GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאלה פרתם: הנוסח שעבר בוועדת שרים לענייני חקיקה נוגע לשוכרים הפרטיים ואיננו נוגע למענק.
דניאלה פרתם: לכן עמדת משרד המשפטים היא שעל מנת לאשר את התוספת הזאת, יש להחזיר את זה לוועדת שרים לענייני חקיקה.
דניאלה פרתם: הם לא כאן כדי להביע את דעתם.
זאב אלקין: כי הם יודעים מה עמדת מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
דניאלה פרתם: כי חשוב שמהותית נבין.
זאב אלקין: זה לפרוטוקול.
משה גפני: הם ביקשו ממך לומר את זה?
משה גפני: אני בעד לעשות חסד.
דניאלה פרתם: התוספת הזאת הייתה צריכה להתקבל בוועדת שרים לענייני חקיקה.
דניאלה פרתם: בפועל אנחנו לא מתנגדים ואנחנו אישרנו את הנוסח, משרד האוצר, אבל מבחינת חקיקה זה לא נוהל תקין.
משה גפני: משרד ראש הממשלה, בבקשה.
זבולון אורלב: אני מתקומם על המלים שזה לא נוהל תקין של חקיקה כי אין שום חוק שמחייב את מה שהיא אמרה, שצריך ללכת לוועדה הזאת ולוועדה ההיא.
זבולון אורלב: החוק מכיר רק את הקריאות שיש בכנסת והוא לא מכיר את הקריאות שיש בממשלה.
זבולון אורלב: למה את אומרת שזה נוהל לא תקין?
משה גפני: אתה ממשרד האוצר?
דודו קופל: כן.
משה גפני: מה אתה רוצה להגיד?
דודו קופל: אני רוצה להוסיף.
דודו קופל: מכיוון שבאופן עקרוני בהתאם לתקנון הממשלה, ברגע שוועדת השרים לא תומכת בהצעת חוק פרטית, כל עוד זה לא עלה בוועדת השרים, עמדת הממשלה היא להתנגד.
דודו קופל: לכן ברמה הפורמלית אנחנו לא יכולים לתמוך בהצעה.
עמיחי פילבר: אני העוזר של בנצי, ראש מינהלת תנופה.
עמיחי פילבר: אני אתן מעט רקע.
עמיחי פילבר: הנושא הזה היה המלצה של ועדת החקירה, לתת פיצוי על ציוד.
עמיחי פילבר: היו כמה דיונים אצל מנכ"ל משרד ראש הממשלה והדיון האחרון התקיים ב-27 בדצמבר 2010 והשתתפו בו נציגים של משרד המשפטים, של משרד האוצר ושל מינהלת תנופה.
עמיחי פילבר: הטבלה הזאת פחות או יותר הוצגה באותה ישיבה ובסיכום הדיון סוכם שהטבלה הזאת תהיה מאושרת בכפוף להתאמות מול אגף התקציבים והייתה החלטה סופית על מועד תשלום הפיצוי שתתקבל ב-17 בפברואר 2011 או במועד בו תתקבל החלטה, המוקדם מבין השניים.
עמיחי פילבר: 17 בפברואר היה לפני שלושה שבועות ולאור זאת אנחנו קיבלנו אור ירוק לצאת גם עם הנושא הזה.
עמיחי פילבר: הנושא הועבר למשרד המשפטים כבר לפני שלושה שבועות וגם למשרד האוצר.
עמיחי פילבר: כמובן שגם גובש נוסח שמוסכם על משרד האוצר מבחינה תקציבית.
עמיחי פילבר: משרד המשפטים חושב, כמו שהיא אמרה, שמבחינת הנוהל זה צריך לחזור לוועדת שרים.
עמיחי פילבר: מנכ"ל משרד ראש הממשלה הכריע בעניין הזה שמבחינתו הוא ממשיך לקדם את זה וכך גם עמדת מינהלת תנופה.
עמיחי פילבר: חשוב לציין לגבי עצם התיקון שכל החוק הזה על כל חלקיו מתייחס לנושאים שמקדמים את הבנייה, את האנשים לעבר הבנייה של בתי הקבע, שהיום זאת המשימה המרכזית של מינהלת תנופה.
עמיחי פילבר: יש כאן את הנושאים של הבנים הממשיכים שנכנסים והנושאים של שוכרים פרטיים, ונושא של שיפוי על מס רכישה.
עמיחי פילבר: כל זה מכניס אותנו לעבר הבנייה ויש אנשים שהיום מתלבטים אם להיכנס לבנייה או לא להיכנס והפיצוי הזה, זה מה שיכול להכריע אם הם ייכנסו או לא ייכנסו.
