GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנסטסיה סורוקינה: אני לא יודעת.
אנסטסיה סורוקינה: זה מכרז.
אנסטסיה סורוקינה: הם ייבחרו במכרז.
משה גפני: אני שואל אם במכרז יתקבל חרדי.
קריאה: אם הוא יגיש מועמדות, יכול להיות שהוא יתקבל.
משה גפני: ה צ ב ע ה נגד - 1 פנייה מספר 41 – אושרה פנייה מספר 43 – משרד ראש הממשלה
אורי גבע: הפנייה נועדה לעשות שינויים פנימיים בתוך תקציב משרד ראש הממשלה בכמה תחומים.
אורי גבע: האחד, לתקצב 10 מיליון שקלים בהתאם להחלטת הממשלה בנושא פיתוח כלכלי במגזר המיעוטים משנה שעברה.
אורי גבע: תגבור תקציב פרויקט מחשב לכל ילד.
אורי גבע: שינויים בתקציב מרכז ההסברה לתקציב האבטחה של המשרד, בהתאם לפעילויות שהמשרד סיפק למרכז ההסברה לפעילויות אבטחה.
אורי גבע: העברה של מיליון שקלים ממשרד ההסברה למשרד הדתות לפרויקט בנושא חינוך יהודי וקשרים עם הגולה.
אורי גבע: עוד מאה אלף שקלים מאותו משרד לחלקת גדולי האומה, לקיום טקסי זיכרון במקום, שיתוף פעולה בין היחידות.
אורי גבע: עוד כמה נושאים ובסופו של דבר שינויים פנימיים בתקציב משרד ההסברה ובמשרד לנושאים אסטרטגיים והמשרד לשיתוף פעולה אזורי, בהתאם לבקשות המשרדים.
אחמד טיבי: אדוני, אני יכול להעיר?
אחמד טיבי: יש סעיף 40271, לשכת השר אבישי ברוורמן.
אחמד טיבי: השר אבישי ברוורמן לפי מיטב ידיעתי התפטר.
אחמד טיבי: התקציב כאן הוא 21 מיליון שקלים.
משה גפני: כן, הוא יורד ל-11 מיליון.
אחמד טיבי: יורד ל-11 מיליון שקלים.
אחמד טיבי: שר שהתפטר, איך נשארים 11 מיליון שקלים?
משה גפני: זאת שאלה טובה.
משה גפני: יש לי הרבה סעיפים בתקציב המדינה, ואיך יש שם כסף בכלל למרות שאין צורך בזה?
משה גפני: אלה המקומות מהם הם לוקחים.
משה גפני: אתה מציע לקחת את ה-11 מיליון ולהעביר אותם למיעוטים.
אחמד טיבי: אני רוצה להעביר ואתם לרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי במשרד ראש הממשלה.
אורי גבע: עם בקשה כזאת אנחנו צריכים לפנות למשרד ראש הממשלה.
אחמד טיבי: בשלב זה אני מבקש לעצור את ההעברות אדוני, עד שנקבל תשובה.
אחמד טיבי: נראה לך סביר?
משה גפני: סביר.
משה גפני: אני מציע שנצביע.
אחמד טיבי: גפני, לא.
משה גפני: אני אעשה מה שאתה אומר.
ציון פיניאן: תגיש רביזיה.
משה גפני: תגיש רביזיה.
משה גפני: זה יותר טוב.
ציון פיניאן: זה יותר טוב.
ציון פיניאן: יבואו אליך על ארבע.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 43 – אושרה
אחמד טיבי: אני מבקש רביזיה.
משה גפני: אחמד טיבי מבקש רביזיה.
משה גפני: תבואו אתו בדברים.
משה גפני: אם לא תסתדרו אתו, יש לכם בעיה.
משה גפני: פניות מספר 44 ו-45 – משרד הביטחון
אורי גבע: הפנייה נועדה להעברת 13 מיליון שקלים מהמשרד לשיתוף פעולה אזורי לחטיבה להתיישבות במשרד הביטחון ולמינהל האזרחי, מתוכם 10 מיליון שקלים בערך לשיפוץ והקמה של מוקדי חירום בתחומים של מועצות אזוריות שונות באזור יהודה ושומרון, נושא כיבוי, הצלה, רפואה וכולי, בסך הכול 14 מוקדים, ושלושה מיליון שקלים נוספים למינהל האזרחי במשרד הביטחון לשיפוץ ומיזוג של מעברי גבול בין ירדן לרשות.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 44 ו-45 – אושרו פה אחד פנייה מספר 46 – המשרד לביטחון פנים
יאיר אידר: הפנייה נועדה לתקצב שמונים מיליון שקלים בהרשאה להתחייב עבור יצירת התקשרות לפרויקט הקשר הדיגיטאלי במשטרה.
יעקב אדרי: שמונים מיליון שקלים.
יאיר אידר: בהרשאה להתחייב.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 46 – אושרה פה אחד פניות מספר 47 ו-48 – המשרד לביטחון פנים
יאיר אידר: הפנייה הזו נועדה להעביר את האגף לרישוי כלי ירייה ממשרד הפנים למשרד לביטחון פנים בהתאם להחלטת הממשלה.
אמנון כהן: עוד פעם מורידים סמכויות?
משה גפני: זה מה שהגיע בשבוע שעבר אחרי הישיבה.
