GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אודי אדירי: למעשה הגדרת הדולר והגדרת המדד, כל תשלום ההיטל, כל ההכנסות וההוצאות שנכנסות לצורך תשלום ההיטל, נצברות עלפני שנים רבות ועל כן חייב להיות כאן איזשהו מנגנון הצמדה שמביא את ההוצאות ואת ההכנסות משנה לשנה.
אודי אדירי: מלכתחילה במסקנות הוועדה דיברנו על הצמדה מדדית.
אודי אדירי: בדיונים שקיימנו עם החברות ועם המשקיעים עלתה הסוגיה שיתכן שההצמדה מתאימה יותר לחלק מהשותפויות והיא הצמדה דולרית, שכן ההוצאות נעשות בדולרים ולעתים גם המכירות נעשות בדולרים.
אודי אדירי: על כן אנחנו מאפשרים, וזה מפורט בהמשך החוק, לבעל זכות הנפט, מאפשרים למיזם לבחור את ההצמדה המתאימה, הצמדה דולרית או הצמדה מדדית שקלית ובהתאם מצוינת כאן הגדרת המדד וההגדרה הדולרית.
אודי אדירי: לגבי חוק הנפט.
אודי אדירי: חוק הנפט הוא חוק שמגדיר את מרבית ההסדרה של ענף חיפושי הנפט בישראל.
אודי אדירי: במקומות רבים לאורך החוק הזה אנחנו מפנים לחוק הנפט ומשתמשים בהגדרות שמופיעות בו.
אודי אדירי: מועד תחילת ההפקה המסחרית, זאת הגדרה שיש לה משמעות רבה לגבי אופן חישוב ההיטל ומועדים שונים בחישוב ההיטל שמופיעים בהמשך החוק והיא נקבעת על ידי המנהל.
אודי אדירי: המנהל הוא כמובן רשות המסים שהיא הגוף בעל הידע המסחרי הרלוונטי, אבל כמובן לאחר התייעצות בממונה שהוא מביא את האימפוט המקצועי הקשור בענייני הנפט.
אודי אדירי: להגדרת מיזם נפט יש לנו תיקון שנעשה לאור בקשה ופנייה של משרד התשתיות ואנחנו נקריא את ההגדרה המתוקנת אותה אנחנו מציעים.
נעמה קאופמן: התיקון לא מהותי.
נעמה קאופמן: אנחנו פשוט כותבים ביחיד ולא ברבים.
משה גפני: אם הייתי טוב, מתיקון לא מהותי הייתי עושה תיקון מהותי.
קריאה: יש תיקונים מהותיים אחרים בדרך.
נעמה קאופמן: "מיזם נפט" – מיזם לצורך הפקת נפט במסגרת זכות נפט אחת בלבד.
נעמה קאופמן: לעניין זה - (1) ניתן רישיון בשטח שעליו ניתן היתר מוקדם אחד, תיחשב הפעילות בשטח הרישיון כמיזם נפט נפרד.
נעמה קאופמן: (2) ניתנה חזקה בשטח רישיון אחד, תיחשב הפעילות בשטח החזקה כמיזם נפט נפרד.
משה גפני: למה אתם עוברים ללשון יחיד?
שאול מרידור: לפי בקשת משרד התשתיות.
משה גפני: מישהו ממשרד התשתיות כאן?
שמעון כהן: היועצת המשפטית של משרד התשתיות תגיע עוד מעט והיא תבהיר את הנקודה.
אודי אדירי: זאת בקשה של משרד התשתיות.
אודי אדירי: עד היום, לאורך השנים, אין מצב שבו ניתנת חזקה אחת מתוקף רישיון ולכן לא רצו שישתמע מתוקף החוק כביכול שיש מצב כזה.
אודי אדירי: לכן ביקשו שהדבר ינוסח בלשון יחיד אבל נשמרת למעשה אותה משמעות.
נעמה קאופמן: "מכירה" של נפט – לרבות כל אחד מאלה: (1) העברת נפט למתקן לצורך עיבודו כמפורט להלן: (א) זיקוק או שינוי הרכב כימי של נפט, למעט טיפול ראשוני הנדרש לצורך הזרמתו למערכת ההולכה כהגדרתה בחוק משק הגז הטבעי, התשס"ב-2002.
נעמה קאופמן: (ב) עיבוד לצורך שימוש להפקת אנרגיה.
נעמה קאופמן: (ג) לעניין גז טבעי – הנזלתו של הגז.
נעמה קאופמן: (ד) פעולות עיבוד אחרות שקבע השר.
נעמה קאופמן: (2) העברת הנפט לצינור או לכלי שיט אשר נועדו לייצאו למדינה אחרת.
נעמה קאופמן: "המנהל", "פקיד שומה" ו"שנת מס" – כהגדרתם בפקודה.
נעמה קאופמן: "מקדם ההיטל" – כמשמעותו בסעיף 4.
נעמה קאופמן: "מקדם היטל יחסי" – כמשמעותו בסעיף 5.
נעמה קאופמן: "הפקודה" – פקודת מס הכנסה.
נעמה קאופמן: "הפרשי הצמדה" – תוספת לסכום שבו מדובר השווה לסכום האמור כשהוא מוכפ0ל בשיעור עליית המדד בתקופה נדונה.
נעמה קאופמן: "הפרשי הצמדה וריבית" – כהגדרתם בסעיף 159א(א) לפקודה.
נעמה קאופמן: "רווחי נפט" – כמשמעותם בסעיף 3.