עמיחי פילבר: לדחות את זה עכשיו בשלושה חודשים בגלל איזושהי סוגיה פרוצדוראלית, זה ממש לא נכון מבחינתנו וזה יכול לתקוע את כל התהליך הזה של המעבר לבתי קבע.
זאב אלקין: ולכן מה עמדתכם?
עמיחי פילבר: העמדה של משרד ראש הממשלה היא שזה צריך להיכנס לחוק הזה.
מיכל פרימן: אני מהמחלקה המשפטית של המינהלה.
מיכל פרימן: מבחינתנו צריך להפריד בין הפן המשפטי פרוצדוראלי לבין הפן המהותי.
מיכל פרימן: בפן המשפטי פרוצדוראלי, אין לי אלא לחזור על מה שדודי ודניאלה אמרו, שכל עוד זה לא אושר על ידי ועדת שרים לענייני חקיקה, אנחנו לא יכולים להכניס את זה.
מיכל פרימן: בפן המהותי, נוסח החוק שמוצע כאן מקובל עלינו ובעצם הנוסח שאנחנו התחלנו לקדם אותו כהצעת חוק ממשלתית שעדיין לא הסתיימה והנוסח הזה תואם את מה שאנחנו אומרים.
משה גפני: תאמרי לי דבר אחד שזה הדבר הכי חשוב עכשיו מבחינתי.
משה גפני: אם אנחנו נכניס את זה בחוק, אתם תמשכו את החוק?
משה גפני: תביעו התנגדות?
משה גפני: תהפכו אותו לתקציבי?
מיכל פרימן: לא.
משה גפני: אז מה הדיון?
זאב אלקין: לסיכום.
זאב אלקין: בעקבות שאלתך.
זאב אלקין: ההחלטה של ועדת שרים לענייני חקיקה הייתה מאוד ברורה.
זאב אלקין: חובת התיאום חלה מול משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר בלבד, לא כוללת את משרד המשפטים.
זאב אלקין: כך הוחלט.
זאב אלקין: מלכתחילה החוק תוכנן להיות אכסניה לתיקונים שונים בחקיקה בעקבות מסקנות ועדת החקירה הממלכתית.
זאב אלקין: במהלך תהליך החקיקה היו סעיפים שירדו כי הממשלה עוד לא הסכימה עליהם והיו סעיפים שנוספו ולכן מבחינה זאת הסעיף הזה הוא לא שונה מכל יתר הנושאים שעלו וירדו לתוך החוק.
זאב אלקין: באותה החלטה של ועדת השרים לענייני חקיקה היה גם כתוב שתיאום החקיקה צריך להיות בתיאום עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
זאב אלקין: הוא מי שנבחר על ידי ועדת השרים כמתכלל את העמדות השונות.
משה גפני: מי מייצג כאן את מנכ"ל משרד ראש הממשלה?
עמיחי פילבר: אני.
משה גפני: מנכ"ל משרד ראש הממשלה מסכים.
עמיחי פילבר: כן.
זאב אלקין: לכן בעיניי המהלך הוא בהחלט תקין.
חיים אורון: אני לא רוצה להתייחס לכל הצעת החוק אבל יש לי שתי הערות.
חיים אורון: בדרך כלל, כאשר מביאים חוק כזה אומרים כמה הוא עולה.
חיים אורון: כאשר חוקקו את החוק הבסיסי ביקשנו להוסיף חמישה שקלים, כל פעם אמרו לנו שזה שני מיליארד שקלים, חמישה מיליארד שקלים.
חיים אורון: אני רוצה לדעת כמה עולות התוספות האלה, גם בצד של ההלוואה שהופכת להיות מענק מקום וגם בתוספות האחרות.
חיים אורון: תנו לי הערכה.
חיים אורון: אני מבין שאין נתונים מדויקים כמה זה עולה, אבל הערכה.
חיים אורון: הרגע שמעתי שהצעת החוק הזאת מתואמת בין משרד האוצר למשרד ראש הממשלה בלי משרד המשפטים.
חיים אורון: אני רוצה להוסיף כאן הסתייגות לפתרון בעיית המבנים של ארז שבשום פנים ואופן מזה שש שנים אי אפשר לפתור אותה.
חיים אורון: גם עכשיו הייתה, לפני שבוע, ישיבה בראשותו של אורי אריאל ואז כולם התחייבו לעשות חוק.
חיים אורון: למה צריך לעשות חוק בארבע קריאות?
חיים אורון: בואו נוסיף כאן הסתייגות.
חיים אורון: לגבי המבנים בארז שגם משרד ראש הממשלה וגם המינהלת לדורותיה, מאז שמות אנשים שאסור להזכיר אותם היום בשמם כמו יונתן בשיא, אמרו שיש כאן עוול נוראי.