יאיר אידר: כן.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 47 ו-48 – אושרו פה אחד פנייה מספר 49 -
עופר מרגלית: הפנייה נועדה להעברת 32 מיליון שקלים ל עבור מימון הפטור מאגרה לגמלאים.
עופר מרגלית: זה במסגרת הסכם קואליציוני.
משה גפני: עם מי?
עופר מרגלית: עם סיעת ישראל ביתנו.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 49 – אושרה פה אחד פניות מספר 52 ו-53 -
עופר מרגלית: הפנייה נועדה לתגבור תקציב משרד התקשורת בסך של 8,5 מיליון שקלים בהתאם לסיכום בין המשרדים ולתקצוב הוצאה מותנית בסך 40 מיליון שקלים לשימוש המינהל האזרחי בהתאם להוראת היועץ המשפטי לממשלה.
עופר מרגלית: אם אתם רוצים פירוט לשימושים, נמצאת כאן נציגת משרד התקשורת.
משה גפני: עוד הפעם.
עופר מרגלית: 8,5 מיליון שקלים במזומן מועברים למשרד התקשורת בהתאם לסיכום התקציבי.
עופר מרגלית: ממשרד האוצר למשרד התקשורת.
משה גפני: ומה משרד התקשורת עושה עם זה?
אליאן רובנוביץ: הוא מעסיק עובדים.
אליאן רובנוביץ: בתקציב משרד התקשורת יש כ-3 מיליון שקלים שהם בתקצוב תמידי.
אליאן רובנוביץ: התקציב שלנו קוצץ ומקוצץ.
משה גפני: מה אתם עושים עם התקציב הזה?
אליאן רובנוביץ: חסרים לנו כשלושה מיליון שקלים לארנונה, לחשמל, למים, לתחזוקת מבנים.
משה גפני: למה אתם בתת תקצוב?
אליאן רובנוביץ: את זה תשאלו את נציג אגף התקציבים.
משה גפני: למה הם בתת תקצוב?
עופר מרגלית: קיצוצים רוחביים שהממשלה מחליטה עליהם.
יצחק וקנין: עדיף שתגידו שאתם רוצים לחנוק אותם, וגמרנו.
משה גפני: מה זה בדברי ההסבר?
עופר מרגלית: אני אסביר את זה.
עופר מרגלית: זה החלק השני של הפנייה.
משה גפני: ארבעים מיליון שקלים.
עופר מרגלית: יש הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה שאגרות שנגבות באזורי יהודה ושומרון יועברו לפרויקטים שמבוצעים שם ולתקציב המינהל האזרחי.
עופר מרגלית: מה שקורה כאן זה צעד טכני.
עופר מרגלית: מי שגובה את התמלוגים, זה משרד התקשורת והוא מעביר את זה לאוצר המדינה.
עופר מרגלית: מה שעשינו כאן, יצרנו תקנה עם גג של עד ארבעים מיליון שקלים של ההכנסות שהוא גובה מהאזור הזה ומעביר אותם למינהל האזרחי, לסעיף 17.
משה גפני: הסברתם על 8,5 מיליון שקלים והגברת אליאן אומרת שמדובר על תת תקצוב של 3,5 מיליון שקלים.
עופר מרגלית: לא, אלה שני דברים נפרדים.
עופר מרגלית: החלק השני של הפנייה הוא חלק טכני.
משה גפני: שאלתי קודם כל לגבי החלק הראשון.
משה גפני: זה מה שהסברתם.
אליאן רובנוביץ: חלק הוא תת תקצוב וחלק יש פרויקטים שהמשרד מעוניין לעשות כמו מחשוב ולקחת אאוט-סורסינג משפטי לכל מיני דברים.
אליאן רובנוביץ: בנוסף יש כאן תוספת של כעשרה תקנים למשרד.
משה גפני: יש ביניהם חרדים?
אליאן רובנוביץ: לא יודעת.
משה גפני: מאיפה לוקחים את האנשים?
אליאן רובנוביץ: מגייסים אנשים.
משה גפני: יש חרדים ביניהם?
אליאן רובנוביץ: יש לנו עובדים חרדים.
אחמד טיבי: באיזה מקום?
משה גפני: במשרד התקשורת.
משה גפני: כל הזמן אני שואל.
יעקב אדרי: אין חרדים.
אחמד טיבי: יש חרדים?
אחמד טיבי: יש ערבים?
אמנון כהן: מיעוטים.
משה גפני: יש ערבים?
אליאן רובנוביץ: יש בני מיעוטים.
משה גפני: בני מיעוטים יש.
משה גפני: לי היא לא יודעת לענות על החרדים.
יצחק וקנין: המצב שלכם יותר טוב משלנו.
משה גפני: אני שאלתי לגבי עשרת התקנים.
אליאן רובנוביץ: לגבי עשרת התקנים, יהיה מכרז שיפורסם וכל אחד יכול לגשת אליו.
אחמד טיבי: שואל יושב ראש הוועדה האם יש מכרזים ייעודיים לחרדים ולערבים.
אליאן רובנוביץ: לחרדים אין אבל בהחלט הם יכולים לגשת.
יעקב אדרי: ולערבים?
אחמד טיבי: הוועדה רוצה להבין.
אחמד טיבי: מתוך עשרת התקנים, האם יש מכרז ייעודי לאחד משנינו, חרדים או ערבים.
