמור: בשיטה הקיימת היום, זה 46 אחוזים.
גדעון תדמור: כלומר, זה קפץ מ-46 אחוזים לסדר גודל של 80-82 אחוזים.
כרמל שאמה-הכהן: כלומר, בעקבות ששינסקי, אם זה יאושר, אדם יורד מ-54 אחוזים נטו שהיו נשארים לו ביד ל-18 אחוזים.
גיורא איילנד: אגב, האדם הפרטי עוד פחות מזה.
גיורא איילנד: אני מדבר על גוורמנט טק.
גיורא איילנד: אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל יש כאן גם שותף כללי שגם הוא מקבל תמלוגים, כך שהאדם הפרטי מקבל עוד פחות מזה.
גיורא איילנד: כלומר, המשקיע שבהסתברות של אחוז או שניים היה לו סיכוי להוציא נפט והוא השקיע סדר גודל של עשרות ומאות אלפי שקלים, כשיש הצלחה בעניין הזה, יקבל אחוזים בודדים.
גיורא איילנד: זאת המשמעות העובדתית.
גיורא איילנד: אפשר לומר אם זה טוב או רע, אבל בעובדות ובמתמטיקה כדאי לא להתווכח.
כרמל שאמה-הכהן: האם זה בא לידי ביטוי במחיר של יחידות השתתפות?
גיורא איילנד: בטח שזה בא.
כרמל שאמה-הכהן: לכאורה הן צריכות לרדת ב-66 אחוזים.
גיורא איילנד: אתה חושב שהן לא ירדו?
כרמל שאמה-הכהן: ב-66 אחוזים?
גיורא איילנד: כשאנחנו פרסמנו על הגילויים הכי גדולים, באותו זמן גם פורסמו המסקנות של ששינסקי ובמקום שהמניה תעלה בעקבות הגילויים, התוצאה הייתה הפוכה.
כרמל שאמה-הכהן: זה בהנחה שאתה מניח שהיו לך גילויים גדולים.
גיורא איילנד: אני פרסמתי אותם.
גיורא איילנד: מה זה היו לי?
גיורא איילנד: בואו לא ניכנס לעניין הזה.
אורי אריאל: כנראה לא נדע את האמת כולה.
גיורא איילנד: אני לא רוצה להיות הפסיכולוג של שוק ההון.
גיורא איילנד: אני מנתח מספרים של עובדות ולא מה משפיע על מחיר מניה שיש בו פסיכולוגיה שאני לא יודע להסביר את כולה.
כרמל שאמה-הכהן: בעניין של קיזוז הפסדים?
גיורא איילנד: אין קיזוז הפסדים.
גיורא איילנד: תכף אני אגיע לזה.
כרמל שאמה-הכהן: יחידות השתתפות.
כרמל שאמה-הכהן: אתמול הסבירו בוועדה שאתה יכול לקזז הפסדים עם כל עסק אחר שלך.
גיורא איילנד: מה זה רלוונטי?
כרמל שאמה-הכהן: יש לזה ערך.
גיורא איילנד: אם אתה בעל עסק שיש לך עסקים, גם כך אתה עושה קיזוז.
גיורא איילנד: על הנושא הזה, ה-גוורמנט טק הוא שמונים אחוזים.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתה קונה מניה של טבע ואתה מפסיד עליה כסף, אתה יכול לקזז את זה עם חנות המכולת שיש לך? לא.
גיורא איילנד: אני יכול לקזז את זה בשוק ההון עם דברים אחרים.
כרמל שאמה-הכהן: שוק ההון, זה משהו אחר.
גיורא איילנד: ואם אין לי הפסדים ואני רק מרוויח?
גיורא איילנד: אני לא מדבר על הפרט אלא אני מדבר על ה-גוורמנט טק.
גיורא איילנד: ה-גוורמנט טק הוא שמונים אחוזים.
גיורא איילנד: האם זה בסדר או לא בסדר, תחליטו אתם.