חיים אורון: אני מציע לתקן אותו עכשיו.
חיים אורון: יש שם 41 אנשים שמסתובבים שנים, קיבלו פרוטות עבור המבנים שהם בנו – אני לא יכול להגיד כדין כי לא היה שם דין אבל זה הדין שישראל החליטה שיהיה שם – והם בנו והם לא מצליחים לקבל על כך פיצוי.
חיים אורון: חלקם התרוששו, חלקם הקימו מפעלים אחרים ולא מצליחים להקים אותם, הם מסתובבים בכנסת בלי כתובת.
חיים אורון: אני הפכתי לכתובת שלהם ואני נזה
חיים אורון: רתי מלהגיש הצעות חוק כי בסוף הייתי מגיש הצעת חוק על ארז והייתי מקבל חוק לא כמו זה אלא משהו אחר.
חיים אורון: עכשיו אומרים שהוועדה החליטה, הוועדה גם היא לא נתנה להם תשובה ויותר מזה, היא אמרה אמירה שלא מגיע להם.
חיים אורון: אני חושב שזה עוול נורא שנגרם להם ואני חושב שזאת ההזדמנות לתקן אותו.
משה גפני: תשובה של הממשלה לשני הדברים האלה.
זאב אלקין: אני אתייחס לזה לפני כן כי השאלה היא למה זה לא נכנס מלכתחילה ויש לכך שתי סיבות.
זאב אלקין: האחת, ציין אותה ג'ומס.
זאב אלקין: לצערי, אני חושב שיש הרבה צדק בטענה של אנשי ארז אבל ועדת החקירה הממלכתית החליטה אחרת והחוק הזה נועד להיות אכסניה לתיקוני חקיקה עליהם המליצה ועדת החקירה הממלכתית.
זאב אלקין: לכן זה לא נכנס לכאן מלכתחילה.
זאב אלקין: בדיעבד, אני יודע שלסעיף הזה יש התנגדות של הממשלה ולכן אם הוא יכנס, זה יהפוך את כל החוק לתקציבי.
זאב אלקין: לכן בקשתי מהוועדה – לא איכפת לי אם זה יעלה כהסתייגות למעלה – לא להכניס את זה לחוק הזה.
משה גפני: לעלות, זה יעלה בכל מקרה.
זאב אלקין: זה להשמיע את הזעקה של אנשי ארז שיש הרבה צדק אתה, אבל בקשתי מהוועדה לא להכניס את זה לחוק הזה.
משה גפני: למה הממשלה מתנגדת?
זאב אלקין: הממשלה טוענת שאלה עלויות גדולות וכרגע היא הולכת על בסיס מסקנות ועדת החקירה הממלכתית.
זאב אלקין: היא אומרת שעד שלא יישמנו את זה, אנחנו לא מוכנים לפתוח נושאים חדשים.
זאב אלקין: אפשר להתווכח עם הגישה הזאת.
משה גפני: כמה כסף זה עולה, החוק הזה?
זאב אלקין: על זה אני לא יודע לענות.
משה גפני: מישהו יודע לענות?
זאב אלקין: משרד האוצר יודע, אבל אני רוצה לסיים את דבריי.
זאב אלקין: לכן אני מבקש לדחות את ההסתייגות כי אחרת זה יתקע את כל החוק ויהפוך אותו לתקציבי.
משה גפני: משרד האוצר, אתם יודעים עלות משוערת?
דניאלה פרתם: ראשית, העלויות הן מוערכות בהתאם לזכאים ולמי שיפנה לקבל.
דניאלה פרתם: תיקון החקיקה האחרון?
משה גפני: לא האחרון.
משה גפני: כמה עולה החוק?
דניאלה פרתם: אני יכולה להגיד לך לפי החלק האחרון של התיקון, חוזים וציוד.
זבולון אורלב: לא, לפני הציוד.
דניאלה פרתם: 49 מיליון שקלים.
משה גפני: מה זה 49 מיליון שקלים?
דניאלה פרתם: זאת ההערכה לפי מספר הזכאים שייגשו.
משה גפני: על הציוד.
דניאלה פרתם: רק על הציוד.
זבולון אורלב: הוא שואל אותך על החוק שקראנו.
דניאלה פרתם: לא עשינו הערכות.
הילה רבני: המינהלה לא ביצעה הערכות.
חיים אורון: יש עוד נושא שהייתם באים ככה לוועדה?
משה גפני: יש, יש עוד הרבה נושאים.
חיים אורון: אני לא אצביע נגד, אבל זה לא מכובד פשוט.