משה גפני: אם למשל אחמד טיבי או אני רוצים לעבוד ברשות הדואר או במשרד התקשורת.
יעקב אדרי: טיבי יתקבל אבל לא אתה.
אליאן רובנוביץ: המכרזים עוד לא פורסמו כי אין תקציב.
אחמד טיבי: אדוני, אני מבקש להשעות בשלב זה עד שמתברר אם יש מכרז ייעודי, או לחרדים או לערבים.
משה גפני: אתה תגיש רביזיה.
משה גפני: חבר הכנסת אחמד טיבי צודק.
אחמד טיבי: אני יושב ראש ועדת חקירה פרלמנטארית ואם יש מכרז ייעודי, אני צריך לדעת עליו.
משה גפני: מה זה ארבעים מיליון שקלים?
עופר מרגלית: כפי שהסברתי קודם, הכרעת היועץ המשפטי לממשלה.
משה גפני: את זה הבנתי, אבל מה זה קשור עכשיו לפנייה הזאת.
עופר מרגלית: כי זה בתקציב משרד התקשורת.
עופר מרגלית: מי שקובה את זה, זה חשב משרד התקשורת.
עופר מרגלית: במקום להעביר את זה לאוצר המדינה ואז יהיה תקצוב במינהל האזרחי, הוא גובה את הכספים ומעביר אותם.
משה גפני: מה עושים עם הכסף הזה?
משה גפני: עם האגרות האלה?
עופר מרגלית: זה תקציב המינהל האזרחי.
עופר מרגלית: הוא בנוי מהכנסות, גם מתקשורת וגם מדברים נוספים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 52 ו-53 – אושרו פה אחד
אחמד טיבי: רביזיה.
משה גפני: יש רביזיה של חבר הכנסת אחמד טיבי והוא רוצה לדעת לגבי המכרזים, אם יש מכרזים ייעודיים לערבים וחרדים.
אחמד טיבי: אני ביקשתי לדעת לגבי ערבים ואתה ביקשת לגבי חרדים.
משה גפני: אני ביקשתי לגבי החרדים.
משה גפני: פנייה מספר 54 –
אנסטסיה סורוקינה: הפנייה נועדה לבצע שינויים בהוצאה מותנית בתקציב 2011 של הקרן לקליטת חיילים משוחררים בסך מיליון ו-600 אלף שקלים, כתוצאה מהכנסות צפויות לקרן.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 54 – אושרה פה אחד פנייות מספר 55 ו-56 -
אנסטסיה סורוקינה: הפנייה נועדה להעביר 200 אלפי שקלים ממשרד ראש הממשלה לרח"ל להעסקת יועץ לגיבוש מדיניות הממשלה בנושא שיקום האוכלוסייה שנפגעה מהשריפה ביערות הכרמל.
משה גפני: היועץ הזה יהיה חרדי?
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 55 ו-56 – אושרה פה אחד פנייה מספר 57 – מינהל מקרקעי ישראל אין רפרנט.
משה גפני: פניות מספר 38 ו-39 – משרד ראש הממשלה
אורי גבע: הפנייה נועדה להעברת 2 מיליון שקלים ממשרד ראש הממשלה למשרד החוץ לפי הפירוט הבא: מיליון ו-700 אלף עוברים ממשרד ההסברה והתפוצות וזה להשתתפות בפעילויות הסברה בקמפוסים בארצות הברית לאחרונה, ועוד 300 אלף שקלים בערך להשתתפות בשימור והנצחה של מחנה סוביבור.
אורי גבע: 200 אלף שקלים נוספים מועברים למשרד החוץ לתשלום לארגון ה-UN WOMEN בהתאם להחלטת הממשלה בנושא.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 38 ו-39 – אושרו פה אחד פניות מספר 69, 62 ו-63 -
דולב: הפנייה התקציבית – יש כאן מספר העברות – נועדה לתקצב את מלאי החירום בחיטה.
דולב: יש כאן פנייה שנועדה לתקצב את החטיבה להתיישבות ואת משרד החקלאות בתמיכות בחקלאים, גם בגין הדברת זבוב הים התיכון וגם בפרמיות ביטוח על אסונות טבע שעלו בשנה האחרונה.
יצחק וקנין: שאלה.
יצחק וקנין: אתם בעצם לקחתם את זה מהחטיבה להתיישבות.
דולב: הוספנו לחטיבה להתיישבות.
יצחק וקנין: הוספתם, אבל אני מבין שכל הסכום הולך לצפון ולדרום.
יצחק וקנין: קודם היו שלושה שלישים, וגם יהודה ושומרון הייתה.
דולב: התיקון בא בעקבות זה שראו שלא הגיעו למקומות האלה כספים ולכן תיקנו.
דולב: אלה לא היו שלושה שלישים אלא זה הלך באופן שהפלה את הצפון והדרום ולכן התקצוב הזה נעשה לצפון ולדרום כדי לחזק אותם גם על פני המרכז שהיה מחוזק לפני כן.
דולב: זאת הייתה הכוונה.
יעקב אדרי: אני מבקש להגיש רביזיה על נושא הכבישים.
יעקב אדרי: לא הייתי כשדנתם בסעיף הזה.
יצחק וקנין: בוא נגמור קודם את נושא החקלאות.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 69, 62 ו-63 – אושרו פה אחד פנייה מספר 67 – משרד החינוך הייתה צריכה להיות פנייה גדולה של משרד החינוך.