נעמה קאופמן: "שיעור עליית המדד" בתקופה פלונית – ההפרש שבין המדד שפורסם לאחרונה לפני סוף התקופה לבין המדד שפורסם לאחרונה לפני תחילת התקופה, מחולק במדד שפורסם לאחרונה לפני תחילת התקופה.
נעמה קאופמן: "השר" – שר האוצר.
אודי אדירי: מה שראינו עד עכשיו, מיזם נפט הוא הגדרה משמעותית מתוקף החוק הזה.
אודי אדירי: למעשה ההיטל כמו כל מס או כמו היטל צריך להיות מחושב על איזושהי ישות מסוימת בגינה הוא נגבה.
אודי אדירי: במקרה הזה הבסיס עליו מוטל ההיטל הוא מיזם הנפט ומיזם הנפט מוגדר למעשה כפרויקט הפקת הנפט או פרויקט הפקת הגז.
אודי אדירי: לרוב הוא הולך עם זכות הנפט העדכנית ביותר.
אודי אדירי: כלומר, ברגע שמחפש הנפט נמצא בשלב הרישיון, מיזם הנפט למעשה הוא הרישיון ובשלב מאוחר יותר, ברגע שמתקבלת חזקה, מיזם הנפט חופף לחזקה שהיא למעשה הפרויקט או המאגר ממנו מופק הנפט.
אודי אדירי: בהמשך החוק נפרט גם סייגים לזה ואפשרויות נוספות, אבל ככלל זה מיזם הנפט, היחידה הכלכלית הממוסית.
אודי אדירי: מכירה.
אודי אדירי: לצורך חישוב ההיטל, יש חשיבות לקבוע מתי נגבה ההיטל, מהי למעשה פעולת המכירה בגינה מחושב ההיטל.
אודי אדירי: סעיף הגדרת המכירה עוסק בהגדרה הזאת.
אודי אדירי: למעשה מכירה של נפט הוא הרגע שבו הנפט מזוקק או הופך לחומר אחר וברגע שהוא מונזל לגז טבעי, לגז נוזלי, או ברגע שנעשה בו שימוש סופי להפקת אנרגיה או כל פעולה אחרת כפי שיקבע השר.
אודי אדירי: זה למעשה הרגע שבו נגבה ההיטל.
אודי אדירי: ברגע שהנפט עובר למצב הזה או ברגע שהנפט הזה עובר לצינור או לכלי שיט לצורך יצואו ממדינת ישראל.
אודי אדירי: זוהי למעשה פעולת המכירה, ברגע שבו הנפט יוצא מגבולות המדינה.
אודי אדירי: ההגדרות הבאות הן הגדרות טכניות יותר שאין צורך להסביר אותן בשלב הזה.
שאול מרידור: "תקבול" – תקבול, בכסף או בשווה כסף, מכל אחד מאלה: (1) מכירה של נפט שהופק בשטח זכות הנפט של מיזם הנפט.
שאול מרידור: לעניין מכירה של נפט כאמור בפסקאות (1) ו-(2) להגדרה "מכירה" של נפט, יראו כתקבול שהתקבל בפועל את הסכום שהיה מתקבל במכירה ממוכר מרצון לקונה מרצון אילו היה הנפט נמכר במועד ההעברה, בצורתו עובר לאותו מועד, ולא פחות ממחיר המכירה של נפט בישראל בניכוי עלות הובלת הנפט לישראל, הכול כפי שיקבע פקיד השומה.
שאול מרידור: לעניין זה, "מועד ההעברה" – המועד שבו הועבר הנפט למתקן,לצינור או לכלי השיט כאמור בפסקאות (1) או (2) להגדרה "מכירה" של נפט, לפי העניין, ואם המתקן, הצינור או כלי השיט נמצאים מחוץ לשטח זכות הנפט של המיזם – המועד שבו הוצא הנפט משטח זכות הנפט, לצורך העברתו למתקן, לצינור או למיזם כאמור.
שאול מרידור: (2) מכירה של נכס שהתשלום בעדו מובא בחשבון לצורך חישוב מקדם ההיטל של מיזם הנפט.
שאול מרידור: (3) מתן זכות שימשו בנכס כאמור בפסקה (2), לרבות אחסון בשטח זכות הנפט של מיזם הנפט.
שאול מרידור: (4) תקבול נוסף שקבע שר האוצר.
שאול מרידור: "תקופת ההקמה" – תקופה שתחילתה ביום שלאחר תום תקופת החיפוש וסופה ביום שקדם למועד תחילת ההפקה המסחרית.
שאול מרידור: "תקופת ההרצה" – תקופה של 24 חודשים שתחילתה ביום שלאחר תום תקופת ההקמה.
שאול מרידור: "תקופת החיפוש" – התקופה שמיום קבלת ההיתר המוקדם עד היום שקדם למועד שבו, על פי החלטת הממונה, גילה בעל זכות נפט תגלית, ולא יאוחר מיום הגשת בקשה לחזקה לפי חוק הנפט.
שאול מרידור: "תשלום" – תשלום, בכסף או בשווה כסף, למעט אלה: (1) תשלום המשולם לבעלים, במישרין או בעקיפין, של זכות הנפט של מיזם הנפט.
שאול מרידור: (2) תשלום שאינו משמש במישרין לצורך מיזם הנפט.
שאול מרידור: (3) תשלום, המחושב, במישרין או בעקיפין, כשיעור מהנפט שהופק בשטח זכות הנפט של מיזם הנפט, מהתקבולים של המיזם, כולם או חלקם, או מרווחי הנפט של המיזם.