חיים אורון: אלה לא שני שקלים.
חיים אורון: אני יודע לעשות לכם את המכפלות האלה עם המחשב שיש לי כאן, בלי הערכות.
חיים אורון: מותר להגיד לוועדה כמה כסף זה עולה.
משה גפני: אני מבקש שתאמרו לוועדה.
משה גפני: תעשו את החשבון מהר ותאמרו לוועדה בכמה כסף מדובר, לפני שזה יאושר במליאה.
משה גפני: תעשו את זה היום.
משה גפני: אפשר לעשות את זה היום?
משה גפני: מאיפה את יודעת שהתוספת היא 49 מליון שקלים?
דניאלה פרתם: כי הסיכום אליו הגענו היה לפי סכום גג.
דניאלה פרתם: לפי זה בנינו את המענקים שכל אחד יקבל.
משה גפני: את מדברת על התוספת.
משה גפני: תקריאי את התוספת.
מירב תורג'מן: הוספת סעיף 44א בחוק יישום תוכנית ההתנתקות, התשס"ה-2005 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 44 יבוא: אנחנו ננסח את זה ונתאים את זה.
מירב תורג'מן: יש צורך לבצע כמה התאמות של הנוסח.
משה גפני: כמה זמן ייקח לכם לנסח את החוק הזה כדי להביא אותו למליאה?
מירב תורג'מן: כמה ימים.
משה גפני: יומיים יספיקו לתת הערכת מחיר?
משה גפני: זה קצת לא מכובד.
משה גפני: תומכים בחוק אבל צריך לומר מה הסכום.
זאב אלקין: שזה יהיה לפני ההצבעה במליאה כי ההצבעה במליאה תהיה בשבוע הבא.
משה גפני: לכן שאלתי אותה כמה זמן ייקח לנסח.
מירב תורג'מן: "44א מענק בשל הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים (א) ישראלי שביום הקובע מקום המגורים הקבוע שלו היה כדין בבית מגורים בישוב מפונה זכאי למענק בשל הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים, הנובעות ממעבר לבית מגורים אחר מחוץ לתחום האמור בסעיף 3, בסיכום כמפורט בסעיף 5 בתוספת החמישית, בהתאם לשטח הבית ולמספר הנפשות שהתגוררו בו ביום שבו פונה.
מירב תורג'מן: לעניין זה, "שטח הבית" – כהגדרתו בסעיף 1 בתוספת השנייה.
מירב תורג'מן: (ב) (1) לא תהיה זכאות, בשל פינוי בית מגורים אחד, ליותר ממענק אחד ליותר ממענק אחד לפי סעיף זה ויראו לעניין זה את כל מי שהתגוררו בבית המגורים כזכאי אחד.
מירב תורג'מן: (2) לצורך חישוב שטח הבית וקביעת סכום המענק של מי שהתגורר ביום הקובע ביותר מבית מגורים אחד בתוך התחום האמור בסעיף 3, יראו את כל הבתים בהם התגורר כבית מגורים אחד.
מירב תורג'מן: (3) לא תהיה זכאות למענק לפי סעיף זה למי שביום הקובע התגורר במגורים של מוסד חינוך פנימייתי.
מירב תורג'מן: (ג) על אף האמור בחוק זה, מועד תשלום המענק לפי סעיף זה, לגבי מי שבונה בית מגורים בישוב שמיושמת בו העתקה קהילתית (בסעיף קטן זה – בית הקבע), יהיה בתוך שישים ימים ממועד המעבר לבית הקבע.
מירב תורג'מן: המנהל רשאי להורות על הקדמת תשלום המענק או חלקו למועד שלא יהיה מוקדם ממועד סיום בניית שלד בית הקבע, אם נוכח שהדבר דרוש לצורך השלמת בניית בית הקבע או המעבר אליו, וכן לקבוע תנאים להקדמת התשלום כאמור, כפי שימצא לנכון, לרבות תנאים המבטיחים את פינוי מבנה המגורים הזמני.
מירב תורג'מן: (ד) (1) על אף האמור בסעיף 13, המועד האחרון להגשת תביעה לפי סעיף זה הוא 12 חודשים מיום תחילתו של חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3) (מענק בשל הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים), תשע"א-2011.
מירב תורג'מן: (2) לבקשת תובע, ראי בית משפט השלום בירושלים, מטעמים מיוחדים שיירשמו ולאחר שנתן למינהלה הזדמנות להשיב לבקשה, להתיר לתובע להגיש את תביעתו אף אם חלפה התקופה האמורה בפסקת משנה (1), בתנאים שיקבע.