משה גפני: לא? שירה.
שירה גרינברג: אני כבר לא משרד החינוך.
שירה גרינברג: הפנייה הגדולה עוד לא הועברה ממשרד החינוך.
משה גפני: ומה זאת הפנייה הזאת?
משה גפני: מי הרפרנט של חינוך?
שירה גרינברג: עדיין אני.
שירה גרינברג: אני עוברת תפקיד.
משה גפני: שיבוא רפרנט.
משה גפני: אלה 300 אלף שקלים.
שירה גרינברג: אני אסביר את זה.
שירה גרינברג: בעיקרון יש כאן שני דברים.
שירה גרינברג: 300 אלף שקלים שהולכים למדרשת אדם.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 67 – אושרה פה אחד את עדיין רפרנטית?
שירה גרינברג: מעכשיו לא.
שירה גרינברג: אני אהיה רכזת תחום המים והחקלאות.
יעקב אדרי: אני מבקש רביזיה על הנושא של התחבורה, של הכבישים.
יעקב אדרי: הבחור שהיה בפעם הקודמת היה צריך לתת לנו תשובה, אבל הוא לא נתן לנו אותה.
דולב: אני יכול לענות.
יעקב אדרי: לא, אותו בחור היה צריך לתת תשובה לנושא כלשהו והוא לא נתן.
משה גפני: מה אתה ביקשת מהם?
יעקב אדרי: איזה נושא שהם היו צריכים לתת תשובות ולא נתנו.
משה גפני: אני מבקש שתתנו לו תשובה.
משה גפני: אל תעכב את זה יותר מדיי כי יש שם כבישים.
קריאה: מי צריך לתת תשובה?
יעקב אדרי: אני אגיד לך.
משה גפני: יש רביזיה על הנושא של התחבורה, רביזיה של חבר הכנסת יעקב אדרי.
משה גפני: אני מאוד מבקש שעד הערב תהיה תשובה ואז הוא יבטל את הרביזיה, כי הפנייה היא פנייה בה כולנו מעוניינים.
משה גפני: תנו לו תשובה.
משה גפני: אם אתם דואגים לבטיחות בדרכים, צריך לתת לו תשובה מהר.
אחמד טיבי: היושב ראש גפני, הרביזיה שלי היא לא דחופה.
אחמד טיבי: יש פגרה.
משה גפני: עוד נדבר על זה.
משה גפני: יש שתי בקשות לעודפים.
יאיר אידר: הפנייה נועדה להעביר עודפים מחויבים, שמונים אחוזים מהעודפים המחויבים, מתקציב 2010 לתקציב 2011 בסעיף 17, המינהל האזרחי.
משה גפני: ה צ ב ע ה הודעה מספר 17002 – אושרה פה אחד הודעה מספר 12001 – גמלאות ופיצויים
אורי גבע: הפנייה נועדה להעברת עודפים מחויבים, תקציב התפעול של מינהלת הגמלאות משנת 2010 לשנת 2011.
משה גפני: ה צ ב ע ה הודעה מנספר 12001 – אושרה פה אחד תודה רבה.
אמנון כהן: אני פותח את הדיון של וועדת משנה לוועדת הכספים לקידום תעסוקה ותעשייה.
אמנון כהן: הנושא היום – פעולות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לשילוב המגזר החרדי בענף ההיי-טק, החרדי והערבי, מגזרים אני מתכוון, להכשרה ובסוף גם השמה.
אמנון כהן: ולמה היי-טק, תיכף אני אסביר.
אמנון כהן: אני אתן ככה פתיח, אדוני המנכ"ל, ואז יצטרפו הצוות המקצועי, ומי שכבר יש לו, יש סדרן שזה תפקידו לחלק חומר והוא משתוקק לקבל את החומר.
אמנון כהן: אז קודם כל חברי הכנסת שנמצאים כאן, אחר כך אפשר גם אם נשאר לגופים, לאורחים בשמחה.
אמנון כהן: אדוני המנכ"ל, מה שחשוב לנו כאן לדון בוועדת המשנה, וכשמו הוא – קידום תעשייה ותעסוקה.
אמנון כהן: אנחנו יודעים שיש החלטות רבות של הממשלה לשילוב המגזרים בתעסוקה, ולא פעם אנחנו שומעים גם במליאת הכנסת את נציגי הממשלה, לפעמים ממש בהתלהבות צועקים – שיצאו לעבוד, שיצאו לעבוד.
אמנון כהן: אבל בפועל לא נותנים את הכלים הנדרשים להכשיר, להוציא לעבודה וגם לדאוג כמובן שתהיה השמה לאותו מקצוע שלומדים.
אמנון כהן: ואדוני המנכ"ל, אני תיכף אשמע אתכם, את הסקירה שתעשו.
אמנון כהן: אבל שנדע, שאני חושב שבמגזרים שאנחנו מדברים עליהם, אנחנו לא יכולים מלמעלה לכפות פרויקט, לכפות משהו, אלא חייבים להיות קשובים לצרכים.
אמנון כהן: ועל מנת שנדע את כל הצרכים, צריך לשתף את המנהיגים, הן הארציים והן המקומיים, ואם אנחנו מתכוונים לעשות איזו שהיא פעילות בעיר מסוימת, בוודאי בוודאי שצריך לערב את ראש המועצה או ראש העיר, את חברי המועצה – שהם למעשה יגיעו לפרט ויביאו אותם לפרויקטים שאנחנו כמדינה – רוצים לעודד אותם.