גיורא איילנד: הוא לא 52 אחוזים ביחס לפרטיים שלגבי גבעות עולם הם כולם כאלה והם לא חברות ולא טייקונים.
כרמל שאמה-הכהן: אלה רוב המשקיעים אצלך.
גיורא איילנד: כאן אני מגיע לדבר העיקרי וזה הדבר שהוא גובל באבסורד ואני לא רוצה להתבטא במלים יותר קשות.
גיורא איילנד: יש כאן הסבר של הנוסחה.
גיורא איילנד: מה הנוסחה שלהם?
גיורא איילנד: מתי אתה צריך להתחיל לשלם את ההיטל המיוחד?
גיורא איילנד: כאשר הרווחים חלקי השקעות, היחס ביניהם הוא למעלה מאחד וחצי.
גיורא איילנד: במלים אחרות, יש לך מונה, יש לך מכנה, וברגע שהשבר הזה הוא אחד וחצי, אתה צריך לשלם.
גיורא איילנד: מה הם עשו?
גיורא איילנד: הם הלכו על מודל של חברת גז בים.
גיורא איילנד: אני מבקש להקשיב כי זאת הנקודה הכי חשובה מבחינתי.
גיורא איילנד: חברת גז בים, יש לה השקעות גדולות מאוד בהתחלה, בחיפושים, יש לה השקעות גדולות אחרי כן בהקמה, יש לה אולי השקעות מסוימות בשלב ההרצה וההשקעות הגדולות הן אחריהם כי ברגע שהקימו את האסדות ועשו את הצנרת והגז זורם, אין השקעות גדולות רבות אחרות.
גיורא איילנד: אז הם אומרים: אנחנו את כל המכנה, את כל ההשקעות, נועלים אחרי שנתיים.
גיורא איילנד: אחרי שנתיים כל ההוצאות הנוספות שלך, הן כבר בהגדרה הוצאות שוטפות ולא הוצאות השקעה.
גיורא איילנד: זה מתאים כנראה לשדה גז גדול בים.
גיורא איילנד: אני לא מומחה גדול, ידברו על זה אנשים אחרים.
גיורא איילנד: מה קורה בנושא נפט.
גיורא איילנד: בנושא נפט יש לך שדה ואתה עושה באר אחת והיא עולה לך השקעות של החיפושים שבה והקידוח בה וההוצאה שלה, 15 מיליון דולר.
גיורא איילנד: אחרי שאתה מוצא נפט ומתחיל להפיק ממנו נפט, אתה עובר לבאר השנייה ולשלישית.
גיורא איילנד: התוכנית שלנו כרגע היא על 16 בארות בשלב הייתי אומר ראשון ויכול להיות שגם הרבה יותר אחרי כן.
גיורא איילנד: מה יקרה כאן?
גיורא איילנד: אחרי שנתיים נועלים את המשוואה והתוצאה יכולה להיות שגם אם החברה בחיים לא תחזיר את ההשקעה שלה, היא תשלם את ההיטל המוסף של חמישים אחוזים משום שכל ההשקעות העתידיות שלה באירופה לא באות לידי ביטוי ומבחינתם תשקיע מאות מיליונים בחיפושי נפט בארות הבאים, אבל זה לא נכנס למשוואה.
גיורא איילנד: זה גובל הרי באבסורד שלא יעלה על הדעת.
גיורא איילנד: הסכים אתי בעניין הזה גם יוג'ין קנדל כשדיברתי אתו בפעם הראשונה שניתנה לנו הזדמנות לדבר, ואני לא רוצה לדבר על התהליך הזה כי הרי לא ניתנה לנו הזדמנות להציג את הנושא אף פעם למעשה.
גיורא איילנד: דיברתי אתו אחרי.
גיורא איילנד: אם אתם רוצים, תשאלו ואני אגיד מה היה בפרוצדורה באמת.
אורי אריאל: להלן השאלה נשאלה.