מירב תורג'מן: לעניין ערעור, דין החלטת בית המשפט לפי סעיף זה כדין החלטת בית המשפט בערעור כאמור בסעיף 18. 2.
מירב תורג'מן: תיקון התוספת החמישית בתוספת החמישית לחוק העיקרי, אחרי סעיף 4 יבוא: שטח בית המגורים עד 115 מ"ר מעל 115 מ"ר מעל 190 מ"ר ועד 190 מ"ר מספר הנפשות עד 3 נפשות 17,000 ₪ 22,000 ₪ 28,000 ₪ שהתגוררו בבית המגורים 4-5 נפשות 21,000 ₪ 27,000 ₪ 34,000 ₪ ביום שבו פונה 6 נפשות ומעלה 26,000 ₪ 33,000 ₪ 41,000 ₪ חבר הכנסת אורון, איזה הסדר אתה מבקש להחיל על תושבי ארז?
חיים אורון: אני מבקש לכתוב מי שהיה באזור ארז לפני שהתקבלה ההוראה.
חיים אורון: ההוראה שם התקבלה בערך שלושת-רבעי שנה או שנה לפני הפינוי.
חיים אורון: מי שהיה ופינה מרצון על פי הוראת הממשלה, יפוצה עבור המבנה שהיה ברשותו על פי מדידות שביצע השמאי הממשלתי לפני הפינוי.
חיים אורון: היו שם מדידות.
חיים אורון: ובסכום שיקבע השמאי הממשלתי.
חיים אורון: יש שם רישום על המידות ואין הסכמה על הזכות לקבל כסף.
חיים אורון: תנסחי את זה כך שגם יהיה נכון מבחינה משפטית.
חיים אורון: אין מחלוקת.
חיים אורון: מישהו מדד שם את הבית.
חיים אורון: הוא אמר שהיה לך מרובעים מבנה תעשייתי.
מירב תורג'מן: לפי מדידות של אז אבל לפי הערך של היום?
חיים אורון: אני משאיר את זה פתוח.
חיים אורון: השמאי הממשלתי יגיד ויקבע.
דודו קופל: שתי הערות נוסח שמקובלות גם על המינהלת.
דודו קופל: האחת לגבי פסקה (ב)(2), אחרי המלים "את כל הבתים בהם התגורר".
דודו קופל: הסכמנו עם המינהלת להוסיף את המלים "בתוך התחום האמור בסעיף 3" כדי להבהיר שמדובר רק בבתים בתוך האזור המפונה.
מירב תורג'מן: יראו את כל הבתים בתוך התחום.
דודו קופל: בתוך התחום האמור בסעיף 3.
מירב תורג'מן: "מי שהתגורר ביום הקובע ביותר מבית מגורים אחד בתוך התחום האמור בסעיף 3".
דודו קופל: העניין השני הוא בסעיף קטן (ג), המונח "העתקה קהילתית".
דודו קופל: זה מונח שהוא קצת בעייתי והוא לא מוגדר היטב בתוך החוק.
דודו קופל: היה לנו כאן קושי הגדרתי ואנחנו מבקשים שיינתן לנו לנסות ולמצוא מונח טוב יותר שישקף ברמה המהותית בדיוק את מה שכתוב כאן, אבל ישקף את זה בצורה מדויקת יותר.
זאב אלקין: במהלך ההכנה.
מיכל פרימן: זה בתיאום אתנו.
משה גפני: ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה ההסתייגות לא התקבלה והיא תעבור למליאת הכנסת.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3), התשע"א-2011 בתוספת מה שהקריאה היועצת המשפטית, סעיף 44א.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור החוק לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: ה צ ב ע ה נמנע – 1 החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית החוק אושר והוא יבוא למליאת הכנסת לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: על סדר היום הארכת מועד להגשת דוחות כספיים בהתאם לחוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973.
משה גפני: הגיעו בקשות מסיעת חד"ש, מסיעת מד"ע.
מירב תורג'מן: העבודה, האיחוד הערבי.
משה גפני: מה זה האיחוד הערבי?
מירב תורג'מן: רשימה שלא נכנסה לכנסת.
משה גפני: דיבר אתי אחמד טיבי.
משה גפני: יש בקשה שלו, של רע"מ-תע"ל?
מירב תורג'מן: זה האיחוד הערבי.
מירב תורג'מן: זה חדש.
משה גפני: כן, ראיתי.
משה גפני: איפה האיחוד הלאומי?
טמיר כהן: ישראל ביתנו.
משה גפני: ישראל ביתנו, זה הגיע עכשיו.
משה גפני: יש בקשה מכמה סיעות.
משה גפני: מה עמדת מבקר המדינה?