אמנון כהן: ופשוט, אני חושב אדוני, שאנחנו תמיד מסתכלים בסטטיסטיקות כמה אחוזי אבטלה, באיזה אזורים יש אבטלה.
אמנון כהן: אבל לא על זה אנחנו מדברים.
אמנון כהן: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שבכלל לא נכללים בסטטיסטיקות.
אמנון כהן: הם בכלל לא נרשמים באף מקום.
אמנון כהן: הם בכלל לא רוצים תעסוקה.
אמנון כהן: לכן המדינה פה צריכה להיכנס לתוך השכונות, לתוך הערים, לתוך האזורים האלה, ולעודד תעסוקה.
אמנון כהן: פה זה לא שאתה הולך להוריד את הרף של אבטלה במשק.
אמנון כהן: אלא אתה הולך לאזורים ולמגזרים – לעודד בהם תעסוקה, ובדרך הזאת אדוני, אתה גם מוציא אותם ממעגל העוני.
אמנון כהן: וכאשר גם זה חלק ממדיניות הממשלה, לצמצם את הפערים בחברה הישראלית, ואנחנו מבינים שרק איך אפשר לצמצם את הפערים – על ידי הכשרה, השכלה, תעסוקה מתאימה וראויה.
אמנון כהן: למה אמרתי היי-טק פה הדיון של היום?
אמנון כהן: כי אנחנו רגילים שאנשים כביכול באזורים הללו, מיועדים לעבוד בתעשיות מסורתיות, ועוד פעם בתפירה, או בנגרות או בכל מיני דברים אחרים, ואז למעשה השכר שלהם תמיד הוא נמוך, פחות משכר מינימום, לפעמים זה דרך חברת כוח אדם, אז בכלל אין שום תנאים, אז זאת אומרת אפילו שהוא יוצא לעבוד, אפילו שהוא כבר קיבל הכשרה, אבל הוא עובד וממשיך להיות עני.
אמנון כהן: לכן אני חושב שאדוני המנכ"ל, רציתי לשמוע את הצוות שלך, איך אתם נותנים כלים לאותם אנשים, איך אתם מגיעים לאותה אוכלוסיה.
אמנון כהן: כי המטרה היא למעשה להוציא נגיד סתם אני אגיד, נשים או במגזר הערבי או נשים חרדיות.
אמנון כהן: בואו נגיד אלה הדפוקים שבחברה הישראלית גם בכל הסטטיסטיקות.
אמנון כהן: אלה שגם נכנסים בסטטיסטיקה מתחת לקו העוני.
אמנון כהן: אז אם אתה רוצה להוציא אישה כזאת, לעודד אותה לצאת לעבוד – אז תן לה קודם כל הכשרה מתאימה וראויה בקבוצה, כי יש כאלה – הן מבחינת דתן, הן מבחינת אופי האוכלוסייה רוצים הפרדה בין גברים לנשים.
אמנון כהן: לאחר מכן כל אישה כזאת יש לה ילדים, לכן זה עוד מחסום שאפילו אם הכשרת את אותה קבוצה שייצאו לעבוד, אפילו אם הבאת מפעל ליד הבית, עדיין יש את הילדים, אין לה איפה לשים אותם.
אמנון כהן: בגלל שהתמ"ת אמון גם על הנושא של מעונות יום, גם הכשרה, גם הסבה מקצועית, גם תעסוקה, אז זה המשרד הייעודי בנושא שאנחנו מדברים עליו.
אמנון כהן: אז אם אנחנו כבר הולכים לטפח אזור מסוים, או לתת קבוצה נקודתית, לטפל טיפול נקודתי במקום מסוים, בשביל זה אז בחוק של עידוד השקעות הון, רציתי לתת את המענה לנושא הזה, שיהיה לך כלים.
אמנון כהן: כי אם המדינה הגדירה אזור מסוים שרוצה לא מוכה אבטלה אלא עידוד תעסוקה, והמדינה רוצה להיכנס שם, שיהיה לך את הכלים להגיד למפעל היי-טק שהוא במרכז תל אביב, שים פה את הנקודה שלך, שים פה איזו שהיא שלוחה שגם יכשירו, גם יקימו את המפעל, ותן לו את כל התמריצים, וגם אני רוצה ליד זה להקים כבר מעון יום.
אמנון כהן: האישה שיוצאת, ששמה את הילדים שלה במעון יום בבוקר, נכנסת לתעסוקה, עובדת, יוצאת חזרה, לוקחת את הילדים, הולכת הביתה.
אמנון כהן: ומצדי, שבמשמרת שנייה הבעל יבוא לעבוד.
אמנון כהן: גם אפשר.
אמנון כהן: ולכן אדוני, אני לא יודע אם נתתם את הדעת למגזרים האלה.
אמנון כהן: יכולים לעשות מיליון תוכניות.
אמנון כהן: בפועל זה לא תופס, כי אנחנו לא מגדירים את המטרה ולא יודעים גם איך להגיע אליה.
אמנון כהן: לכן אדוני, הנושא של הדיון הזה היום יהיה רק נושא של סקירה, ואנחנו רוצים ללמוד.