שאול מרידור: (4) תשלום בעד רכישת זכות נפט או בעד רכישת זכות לקבל תשלום כאמור בפסקה (3).
שאול מרידור: (5) תשלום בעד הוצאות מימון.
שאול מרידור: עד כאן ההגדרות.
משה גפני: אתם רוצים להסביר משהו?
אודי אדירי: נסביר את הגדרת תקבול.
אודי אדירי: הגדרת תגבול היא הגדרה שמשמעותה לאמוד את הכסף או את שווה הכסף שמקבל בעל זכות הנפט בגין הנפט שהוא מוכר.
אודי אדירי: כמובן התקבול יכול להיות תקבול בפועל, אבל המכירה היא לא תמיד מכירה שיש בגינה תזרים מזומנים מיידי בפועל אלא לפעמים היא העברה לחברה אחרת קשורה או הנזלה או כל פעולה מסוג אחר.
אודי אדירי: אז למעשה התקבול מוגדר כמחיר שהיה מתקבל בעסקה בין קונה מרצון לבין מוכר מרצון, שזה דבר מקובל.
אודי אדירי: במידה שהנפט מועבר מחוץ לגבולות מדינת ישראל, כלומר, מיועד ליצוא, אנחנו קובעים שהמחיר יהיה לא נמוך ממחיר מכירת הנפט בישראל, סעיף שבא לגלם את העובדה, אנחנו לא רואים סיבה כלכלית בה הנפט שנמכר ליצוא צריך להיות זול יותר מהנפט שמתקבל בישראל ועל כן ההגדרה הזאת לא אמורה לשמש בהכרח חסם מהותי אלא להוות דרך לאמוד את הערך הזה שלא תמיד הוא קל לאמידה ברגע שהנפט הזה יוצא מתוך גבולות מדינת ישראל.
אודי אדירי: באשר להגדרת התקופות.
אודי אדירי: תקופת ההקמה היא למעשה התקופה שמתחילה עם סיום החיפוש, ברגע שיש לנו למעשה הכרזה או הכרה בשדה נפט, והיא למשך כל תקופת ההקמה עד לתחילת הפקה מסחרית.
אודי אדירי: תקופת ההרצה היא תקופה שמתחילה למעשה עם סוף תקופת ההקמה ונמשכת 24 חודשים.
אודי אדירי: תקופה זו היא תקופה שבה יתכן שיש השקעות נוספות במאגר הנפט ולכן ההגדרה שלה חשובה, על מנת לאפשר – בהמשך החוק תראו גם לאורך תקופה זו – להכיר בהוצאות שהמשקיעים מציעים בתקופה זאת כהוצאות מוכרות לצורך חישוב ההיטל.
אודי אדירי: זה תיקון שהוכנס בעקבות דיונים שעשינו עם החברות השונות לקראת ניסוח נוסח החוק.
חיים אינדיג: אני מבקש להתייחס לכל הנושא של תקופת ההקמה.
משה גפני: קודם אפשרתי לו ואחר כך אתה.
יוסי אבו: תודה אדוני.
יוסי אבו: יוסי אבו, מנהל סחר ורגולציה, דלק אנרגיה.
יוסי אבו: קודם כל, ננסה להביא בפני הוועדה את העובדה הפשוטה שדרך ההגדרות של החקיקה מבקשת הצעת החוק לבטל את מה שנקרא שותפות דה פקטו, מה שעד היום המדינה בעצם עודדה את המשקיעים להשקיע דרך שותפויות.
משה גפני: אני רוצה להגיד לכולם ואני אומר גם לך.
משה גפני: אנחנו לא מסיימים את הדיון בזה שאנחנו דנים בסעיפים.
משה גפני: יש שני חלקים לדיונים כאשר יש דיון עקרוני על השותפות, מה המדינה עושה, ובמה אתם שייכים לעניין בשותפות הזאת.
משה גפני: הדיון העקרוני הזה לא יסתיים בהקראת הסעיפים ובדיון על הסעיפים.
משה גפני: ביקש שר התשתיות להופיע בפני הוועדה, יש לו עמדה אחרת משל משרד האוצר, יש לו עמדת מיעוט בוועדת ששינסקי והוא יאמר את דבריו כאן ויתקיים הדיון העקרוני והוועדה תצטרך להכריע.
משה גפני: ועדת הכספים תצטרך להכריע בשאלות העקרוניות.
משה גפני: הדברים נאמרו כבר ביום חמישי והם ייאמרו בהמשך.
משה גפני: עכשיו אנחנו עושים ישיבות משעממות.
משה גפני: אני לא אאפשר נאומים ציוניים.
משה גפני: לא זה מה שיהיה כאן.
משה גפני: יש בעיה עם ההגדרה, תאמר מה הבעיה עם ההגדרה.
משה גפני: לגבי השותפות בין המדינה לבין המשקיעים, ההכרעה הזאת תצטרך להתקבל בוועדה אחרי שנשמע את כולם.
משה גפני: תתייחס רק להגדרות.
משה גפני: אני עכשיו עושה רק את העבודה הטכנית.
יוסי אבו: אדוני, אני אתחיל בהגדרה של מועד תחילת הפקה מסחרית.
יוסי אבו: כפי שנקבע בחוק, בעצם הצעת החוק מדברת על כך שהמנהל, מנהל רשות המסים, הוא קובע את מועד תחילת ההפקה המסחרית בהתייעצות עם הממונה.