טמיר כהן: עמדת מבקר המדינה מצוינת במכתב שחולק לחברים ובמייל שהגיע לכאן עכשיו, וזה בסיכום שהיה לי עם עוזר מבקר המדינה לגבי המועד.
טמיר כהן: יש הסכמה לגבי כל המפלגות שיגישו את הבקשה שלהן בכתב ולתאריך ה-1 במאי שנה זו.
מירב תורג'מן: אני יכולה להסביר את הסעיף?
מירב תורג'מן: סעיף 10(ג) לחוק מימון מפלגות קובע שבתוך עשרה שבועות מתום כל שנת כספים ימסרו נציגי הסיעה ורשימת מועמדים למבקר המדינה את החשבונות ולאחר מכן מבקר המדינה מגיש את הדוח לוועדת הכספים.
מירב תורג'מן: הבקשות של המפלגות מתייחסות לתקופה שמתחילה ביום 1 במרץ 2009 ומסתיימת בתום שנת 2010.
מירב תורג'מן: מדובר בתקופה של למעלה משנה משום שסעיף (ג)(1) קובע ששנה שבה מתקיימות הבחירות לכנסת, יראו אותה כאילו היא מסתיימת בתום השנה העוקבת.
מירב תורג'מן: כלומר, יש לנו את 2009 ו-2010 כאילו הן שנת כספים אחת.
מירב תורג'מן: בסעיף (ו) לחוק נקבע שוועדת הכספים של הכנסת רשאית, אחרי התייעצות עם מבקר המדינה, להאריך כל מועד מהמועדים הקבועים בסעיף הזה.
מירב תורג'מן: אני חושבת שראוי יותר שנציג ממשרד מבקר המדינה ישב כאן בדיון ונקיים חובת היוועצות גם ביחס לבקשות חדשות שמגיעות, אבל הם שלחו את המייל למרות שאני מבינה שהוא לא הגיע לכולם.
מירב תורג'מן: מה לגבי בקשות חדשות שיוגשו?
משה גפני: כך כתוב כאן.
מירב תורג'מן: אנחנו מחילים את ההחלטה על כלל המפלגות?
משה גפני: טמיר קרא את זה.
משה גפני: אני גם לא מבין איך אפשר לקבל החלטה על חלק כן ועל חלק לא.
מירב תורג'מן: בגדול, אפשר.
מירב תורג'מן: החוק מאפשר.
מירב תורג'מן: החוק מתיר לעשות את זה.
משה גפני: מי נמצא כאן?
טמיר כהן: אין מוזמנים.
משה גפני: אני חושב אנחנו יכולים לעשות את זה עד ה-1 במאי.
טמיר כהן: זה בהסכמה אתם.
משה גפני: בהסכמה אתם, עד ה-1 במאי.
משה גפני: אני חושב שצריך לאפשר את זה לכל המפלגות.
משה גפני: אי אפשר לעשות שחלק כן וחלק לא, חלק ישלחו מכתבים וחלק לא.
משה גפני: במייל שנשלח נאמר: "עמדתנו היא כי האמור במכתבו של מר גולן בעניין זה נכון גם לגבי סיעות שבקשתן הוגשה לאחר מועד המכתב".
משה גפני: זאת אומרת, מועד המכתב הוא המכתב הזה.
משה גפני: שהוא מאפשר להאריך את המועד.
משה גפני: כלומר, "אנו ממליצים לאשר אורכה להגשת הדוחות כאמור במכתב לכל הסיעות שהגישו בקשה לקבלת אורכה כאמור.
משה גפני: יצוין כי נוכח דחיית המועד להגשת דוחות הסיעות, יוגש דוח מבקר המדינה על תוצאות ביקורת החשבונות של הסיעות הללו ליושב ראש הכנסת 16 שבועות מהמועד האחרון שייקבע להגשת הדוחות למשרדנו".
משה גפני: זאת אומרת, בכל מקרה מבקר המדינה אומר – ואת זה כותבת חנה רותם –
חיים אורון: הוא יגיש את זה בסביבות יולי-אוגוסט.
משה גפני: בכל מקרה הוא מגיש את זה 16 שבועות ואני מציע לא להיכנס לכל הפרטים האלה.
מירב תורג'מן: הפרטים האלה כן חשובים אם ועדת הכספים מאשרת החלטה של דחיית מועד הגשת הדוח גם על ידי מבקר המדינה.
מירב תורג'מן: למעשה יש לנו שתי החלטות.
משה גפני: זה פועל יוצא של העניין.
מירב תורג'מן: לא מונחת בקשה רשמית על ידי המבקר לדחות עד תום 16 שבועות מיום 1 במאי.