אמנון כהן: יש פה נציגים שככה, חברת הכנסת זועבי הסבה את תשומת ליבי שגם במגזר יש בעיות קשות, ויש פה אנשי מקצוע, שהם גם הביאו לי נייר.
אמנון כהן: ישבתי איתם ואני כמובן אעביר אליך אחר כך.
אמנון כהן: מה שאני מצפה מהדיון של היום שיוקמו צוותים מקצועיים בין המגזר.
אמנון כהן: כרגע נתחיל עם המגזר הערבי ואני גם אצרף לך גם את המגזר החרדי.
אמנון כהן: אני עוד לא הזמנתי את הקבוצה.
אמנון כהן: אנחנו נחבר ואנחנו רוצים להגיע לפרט שייצא מהמעגל ויתחיל לעבוד.
אמנון כהן: אני רוצה להודות גם למ.מ.מ שלנו, שעשה עבודה מצוינת, מחקר מצוין, וגם נתן לי קצת כלים ואנחנו רק שנדע על נתונים, מה שהכינו לנו מ.מ.מ.
אמנון כהן: בנושא של נתוני תעסוקה של נשים וגברים באוכלוסייה החרדית לעומת האוכלוסיות היהודיות שאינן חרדיות.
אמנון כהן: אתה רואה פה את הפערים שאתה אומר – תשמע, מה אנחנו עושים כמדינה?
אמנון כהן: הרי רק לדבר לא ייצא, מה עושים בפועל.
אמנון כהן: יש פה נתונים שאם סתם אנחנו נגיד במגזר החרדי שיעור התעסוקה אצל הגברים 37.4%.
אמנון כהן: אצל נשים 49.1%.
אמנון כהן: ואם משכללים גברים נשים במגזר החרדי יוצא 43.2%.
אמנון כהן: לעומת זאת, אם אנחנו מדברים על המגזר הלא חרדי, השיעור של גברים כמעט 80% - 79.9%.
אמנון כהן: נשים 70%, ובסך הכל הממוצע הוא 74.8%.
אמנון כהן: זאת אומרת הפער בין חרדים ללא חרדים בשכלול אישה וגבר, במגזר החרדי 43.2% והמגזר הלא חרדי 74.8%.
אמנון כהן: ואנחנו מכירים את כל ההשלכות של זה.
אמנון כהן: את כל ההשלכות החברתיות של זה.
אמנון כהן: הילד לא יכול להגיע לחוג כי אין להורים מספיק כסף לתת.
אמנון כהן: הילד מסתובב ברחוב ואז הוא יכול ללכת להתדרדר לכיוונים שליליים, שאז החברה והמדינה צריכה לטפל בו ולהוציא אותו לנוער בסיכון, או בנשירה מבתי ספר, כי אין לו מישהו שייתן ואין לו מי שיחזק אותו גם בבתי ספר.
אמנון כהן: כמובן אנחנו צריכים לחזק את ההורים, שגם זה יגיע גם לילדים.
אמנון כהן: סתם אני אתן לך עוד נתון, שנדע – שיעור המשתתפים בכוח העבודה, עוד פעם חרדים הממוצע בין גברים לנשים 48% והלא חרדים זה 79%.
אמנון כהן: שיעור בלתי מועסקים אצל גברים.
אמנון כהן: בלתי מועסקים זאת אומרת מה שאתה יודע, זה מה שנרשם אצלך.
אמנון כהן: אני עדיין, פה אני חושב לא נלקח בחשבון, איפה המ.מ.מ.
אמנון כהן: שלנו?
בן עמי: פה.
אמנון כהן: לא נלקחו בחשבון אנשים שאנחנו עוד לגביהם לא יודעים שהם לא בכוח העבודה בכלל.
אמנון כהן: פה אני חושב האחוזים ישתנו לגמרי.
בן עמי: ברור.
אמנון כהן: כי אלה פה שרצו לחפש עבודה במגזר החרדי נגיד זה 12%, במגזר הלא חרדי רק 8% זה מה שמופיע.
אמנון כהן: יש לי גם נושא של אוכלוסייה ערבית ראיתי פה.
אמנון כהן: הפערים כאלה גם דומים גם במגזר הערבי שאנחנו רואים.
אמנון כהן: עוד פעם אני חושב אלה שאנחנו יודעים לגביהם שהם נרשמים אצלו בלשכות התעסוקה.
אמנון כהן: אבל הם גם לא מגיעים לשם, אז לכן הם גם לא נכנסים לסטטיסטיקה.
אמנון כהן: אני כבר רוצה לציין שבפעם הבאה יש לי פה נושא שהכינו מ.מ.מ, נושא של חרדים וערבים בשירות אזרחי לאומי, שזה פרויקט אחר לגמרי, לא קשור אליכם, אבל זה פרויקט שאני חושב בתהליך כזה שאנחנו נכניס אותם למעגל בשירות האזרחי, ותוך כדי שירות אזרחי נכשיר אותם כבר בתוך התהליך הזה להכשרה מקצועית, יש גם פרויקט כזה שאנחנו נדבר עליו באחד הדיונים שלנו, זה יהיה נושא אחר שנטפל בו.
אמנון כהן: וכרגע, חברת הכנסת זועבי, אם את רוצה להגיד איזה משפט, ואז אתן למנכ"ל לסקור לנו ואז נרצה להתייחס.