גיורא איילנד: אני מיד אשמח לענות עליה, אבל אני רוצה להישאר בעניין עצמו.
גיורא איילנד: אמרו: אתה צודק, צריך לעשות דיפרנציאציה בנוסחה בין חברות גז בים לבין נפט ביבשה, כי זה אבסורד שההשקעה בבאר נפט שתהיה בעוד חמש שנים, היא כאילו לא מוכרת.
גיורא איילנד: אם יש דבר אחד שחייבים לעשות בו את השינוי, זה הדבר הזה.
גיורא איילנד: אם לא, כפי שאמרתי, אתה מגיע לתוצאות של אבסורד.
גיורא איילנד: אני רוצה לומר עוד דבר אחד כללי.
גיורא איילנד: עד עכשיו דיברתי על נפט ואני רוצה לדבר על דבר אחד כללי.
גיורא איילנד: אחת הטענות מאחורי כל האידיאולוגיה של כל המהלך הזה אומרת שמדובר על משאב של המדינה, ואם המדינה נותנת את המשאב הזה, המדינה גם יכולה לקחת, בנוסף לתגמולים שהיא לוקחת, ולהטיל מס מיוחד על מנת לחלק אותו בין הציבור.
גיורא איילנד: יכול להיות.
גיורא איילנד: אבל למה היא עושה את זה על זה ולא עושה את זה על דברים אחרים?
גיורא איילנד: לדוגמה.
גיורא איילנד: המשאב לפי דעתי הכי יקר במדינת ישראל זה הספקטרום האלקטרו מגנטי.
גיורא איילנד: תחום התדרים, הוא הדבר הכי יקר היום במדינת ישראל משום שהכל בנוי היום על תקשורת ועל מחירי התדרים עולים קשות.
גיורא איילנד: האם חברות הסלולר שמקבלות ממדינת ישראל את המשאב הזה – נראה וירטואלי, אתה לא מחזיק אותו ביד אבל הוא מאוד מאוד מהותי וחשיבותו וערכו היא במיליארדים – שהן מקבלות אותו ומגיעות לרווחים שמעבר לחמישים אחוזים שהיא משלמת מס מיוחד ---
כרמל שאמה-הכהן: העלו להם את התמלוגים.
גיורא איילנד: התמלוגים הם תמלוגים.
כרמל שאמה-הכהן: אתה היית מעדיף שיעלו את התמלוגים?
גיורא איילנד: לא הייתי מעדיף.
גיורא איילנד: עזוב את התמלוגים.
גיורא איילנד: הם מקבלים מהמדינה משאב עם סיכון אפס.
כרמל שאמה-הכהן: השקעות אדירות.
אורי אריאל: הטענה היא שצריך להחיל את זה גם עליהן?
אורי אריאל: זה ראוי לבדיקה.
גיורא איילנד: הטענה היא שאם אומרים שמשאב שהמדינה נותנת, הגיוני להטיל עליו היטל נוסף מהרגע שהרווחיות היא מעבר לרווחיות הגונה או סבירה, אז זה לא יכול להיות נכון רק לתחום הצר הזה.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי לקחת דוגמה לא בדיוק טובה בגלל הרגולציה שהופעלה על חברות הסלולר בשנתיים האחרונות שאין לה אח ורע.
גיורא איילנד: הרגולציה לא קשורה.
אורי אריאל: היושב ראש, אתה מסכים לעיקרון?
אורי אריאל: אם יש דברים ששייכים למדינה, מגיעה נקודת רווח מסוימת.
כרמל שאמה-הכהן: יש הבדל בין שדה אלקטרו מגנטי לבין משאבי טבע.
כרמל שאמה-הכהן: משאבי טבע, זה המוצר העיקרי.
אורי אריאל: לא דיברתי על הדוגמה אלא שאלתי אותך על העיקרון.
כרמל שאמה-הכהן: בעניין של שדה אלקטרו מגנטי, זה מרכיב.
אורי אריאל: אבל בעיקרון אתה מסכים?