משה גפני: מונחת.
חיים אורון: יש הסכמה שלו.
חיים אורון: מה הבעיה?
מירב תורג'מן: אני מדברת על דחיית המועד להגשת הדוח על ידי המבקר ולא על ידי המפלגות.
משה גפני: אומרת חנה רותם לוועדת הכספים: "יצוין כי נוכח דחיית המועד להגשת דוחות הסיעות, יוגש דוח מבקר המדינה על תוצאות ביקורת החשבונות של הסיעות הללו ליושב ראש הכנסת 16 שבועות מהמועד האחרון שייקבע להגשת הדוחות למשרדנו".
משה גפני: זאת אומרת, היועצת המשפטית, שברגע שאנחנו מאשרים את זה עד ה-1 במאי 2011, אנחנו גם מאשרים שהדוחות יוגשו 16 שבועות מהמועד הזה.
מירב תורג'מן: וזה בעצם יוצא 21 באוגוסט 2011, לפי החשבון שעשיתי.
מירב תורג'מן: יש כאן שתי החלטות ושתי הצבעות.
משה גפני: מי בעד אישור הבקשה להארכת מועד מסירת הדוחות עד ה-1 במאי 2011?
משה גפני: ה צ ב ע ה אושר פה אחד מי בעד אישור הגשת דוח מבקר המדינה 16 שבועות מה-1 במאי 2011?
משה גפני: כותבת היועצת המשפטית של הוועדה שהתאריך הוא 21 באוגוסט 2011, ואני לא בדקתי אבל אני סומך עליך.
משה גפני: על כל פנים, 16 שבועות לפי מה שמצוין במכתבה של גברת חנה רותם, מנהלת האגף לביקורת בחירות ומימון מפלגות במשרד מבקר המדינה.
משה גפני: ה צ ב ע ה אושר פה אחד הבקשות אושרו.
חיים אורון: אני מציע שתפנה מכתב כי כל ההליך הזה הוא לא נכון.
חיים אורון: מפלגות שעומדות בלוח זמנים, משקיעות בזה משאבים, משקיעות בזה גם כסף, מתנהלות אחרות.
חיים אורון: יש כללים וצריך לעמוד בהם.
חיים אורון: כל שנה יש כאן סיפור.
משה גפני: מה להגיד למבקר המדינה?
חיים אורון: שהוא צריך להוציא מכתב שבשנים הבאות יתכבדו ויעמדו בזמן.
חיים אורון: אי אפשר לדרוש את זה מכל העולם וממפלגות, יש להן אפשרות לנהוג אחרת.
משה גפני: יש צדק מסוים בדבריך אבל יש מפלגות שיש שם דברים שהם באמת לא תלויים בהם.
משה גפני: קורים דברים כאלה.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, הצעה לסדר.
אמנון כהן: אישרנו את הפניות שקיבלנו אבל יש עדיין עודפים של משרדי הממשלה.
משה גפני: הכול נמצא בסדר היום.
אמנון כהן: כולל משרד ראש הממשלה?
משה גפני: אם פיצלו את זה – טוב, אם לא פיצלו את זה – לא טוב וזה לא יובא.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אני מודה לאדוני על ששם את כל הנושאים.
משה גפני: בישיבות האחרונות ביקשתי שיפצלו.
משה גפני: אם פיצלו – טוב, אם לא פיצלו – זה לא יהיה בסדר היום.
אמנון כהן: אני לא יודע אם פיצלו או לא.
אמנון כהן: יכול להיות שפיצלו.
אמנון כהן: יחד עם זאת, גם אם פיצלו, אני מבקש שנדון בכל הפניות והעודפים היום.
משה גפני: זאת פררוגטיבה של היושב ראש.
אמנון כהן: נכון אבל אני יכול לבקש.
משה גפני: ביקשת.
אמנון כהן: אנחנו מבקשים מאדוני היושב ראש.
משה גפני: מי זה מבקשים?
משה גפני: בשם מי אתה מבקש?
אמנון כהן: בשמי ובשם רוב חבריי בוועדת הכספים.
משה גפני: רוב, זה נראה.
משה גפני: אני לא יודע מה זה רוב.
אמנון כהן: אנחנו מבקשים להעביר את העודפים על מנת שהמשרדים ייערכו.
משה גפני: זאת אומרת, אתה לא תגיש יותר רביזיות על בקשות של הממשלה?
משה גפני: מה קרה לך הבוקר?
אמנון כהן: אני מדבר על נקודה עניינית.
אמנון כהן: יש כאן העברה של עודפים.
משה גפני: נדון על כל ההעברות.
אמנון כהן: אם הכול בא לשולחן.