אמנון כהן: מה שתחליטי, אם את רוצה עכשיו, את רוצה אחר כך.
חנין זועבי: אני חושבת קודם כל אני אראה את הסקירה ואשמע את הדיון ואחר כך אתייחס.
שרון קדמי: טוב.
שרון קדמי: כמה זמן יש לנו?
אמנון כהן: כשלא היית דיברנו.
אמנון כהן: אנחנו רוצים קצר, קולע, לעניין, וכמה שצריך.
שרון קדמי: טוב, בסדר.
שרון קדמי: אז אני לא אלאה אתכם יותר מדי במה שאנחנו כל הזמן אומרים – שמדינת ישראל, שתי כלכלות וכו' וכו', אתם מכירים את זה לפחות טוב כמונו ומה צריך לעשות.
שרון קדמי: המתודולוגיה של המצגת תהיה מאד ברורה.
שרון קדמי: נתחיל ביעדי המשרד שאנחנו רואים אותם, ואחר כך נתייחס לשתי האוכלוסיות – לאוכלוסיית המיעוטים ולאוכלוסיית החרדים, כשבכל אחת מהאוכלוסיות ניתן איזו שהיא סקירה קטנה על מצב השוק כיום, ומה הכלים שאנחנו משתמשים בהם לאוכלוסיות הללו.
שרון קדמי: ואני אומר מראש, אמנם שתי אוכלוסיות, אבל המאפיינים אינם בהכרח זהים.
שרון קדמי: יש מאפיינים לאוכלוסייה החרדית ויש מאפיינים לאוכלוסייה של המיעוטים.
שרון קדמי: חסמים שונים, חלקם זהים, חלקם שונים בתכלית, ואנחנו נתייחס לזה.
שרון קדמי: כמו שאתם יכולים לראות כאן, יעדי המשרד שנגזרו מהמלצות וועדת אקשטין שמונתה על ידי שר התמ"ת הקודם – הוגשו לממשלה בשנה שעברה.
שרון קדמי: היעדים מאד מאד מאד שאפתניים.
שרון קדמי: אתם יכולים לראות, רק נשים ערביות אנחנו מדברים על הכפלה.
שרון קדמי: גברים ערבים – כמעט הכפלה.
שרון קדמי: גברים חרדים – 70% גידול.
שרון קדמי: נשים חרדיות 50%.
שרון קדמי: יעדים מאד מאד שאפתניים.
שרון קדמי: אבל, אין ברירה אחרת, מדינת ישראל אם לא תעמוד ביעדים הללו, אף פעם לא תוכל להמשיך ולגדול בקצב שהיא גדלה היום.
שרון קדמי: צמיחה של 5% בשנה, עם תוצר של 30,000 דולר בחיים לא יהיה עם המספרים הללו.
שרון קדמי: נספר לכם נתון שאני מרבה להשתמש בו.
שרון קדמי: ב-2015 50% מהתלמידים בכיתות א' חרדים ואו מיעוטים.
שרון קדמי: 10 שנים אחר כך הם אמורים להיות חלק מכוח העבודה היצרני של מדינת ישראל.
שרון קדמי: עם שיעורי ההשתתפות שיש לנו היום, מדינת ישראל לא תהיה בין 15 המדינות המובילות בעולם, היא תסגור את ה-OECD אם יהיו 34 מדינות.
שרון קדמי: אם יהיו יותר הן יהיו בסוף.
שרון קדמי: אין שום סיכוי, וכדי למנוע את זה אנחנו צריכים לשאוף לפה.
שרון קדמי: אתם יכולים לראות שם כתוב בדיוק – המשק הישראלי לא יכול להגיע למלוא הפוטנציאל, בדיוק מה שאמרתי.
אמנון כהן: שנייה כבוד המנכ"ל.
אמנון כהן: אנחנו רואים את השאפתנות ואני מברך.
אמנון כהן: הלוואי ונגיע ליעדים הללו.
אמנון כהן: אבל חשוב מאד ואני חושב שאפשר להגיע ליעדים הללו.
שרון קדמי: אני מסכים.
אמנון כהן: זה לא בלתי אפשרי.
אמנון כהן: אם נעשה דרך נכונה, נמצא את הנתיב הנכון ותוך כדי ריצה שלנו נכייל את עצמנו, ונגיד רגע רגע, לא נגיע בדרך הזאת, צריך לחפש נתיב אחר.
אמנון כהן: אבל ככה בסיסמאות לדבר, אנחנו נישאר תמיד בסיסמאות, גם עוד שנה, שנתיים, שלוש.
אמנון כהן: גם ב-2020 נישאר בסיסמא והאחוזים כמעט ולא ישתנו.
אמנון כהן: אם כי אני מברך, אני מברך.
אמנון כהן: אני רואה פה, יש איזו שהיא התקדמות, אבל גם חשוב לנו הדרך, איך אנחנו מתקדמים.
שרון קדמי: אז כמו שאמרתי, מתודולוגית התחלנו ביעדים.
שרון קדמי: עכשיו בואו נראה איך אנחנו מגיעים לשם.
שרון קדמי: זה לא פשוט, אבל בהחלט אפשרי.
שרון קדמי: מבחינת אוכלוסיית המיעוטים – אתם יכולים את המספרים.
שרון קדמי: גודל האוכלוסייה בגילאי העבודה, מתוכם כחצי גברים.