יוסי אבו: אני מפנה את תשומת לב חברי הוועדה שלפי חוק הנפט, בעצם הממונה על ענייני הנפט שהוא הגורם המקצועי במשרד התשתיות, הוא זה שעל פי חוק הנפט קובע את מועד תחילת ההפקה המסחרית, מה שיוצר לנו כאן בירוקרטיה כפולה.
משה גפני: למה שמתם את המנהל ולא את הממונה?
אודי אדירי: שאלת ההפקה המסחרית היא לא שאלה שבמהותה נוגעת לתחום העיסוק של הממונה, היא לא שאלה גיאולוגית אלא היא שאלה מיסויית, מתי לצורך או מתי לענייני המס הפקה היא מסחרית.
אודי אדירי: זאת שאלה שעיקר התשובה עליה מצויה בשווי.
יוסי אבו: אדוני, בעניין זה שוב.
יוסי אבו: חוק הנפט קובע, כולל דברי ההסבר שלו, שהממונה בעצם הוא הסמכות המקצועית לעניין הזה.
משה גפני: הבנו את הנקודה.
משה גפני: אנחנו נצטרך להכריע אם הם צודקים או אתה.
יוסי אבו: הנקודה השנייה המהותית בסעיף מועד תחילת הפקה מסחרית כפי שציינו נציגי משרד האוצר.
יוסי אבו: המועד מאוד חשוב הן לעניין קביעת הריבית הנורמטיבית בתקופת ההקמה, קרי, הכרה בריבית לעלויות הקמה, שזה לכאורה מאוד טוב ולכאורה מסייע ליזם.
יוסי אבו: לעומת זאת הוא גם חשוב בעניין הוראות המעבר.
יוסי אבו: ההערה כאן היא מאוד מאוד חשובה.
יוסי אבו: אדוני, אני לא חושב שסיימתי להסביר את ההערה.
יוסי אבו: העניין הוא מאוד פשוט, אדוני.
יוסי אבו: ההגדרה מייצרת לנו, ליזמים, אינסנטיב שלילי להקדים את מועד הזרמת הגז.
יוסי אבו: פי שהבהרנו ביום חמישי במסגרת המצגת, אנחנו בונים מערכת שהיא בקפסטי מאוד מאוד גדול יחסית לשוק ומכיוון שהשוק כאן
יוסי אבו: הוא מאוד מאוד קטן אנחנו צריכים במסגרת המערכת להסתכל עשרות שנים קדימה.
יוסי אבו: המערכת בעצם מתחילה לפעול בשלושים-ארבעים אחוזים קפסטי לפני שבעצם אנחנו מגיעים לפעולה מלאה מכיוון ששוק הגז הטבעי בישראל הוא מוגבל.
יוסי אבו: מה שנוצר כאן, זה מצב שנניח – אני אתן דוגמה פרקטית – לנו יש איזשהו ניסיון להקדים את מועד הזרמת הגז מתמר דרך כל מיני אפשרויות טכניות.
משה גפני: לפי ההצעה הזאת אתם משלמים את ההיטל מאוחר יותר.
יוסי אבו: לא אדוני.
יוסי אבו: אנחנו מאבדים כאן את ההכרה בריבית, אם עשינו מאמצים אדירים, השקענו כספים והצלחנו לעשות.
משה גפני: כל הזמן לבי אתכם.
יוסי אבו: אדוני, אני מבקש להסביר.
משה גפני: בסדר, אבל מה זה שייך עכשיו להגדרה?
יוסי אבו: אני אומר.
יוסי אבו: ההצעה שלנו היא פשוטה.
יוסי אבו: אנחנו מציעים שההגדרה תכלול לא לפני שהיקף ההפקה מהמיזם הרלוונטי יגיע לחמישים אחוזים מכושר ההפקה של מערכת ההפקה שהוקמה בהתאם לתנאי החזקה באישור הממונה.
יוסי אבו: כאן אתה בעצם מכניס את הפיקוח של הגורם המקצועי, אישור הממונה ותנאי החזקה ואתה נותן לנו את האינסנטיב להקדים את הזרמת הגז.
יוסי אבו: אדוני, יש לנו עוד מספר הערות להגדרות.
יוסי אבו: לעניין מכירה של נפט, הגדרת מכירה של נפט.
יוסי אבו: מה שנקבע כאן זה שברגע שמועבר הגז נניח למתקן ההנזלה וכולי, כבר אז נקבע ההיטל או המס.
יוסי אבו: צריך להבהיר כאן שברגע שהגז מועבר למתקן ההנזלה, יש כאן איזושהי מכירה רעיונית.
יוסי אבו: היא לא מכירה דה פקטו.
יוסי אבו: היזם לא מקבל על זה כסף , רק נקבעת כאן נקודה מסוימת כמכירה רעיונית.
יוסי אבו: אנחנו מציעים לקבוע שהתשלום בפועל ישולם בעת מכירת הנוזל ולא מיד, מכיוון שאין הכנסות באותו שלב אלא זאת רק מכירה רעיונית.
יוסי אבו: אדוני היושב ראש הבין אותי?
יוסי אבו: הנקודה הבאה מתקשרת לנקודה קצת יותר כללית ואני אעבור להגדרת תקבול.
יוסי אבו: בהגדרת תקבול נקבע שהמחיר המינימאלי יהיה מחיר המכירה של נפט בישראל.