כרמל שאמה-הכהן: העיקרון הזה תמיד טוב.
אורי אריאל: עכשיו צריך לראות איך עושים את זה.
גיורא איילנד: אני עונה לחבר הכנסת אריאל לגבי התהליך.
גיורא איילנד: מה היה כאן בתהליך.
גיורא איילנד: הייתה ועדה שעבדה, יותר ברצינות או פחות ברצינות, לא תפקידי לשפוט, הוציאה דוח שהוא בעצם הטיוטה, שהוא מבחינתה התפרסם ועליו היא הגנה בחירוף נפש וגייסה כמובן לובי מספיק כבד שתמך בה, ואז נזכרו לקרוא לחברות למה שנקרא שימוע ויש קונוטציה בעייתית למושג הזה.
גיורא איילנד: הגענו ל-45 דקות, למה שנקרא שימוע, שמעו אותנו, עסקו בענייניהם כשאנחנו דיברנו.
גיורא איילנד: ניסינו לייצר שיחה.
גיורא איילנד: דהיינו, אני שואל שאלה ובואו תענו לי על השאלות, כולל הסעיף עליו דיברתי קודם, על הנוסחה המוזרה הבלתי רלוונטית בעליל לנושא הנפט.
גיורא איילנד: זה לא שמישהו נתן לי תשובות, זה לא שמישהו התווכח, זה לא שמישהו אמר שאני לא צודק.
גיורא איילנד: דיברנו, סימנו וי ועברו הלאה.
גיורא איילנד: אני לא קורא לדבר הזה תהליך נכון, בטח לא תהליך הגון, בטח לא שמענו ולא כל הדברים האחרים.
גיורא איילנד: אדוני היושב ראש, היות שהצטרפו שני חברי כנסת מכובדים, בקשתו לחזור על סעיף אחד כי הוא מרכזי ביותר.
גיורא איילנד: אני דיברתי באריכות, לא אחזור כמובן על הדברים, על ההבדלים הגדולים בין נפט לגז.
כרמל שאמה-הכהן: עוד מעט יבואו עוד כמה חברי כנסת ותרצה לחזור שוב.
כרמל שאמה-הכהן: לא, העיקרון הזה לא עובד כאן.
שי חרמש: תן ג'סטה.
כרמל שאמה-הכהן: אם אתם לא הייתם באים בדרישות ליושב ראש הקבוע של הוועדה, להגביל את זמן הוועדה, לא היה איכפת לי שכל אחד יחזור כמה פעמים על דבריו, אבל הוגבלנו בזמנים.
אורי אריאל: עד 1:00?
כרמל שאמה-הכהן: אמרו לי שחברי ועדת הכספים לא אוהבים לעבוד הרבה, אז אני מתיישר.
אורי אריאל: שלום לוועדת הכלכלה.
גיורא איילנד: אני מבקש מהיושב ראש להתייחס לסעיף אחד ואני מתחם את עצמי לשתי דקות, אם אפשר לחזור עליו.
כרמל שאמה-הכהן: תסיים קודם כל את דבריך ואז נראה אם יש צורך.
כרמל שאמה-הכהן: הם ילמדו מהתשובה של הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נציג את הטענה לממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: אין טעם לחזור עליה.
גיורא איילנד: אני סיימתי את דבריי.
כרמל שאמה-הכהן: הממשלה.
כרמל שאמה-הכהן: הועלו שלוש טענות מרכזיות.
כרמל שאמה-הכהן: האחת, ההבדל בין שדות גז בים לשדות נפט ביבשה לרבות הגבלת ההכרה בהשפעות שדות נפט לשנתיים.
כרמל שאמה-הכהן: השנייה, שיעור המס על משקיעים פרטיים לפני ואחרי.
כרמל שאמה-הכהן: שלישי, למה לא מחילים את המודל הזה לדוגמה על חברות הסלולר.
אורי אריאל: היושב ראש, אני מבקש לשאול שאלה.