שרון קדמי: שיעור התעסוקה של נשים ערביות אתם רואים – 22% נמוך באופן מהותי ומשמעותי מנשים יהודיות.
שרון קדמי: הגברים, שיעור ההשתתפות הרבה יותר גבוה, אולם ההרכב הענפי שונה, ובעיקר נפקד מקומם מענף השירותים העסקיים.
שרון קדמי: זאת אומרת המגזר הלא יהודי עוסק בעיקר בעסקים קטנים ובינוניים, במקצועות של עבודת יד.
שרון קדמי: פחות ופחות שירותים עסקיים כמו ראיית חשבון, בנקאות, פיננסים, לא מספיק.
שרון קדמי: ממש לא מספיק.
שרון קדמי: זה לא שאין.
שרון קדמי: יש.
שרון קדמי: אבל בוודאי לא כחלקם באוכלוסיה, בוודאי לא כמו שחלקם צריך להיות.
שרון קדמי: אנחנו יכולים לראות שבשנים האחרונות בהחלט יש מגמה בשיעור ההשתתפות גם אצל הגברים וגם אצל הנשים.
שרון קדמי: זה כבר קיים בתודעה, זה קיים בהידברות, אבל עדיין יש מספר חסמים שחייבים להתייחס אליהם, כי אחרת אנחנו לא נוכל להתגבר עליהם.
שרון קדמי: בראש ובראשונה זה קושי במציאת מקום עבודה בתוך המגזר.
שרון קדמי: זאת אומרת המגזר עצמו לא גדול מספיק.
שרון קדמי: אין מספיק היצע לגודל האוכלוסייה במגזר עצמו.
שרון קדמי: ואנשי המגזר צריכים לצאת החוצה.
שרון קדמי: והדוגמא הבולטת ביותר זה הייצוא.
שרון קדמי: משרד התמ"ת עוסק גם בייצוא.
שרון קדמי: מספר החברות מהמגזר הלא יהודי שעוסקות בייצוא – זניח.
שרון קדמי: זניח עד לא קיים.
שרון קדמי: וזה משפיע.
שרון קדמי: בלי להעליב ובלי לפגוע, אין שום סיבה שהאוכלוסייה של המיעוטים תתעסק רק בדברים שמייחסים להם כמו חומוס וטחינה.
שרון קדמי: יש היי-טק ויש ייצוא, ויש הרבה דברים אחרים שהם יכולים להתעסק ואנחנו פועלים גם בנקודה הזאת באמצעות מכון הייצור.
שרון קדמי: יש להם תוכנית שנקראת תבל, מאד מאד יפה, שמטרתה לעודד פעילות במגזר הלא יהודי לייצוא.
שרון קדמי: אז זה קושי אחד.
שרון קדמי: קושי שני זה בעיה להיכנס לשוק העבודה היהודי.
שרון קדמי: יש חסמים.
שרון קדמי: אלף יש חסמים תרבותיים שאני מאשים יותר את הצד של המגזר היהודי מאשר את המגזר הלא יהודי.
שרון קדמי: קשה לקבל מישהו שהוא טיפה שונה בתרבות, בהוויה, וזה גם משהו שדומה למגזר החרדי וזה גם משהו שדומה למגזר המיעוטים, ואני מציע לכבוד יושב הראש - תייחד דיון מיוחד גם על אוכלוסיית המוגבלים.
שרון קדמי: הם חלק בלתי נפרד.
שרון קדמי: ואם אנחנו בהשוואה ל-OECD, אנחנו כל כך אוהבים להשוות את עצמנו, מדברים בעיקר על מיעוטים וחרדים, במוגבלים – אנשים עם מוגבלויות, מצבנו גרוע עשרות מונים.
אמנון כהן: אנחנו נעשה דיון מיוחד גם על זה.
שרון קדמי: עשרות מונים.
שרון קדמי: וגם שם, משרד התמ"ת יש לו הרבה מה להגיד.
אמנון כהן: אנחנו נעשה דיון.
שרון קדמי: קרוב לשני שליש מערביי ישראל גרים בצפון הארץ ובאזור חיפה.
שרון קדמי: יישובים קטנים, שמגוון היצע העבודה שם מצומצם.
שרון קדמי: גם התשתיות לא מספקות.
שרון קדמי: מישהו שגר בכפר בגליל ורוצה להגיע לעבוד בחברת היי-טק בהרצלייה, לא שזה לא אפשרי, זה אפשרי – אבל קשה.
שרון קדמי: אין הרבה חברות היי-טק שעובדות בגליל.
שרון קדמי: נכון, יש חממות, יש כמה יזמים מאד מאד מאד מצליחים ושאפתנים שמצליחים לעשות יופי של דברים.
שרון קדמי: האוכלוסייה הערבית צריכה לפרוץ את אותו מעגל, גם פיזי של לעבוד באזור שהם גרים, וגם בתרבות – לעבוד עם היהודים, יחד עם היהודים ולא רק באזורים הללו.
שרון קדמי: חסם נוסף.
שרון קדמי: חסם אחרון זה מיעוט הרשתות החברתיות.
שרון קדמי: חברים, רשת חברתית זה לא רק פייסבוק.
שרון קדמי: יש הרבה מעבר.
שרון קדמי: כי אותן רשתות חברתיות זה כלי עבודה היום.
שרון קדמי: זה כלי עבודה.