יוסי אבו: העניין הזה, ראשית, הוא בניגוד או לא כך צוין בדוח ועדת ששינסקי, אין לו שום זכר בהחלטת הממשלה והוא למעשה יכול למנוע יצוא של גז טבעי או נפט מישראל.
יוסי אבו: העניין הוא שמחיר המכירה בישראל, אין לו רלוונטיות למחיר המכירה בארץ היעד.
יוסי אבו: ההצעה שלנו היא פשוט להוסיף שמחיר המכירה יתקבל בהתחשב בעלות תשתית היצוא, בעלות זיקוק הנפט ועיבודו, בעלויות הובלה וקבלה ובמחירו של המוצר הסופי בארץ היעד.
יוסי אבו: הוא לא יהיה יותר ממחיר המכירה בישראל.
יוסי אבו: אני מפנה את הוועדה הנכבדה לעמוד 72 לדוח ועדת ששינסקי.
משה גפני: לא בא בחשבון.
שי חרמש: אנחנו היינו כאן ביום חמישי ושמענו את הדברים.
יוסי אבו: המתודולוגיה היא מאוד ברורה וזה גם צוין בדוח ועדת ששינסקי.
משה גפני: אתה לא עונה לחברי כנסת בלי אישור ממני.
משה גפני: מה הייתה ההערה הזאת שאתה היית כאן ביום חמישי?
מירי רגב: שאתה לא היית.
משה גפני: ואת היית?
משה גפני: אני עושה מה שאת עושה.
מירי רגב: ואני עושה מה שאתה עושה.
שי חרמש: טוב שיש מבוגר אחד אחראי בוועדה.
חיים אורון: אולי תעשו את זה שניכם בלעדינו ואז הכול יהיה בסדר.
משה גפני: אצלי רשום כל מה שהיה בוועדה.
משה גפני: עברתי על זה כל מוצאי שבת.
משה גפני: מצאת השבת עברתי על כל הפרטים שנאמרו כאן וגם מה שנאמר במצגות, כך שהכל אני יודע.
משה גפני: זאת אומרת, אני לא מבין אבל אני יודע.
שי חרמש: אין דין שידור חי כמו קריאת טקסט.
יוסי אבו: אני רשאי לענות לחבר הכנסת?
יוסי אבו: אני חושב שחשוב כאן לומר שההגדרות האלה הן ה-DNA של החוק, הן משפיעות כאן על כל החוק והן למעשה החלק העיקרי המהותי.
משה גפני: יכול להיות שאם תשכנע אותנו, יכול להיות שבהמשך, בסעיפים, אנחנו נחזור ונשנה את ההגדרות.
יוסי אבו: כדי להסביר.
יוסי אבו: בעצם כל המתודולוגיה של החוק הזה, גם הדוח וגם החלטת הממשלה, לפיה תכלית ההיטל היא לגבות נתח מתוך הרנטה הכלכלית הנובעת מאוצרות הנפט בלבד ולא על רווחים הנובעים מפעילות נוספת בשרשרת הערך של הגז ושל הנפט.
יוסי אבו: לפיכך ההגדרה הנוכחית פשוט סותרת את המתודולוגיה שנקבעה גם בדוח וגם בהחלטת הממשלה.
יוסי אבו: אדוני, ההערה הבאה.
משה גפני: כמה הערות עוד יש לך על ההגדרות?
יוסי אבו: עוד ארבע הערות.
יוסי אבו: בהגדרת תקבול, בתקבול יש מתן זכות שימוש בנכס כאמור בפסקה (2), בעצם בתשתית שאנחנו מקימים, לרבות אחסון בשטח זכות הנפט של מיזם הנפט.
יוסי אבו: שוב, זה סותר לחלוטין את המתודולוגיה שנקבעה לפיה רוצים לגבות ערך על המשאב ולא על ערכים נוספים שבעצם מייצרת התשתית וכולי.
יוסי אבו: זכות שימוש במתקני נפט היא בעצם תשתית שמוקמת על ידי היזמים, היא איננה חלק מהמשאב ולכן הסעיף הזה בהגדרה ראוי שיימחק.
חיים אורון: זה גם אומר שהפטור בנכסים, בהקמה, יהיה רק על פי הערך של החלק שהוא לצורך הפקת הגז המסוים או על העסק כולו?
משה גפני: הם תכף יענו על זה.
משה גפני: אני רוצה שקודם כל הם יענו ואחרי כן חברי הכנסת יעירו.
יוסי אבו: לענות או לא?
משה גפני: יש כאן מי שיענה.
משה גפני: אנחנו כאן מהאו"מ.
יוסי אבו: אני לפחות מסביר את העמדה שלנו.
משה גפני: הסברת מאוד יפה.
משה גפני: תאמין לי, מאוד יפה.
יוסי אבו: ביחס לתקופת ההרצה.
יוסי אבו: אנחנו חושבים שהיא צריכה להתחיל מיום תקופת ההפקה המסחרית כפי שמקובל.
יוסי אבו: אתה לא מריץ לפני הפקה.
משה גפני: עוד שתי הערות.
יוסי אבו: ביחס לתקופת החיפוש.
יוסי אבו: אנחנו סבורים שיש להגדיר את תקופת החיפוש כתקופה שמיום קבלת ההיתר המוקדם.
יוסי אבו: בעצם ההיתר המוקדם הוא הרגע שמתחילים את החיפוש ולהגדיר את הסיום ביום מתן החזקה.
יוסי אבו: על פי חוק הנפט, יום מתן החזקה הוא בעצם השלב שבו אנחנו עוברים מחיפוש להקמה.
יוסי אבו: זאת בעצם המתודולוגיה שקבועה בחוק הנפט ואנחנו חושבים שראוי להיצמד אליה.
יוסי אבו: ביחס לתשלום.
יוסי אבו: כאן יש את הנקודה הזאת שהיא מאוד מאוד חשובה בנושא.
יוסי אבו: אנחנו מציעים שהגדרה של תשלום תהיה תשלום שמשולם במישרין או בעקיפין לבעלי זכות הנפט בגין דמי ניהול או דמי מפעיל בשיעור העולה על המקובל בשוק.
יוסי אבו: צריך להבין שמבקשים כאן להוציא מגדרי החוק עסקאות שנעשו שנים אחורה בתנאי שוק.
משה גפני: אתה מדבר על הרטרואקטיבי.
יוסי אבו: זה לא עניין הרטרואקטיבי.
יוסי אבו: זה עניין רטרואקטיבי אחר.
יוסי אבו: יש עסקאות שנעשו ולצורך העניין אני אתן דוגמאות.
משה גפני: לא, אל תיתן דוגמאות.
יוסי אבו: הנושא של דמי מפעיל.
יוסי אבו: אנחנו נכנסנו לעסקה עם המפעיל בעניין – נניח תמר, זה נובל – נקבעו דמי מפעיל לפי תנאי השוק שנעשו.
יוסי אבו: דמי המפעיל אמורים לכסות תקורות שבעצם מוציא המפעיל.
יוסי אבו: יש תקורה, נניח מהנדסים – יש מהנדסים שיושבים בחברת נובל שהם מתעסקים עם הפרויקט הזה, הם מקבלים מנובל שכר ולא מהמיזם, ודמי המפעיל אמורים לכסות בין היתר תקורות מסוג זה.
יוסי אבו: כאן נקבע שדמי מפעיל לא מוכרים.
יוסי אבו: זאת אומרת, יש גוף שפועל, מוציא כספים, עושה עבודה אבל לא מכירים לו בשום עלות.
יוסי אבו: בנקודה הזאת זה מאוד מאוד מהותי.
יוסי אבו: צריך להבין שזאת הדרך בה זה פועל בעולם.
משה גפני: הערה ראויה.
יוסי אבו: רק לחדד כאן.
משה גפני: אני אחזור עכשיו על מה שאמרת.
משה גפני: לא יכול להיות שיושב מהנדס שהוא מופעל על ידי החברה ומשלמים לו את דמי ההפעלה ופתאום עכשיו לא מתחשבים בעניין הזה.
משה גפני: אני אמרתי את הדברים בחצי משפט.
משה גפני: אתם תענו תשובות טובות, כי אם לא יהיו תשובות טובות, אנחנו נצביע כמו שהוא אומר.
יוסי אבו: אדוני, אם אפשר עוד הערה אחת.
משה גפני: אמרת שזהו.
יוסי אבו: לא ספרתי נכון.
יוסי אבו: פספסתי הערה אחת.
יוסי אבו: בכל זאת, אם אפשר עוד הערה אחת אדוני.
משה גפני: אבל גז אתם מוצאים, אפילו שלא ספרת נכון.
יוסי אבו: סעיף (3) מוציא מכלל התשלומים שבעצם מוכרים את הנושא של תשלומים שמחושבים כשיעור הפקה מהמיזם.
יוסי אבו: צריך להבין שיש קבלני ביצוע, יש קבלנים שעובדים בהפקה וכולי והתשלומים להם מחושבים כשיעור מהפקה של המיזם.
יוסי אבו: שוב, זאת הוצאה של קבלת ספציפי שמחושבת בשיעור הזה ולכן צריך להתייחס לזה.
יוסי אבו: אני מאוד מודה לך אדוני.
חיים אינדיג: אני חיצוני של גבעות עולם.
משה גפני: אנחנו מדברים רק על הגדרות.
חיים אינדיג: כן.
חיים אינדיג: ההגדרה של תקופת ההקמה היא הגדרה שמראה שכל החוק הזה בכלל לא מתאים לנפט ביבשה.
חיים אינדיג: חשבו כאן על גז בים אבל לא חשבו על הנפט ביבשה.
משה גפני: אין צורך בדברים מכיוון שאני יכול להגיד את כל מה שאתה אומר.
חיים אינדיג: לא, זה משהו מיוחד שאני חושב שצריך לומר אותו.
חיים אינדיג: ההגדרה מניחה שתקופת הפיתוח, כמו שכתוב בדברי ההסבר, נגמרת ביום שהתחילה הפקה מסחרית.
חיים אינדיג: זה ממש לא נכון לגבי היבשה.
חיים אינדיג: מי שחשב על זה הניח שבים, ברגע שהתחלת הפקה מסחרית, בעצם גמרת את כל העבודה אבל ביבשה אחרי באר אחת אתה צריך עוד ארבעים בארות.
חיים אינדיג: יש שטח מאוד גדול, לכל באר יש שטח ניקוז מוגבל, זאת אומרת שכדי ללכת ולהוציא את הנפט מן השדה, יש צורך לקדוח ארבעים בארות.
חיים אינדיג: אומרים שברגע שהגעת בבאר אחת להפקה מסחרית, נגמרה תקופת ההקמה אבל זה פשוט לא מתאים ליבשה.
משה גפני: מה זה קשור להגדרות?
חיים אינדיג: הגדרה של תקופת ההקמה אומרת תקופה שמסתיימת וסופה ביום שקדם למועד תחילת ההפקה המסחרית.
משה גפני: אפשר להוציא את גבעות עולם מהחוק?
חיים אינדיג: אפשר להראות שורה-שורה שהחוק הזה בנוי לים ולא בנוי ליבשה.
חיים אינדיג: לא הייתה ועדת ששינסקי על זה והיא לא דנה ביבשה.
חיים אינדיג: יש לי עוד הערות להגדרות.
חיים אינדיג: תקופת ההרצה, תקופה של 24 חודשים שתחילתה ביום שלאחר תקופת ההקמה.
חיים אינדיג: זאת אומרת, אנחנו מדברים על תקופה שמדברת על שנתיים או אולי על ארבע שנים בעוד שלקדוח את הארבעים בארות האלה, זה ייקח בין 15 ל-20 שנים.
חיים אינדיג: אם כן, כל ההגדרות האלה לא מתאימות.
חיים אינדיג: כל ההגדרה הזאת לא מתאימה מבחינת הזמן.
ג'ינה כהן: ג'ינה כהן, נציגת הגז הפלשתינאי ותחנת הכוח הפלשתינאית.
משה גפני: את בעד החוק או נגד?
ג'ינה כהן: הערה כללית.
משה גפני: אין הערות כלליות היום.
ג'ינה כהן: סליחה, אני ציונית למרות שאני עובדת עם הפלשתינאים.
משה גפני: אין אצלי אפליה בין פלשתינאים לישראלים.
ג'ינה כהן: יש הרגשה שבחוק מנסים להמציא את הגלגל מחדש.
ג'ינה כהן: יש דברים מאוד בסיסיים בעולם, כמו באמת הדבר שהמתחרים שלי אומרים לגבי ה-אופרייטד אקפנסס.
ג'ינה כהן: זה מאוד חשוב שאופרייטד אקפנסס מקובלים וגם דברים אחרים כמו די-קומינישינג אקפנסס.
ג'ינה כהן: אני לא ראיתי בחוק דברים, אחרי שעשו את כל ההפקה וכל הייצור.
משה גפני: אני רוצה שתביני, אנחנו בוועדת כספים ויש לנו עוד עבודה חוץ מהחוק הזה.
משה גפני: אני לא יכול בחוק הזה להתפרס על פני כל הקדנציה.
משה גפני: נראה לי שאת הכנת נאום ואת לא מקשיבה לי.
ג'ינה כהן: לא.
ג'ינה כהן: לגבי ההגדרה של מכירה של נפט, הייתי רוצה להוסיף שם מכירה של נפט שהופק בשטח.
ג'ינה כהן: זכות הנפט של מיזם הנפט.
ג'ינה כהן: הסיבה שאני רוצה את זה היא כי אם למשל גז פלשתינאי ייכנס לארץ, זה לא יהיה גז שהופק משטח הזכות והוא לא נכנס בתוך החוק הזה.
ג'ינה כהן: אני לא רוצה שיהיה בלבול.
שאול מרידור: לא הבנו את ההערה.
משה גפני: הם לא הבינו.
דלית זמיר: תסתכלי מה כתוב במשפט הראשון בהגדרת תקבול.
ג'ינה כהן: אני רוצה שיהיה מובן שמכירה של גז, זה לא גז שמיובא ונכנס לכאן.
צחי גרוסווסר: אני מהמחלקה המשפטית של נובל.
צחי גרוסווסר: יש לי כמה הערות אותן אומר בקצרה.
צחי גרוסווסר: מועד תחילת ההפקה המסחרית, הואיל וזה גם ידוע למשרד התשתיות ולמשרד האוצר, אנחנו למעשה משק גז מתפתח, אנחנו נדרשים לבנות מערכת שהיא גדולה לאין שיעור מהצורך הנוכחי.
צחי גרוסווסר: אנחנו מבקשים שמועד תחילת ההפקה המסחרית יוגדר כמועד שבו המערכת מפיקה בחמישים אחוזים מהיכולת שלה, כדי שבאמת לא ייווצר מצב שיש לנו תמריץ שלילי לא להתחיל להזרים, ומצד שני שלא ניכנס לכך שאנחנו מתחילים להזרים מהר.
משה גפני: אני יכול לבקש בקשה?
משה גפני: הערות שהעירו קודם, לא לחזור עליהם.
משה גפני: אני מציע לכולם לומר שהם מקבלים את ההערה שהתקבל קודם והיא גם נוגעת אליהם.
צחי גרוסווסר: בסדר.
צחי גרוסווסר: כך אני אעשה.
צחי גרוסווסר: דמי מפעיל, אני מצטרף למה שנאמר קודם ורק בשביל הפרוטוקול אני רוצה לציין שבנובל, שאנחנו המפעיל, זאת דרישה של משרד התשתיות, לא ניתן לקיים פרויקט בלי מפעיל.
צחי גרוסווסר: ודבר שני, בנובל, בשביל הפרספקטיבה, עובדים מאות אנשים על פרויקט תמר ועל פרויקט לוויתן ואלו לא הוצאות לצורך הפחתת מס אלא אלו הוצאות אמיתיות ויש לזה גם התייחסות בתזכיר.
צחי גרוסווסר: לגבי מחיר היצוא, כאן מדובר על לא פחות מהמחיר בישראל – נגעו בזה גם ביום חמישי – לגבי גז אין מחיר בישראל ולא ניתן למכור אותו.
צחי גרוסווסר: אני חושב שזה אינטרס שלנו, של הוועדה, של המדינה, להגיע להגדרה יותר הגיונית שתאפשר יצוא במידה שהמדינה תחליט שהיא מעוניינת בזה.
משה גפני: בבקשה, להשיב להם.
שי חרמש: רגע, גפני, אמרו כאן שני דברים סותרים.
שי חרמש: אמר יוסי אבו, ובלבד שהמחיר לא יהיה יותר גבוה מהמחיר בארץ.
שי חרמש: כך אמרת?
יוסי אבו: נכון.
צחי גרוסווסר: אני אומר בדיוק את אותו הדבר כמו יוסי.
צחי גרוסווסר: אני אומר שברגע שאתה אומר לא פחות, אתה לא יודע מה לומר.
צחי גרוסווסר: זאת אומרת, אתה כבול לאיזשהו מחיר והוא גם לא פחות.
צחי גרוסווסר: זאת אומרת, זה יכול לעלות רק למעלה.
צחי גרוסווסר: אם אומרים לא יותר, זה לפחות נותן איזשהו מקום של סבירות ואז אתה יכול לשבת עם המדינה ולהגיע לאיזשהו פתרון הגיוני.
יוסי אבו: וזה גם משקף את המתודולוגיה.
יורם בונן: אני בשם רציו חיפושי נפט.
יורם בונן: אני מצטרף להערות האחרות ואחדד רק את הנקודה הזאת של ההגדרה של תקבול.
משה גפני: אני קיבלתי מכתב ממישהו שאני אפרסם את כל הפגישות שלי.
שי חרמש: אתה לא לבד.
אחמד טיבי: כולנו קיבלנו את אותו מכתב.
משה גפני: מה עניתם להם?
שי חרמש: שנפרסם.
משה גפני: פרסם.
אחמד טיבי: לרבות מצב בריאות באותו יום.
אחמד טיבי: יש מכתב אחר.
משה גפני: הוא בדרך.
משה גפני: קיבלתי את המכתב הזה, חשבתי שאני מתפלץ.
משה גפני: ואם יש לי פגישה עם ביבי על פירוק הקואליציה והכנסת האיחוד הלאומי לקואליציה?
משה גפני: או פגישה עם אחמד טיבי ולא חשוב מה החלטנו לגבי מירי רגב?
משה גפני: גם את זה אני אפרסם?
משה גפני: באמת, זה מגיע לשיאים בלתי נודעים.
יורם בונן: אדוני היושב ראש וחברי הכנסת, הקונספציה שעומדת בבסיס הצעת החוק בעקבות דוח ששינסקי היא למסות רווחי יתר.
יורם בונן: הלוגיקה היא שאתם מרוויחים הרבה, תשלמו הרבה.
יורם בונן: כאן נוצר מצב אבסורד שלפי ההגדרה גם אם לא מרוויחים הרבה, משלמים הרבה.
יורם בונן: למה?
יורם בונן: כי קובעים שמחיר המכירה יהיה איזה משהו תיאורטי למרות שלא מכרת אותו בפועל.
יורם בונן: מה הרלוונטיות דווקא בסיטואציה בה רוצים למכור את הגז בחוץ לארץ כי אין לו ביקוש בארץ, כי אין לו שוק בארץ?
יורם בונן: מה הרלוונטיות?
יורם בונן: מה ההיגיון למסות לפי איזשהו מחיר תיאורטי שבהגדרה הוא יותר גבוה מהמחיר בישראל?
יורם בונן: לכן אדוני, בפועל נוצרה כאן סיטואציה שההיטל גבוה הרבה יותר.
חיים אורון: אני רוצה הערה לסדר.
חיים אורון: בשני חוקים שישבתי כאן כתבו את ההגדרות אחרי שדיברו על הנושאים לגופם.
חיים אורון: אני רואה כאן ארבעה נושאים שבעצם מה שאתם אומרים הם איך קובעים את המחיר ואיך קובעים עוד כל מיני דברים.
חיים אורון: אם אתם מתחייבים שם לא לדבר יותר, אין לי בעיה, אבל היות שאני בטוח ששם נדבר ושם גם נחליט, אני מציע שנתקן את ההגדרות לפי מה שנחליט שם ולא הפוך.
חיים אורון: זה עקום לגמרי.
חיים אורון: בוא נעזוב את ההגדרות ונלך לגוף החוק.
משה גפני: אנחנו סיימנו את ההגדרות.
אודי אדירי: אני אנסה להתייחס לכל ההערות שעלו כאן.
אודי אדירי: ראשית, הערה לגבי התקופות.
אודי אדירי: היו כאן כמה הערות שעלו לגבי קביעת התקופות.
אודי אדירי: תקופת החיפוש מסתיימת ביום שבו השתכנע הממונה, שהוא הגוף המקצועי או האוטוריטה המקצועית לעניין הנפט, כי קיימת תגלית נפט.
אודי אדירי: הבקשה שעלתה כאן מצד החברות או המשקיעים היא שלמעשה תקופת החיפוש תסתיים כשנתקבלה חזקה, שזאת פעולה שתלויה קודם כל בהגשת הבקשה לחזקה על ידם, ובדברים נוספים.
אודי אדירי: אנחנו סבורים שהיא צריכה להסתיים בהגדרה שהיא גם הגדרה אקסוגנית, אם השתכנע הממונה שיש כאן נפט בכמות מסחרית.