משה גפני: אני לא יודע מה בא.
משה גפני: אני מחליט.
אמנון כהן: אני שואל.
משה גפני: זאת פררוגטיבה של היושב ראש, כמו של השר לשירותי דת יש את הפררוגטיבה שלו לא לכבד הסכמים, לא לכבד מילה, לא לעשות מה שצריך לעשות.
משה גפני: כל אחד ממלא את תפקידו.
משה גפני: מותר לו גם לצאת ברעיונות נגדי.
אמנון כהן: אני לא יודע על מה תה מדבר.
אמנון כהן: אני מבקש שאנחנו נדון על כל ההעברות והעודפים לגופו של עניין למרות שיש לאדוני פררוגטיבה.
אמנון כהן: אנחנו יכולים לעבור לסדר היום ולדון על ההעברות.
אמנון כהן: ואמרת, לגופו של עניין נדון.
אמנון כהן: אני מבקש מאדוני, אני יודע על חילוקי הדעות מול משרדי הממשלה והאפשרות היחידה שיש לחברי ועדת הכספים להשפיע היא לעכב ולהגיע להבנות ואני אתך אדוני.
אמנון כהן: אני לא אגיד שאני נגדך אבל יחד עם זאת כרגע יש כאן רגישות אחרת לגמרי של פגיעה בתהליך השוטף ולכן, אם אפשר לפנים משורת הדין.
משה גפני: אתה אתי, זאת אומרת שתלך אתי לבית קפה?
משה גפני: מה זה אתה אתי?
משה גפני: מה תעשה עם זה שאתה אתי?
משה גפני: יש לך אפשרות לעשות משהו?
אמנון כהן: יש לנו אפשרויות לעשות.
משה גפני: שום אפשרות אין לכם.
משה גפני: אתם נמר של נייר.
אמנון כהן: היום לא נגמר ויש גם מחר.
משה גפני: אני תליתי תקוות במה שאתה אומר.
אמנון כהן: אלה רק עודפים וזה יעבור לביצוע.
משה גפני: הכול נכון.
אמנון כהן: כבודו בפררוגטיבה שלו יפעיל שיקול דעת לכל דבר ועניין.
אמנון כהן: תודה אדוני.
משה גפני: פנייה מספר 20 – משרד התחבורה
מיכה פרלמן: הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב הפיתוח של משרד התחבורה ולכמה נושאים ספציפיים.
מיכה פרלמן: הנושא הראשון כולל תקצוב תוספת לתכנון וניהול מכרזי התחבורה הציבורית.
מיכה פרלמן: בעצם כל תקציבי התכנון שם גדלים בעקבות הוצאת מכרזים נוספים השנה לתחבורה ציבורית.
אמנון כהן: אמרו שרוצים להפריט חלק.
מיכה פרלמן: לא, אלה שכבר הופרטו בעצם.
מיכה פרלמן: יש מכרזים שנגמרים השנה וצריכים למכרז אותם מחדש.
מיכה פרלמן: יש הסכם עם אגד שבדיוק נחתם ועכשיו יוצאים עוד מכרזים שגם אותם צריך להוציא ולכן צריך להגדיל את התקציבים.
מיכה פרלמן: ,
משה גפני: עבור מי זה מיועד?
מיכה פרלמן: מכרז.
מיכה פרלמן: מי שיזכה, יזכה.
מיכה פרלמן: יש שם עוד שני נושאים.
מיכה פרלמן: האחד, פרויקטים משלימים ברכבת הקלה ירושלים שאנחנו צריכים להוסיף בהתאם לסיכום בין העירייה והממשלה כדי להשלים את הפרויקט.
מיכה פרלמן: במטרופולין תל אביב יש ביצוע והשלמות של עבודות בדרום אילון, שם רכבת ראשון עוברת וצריך לסיים אותה.
מיכה פרלמן: קידום של רשות תחבורה ציבוריות מטרופוליניות וסקר הרגלי נסיעה ארצי שלא בוצע מאז שנות ה-90.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 20 – אושרה פה אחד פנייה מספר 21 –
אודי רמר: הפנייה נועדה לתקצב הרשאה של 13 מיליון שקלים עבור תכנון תשתיות גז נדרשות ברשות הגז הטבעי.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 21 – אושרה פה אחד פנייה מספר 22 – משרד התיירות
קרן שפר: הפנייה נועדה להעביר 370 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב לסעיף הפיתוח של משרד התיירות.
קרן שפר: 250 מיליון שקלים הם לעידוד אחסון המלונאים במדינת ישראל, בהתאם לחוק לעידוד השקעות הון, ועוד סכום של 120 מיליון שקלים לפיתוח תשתיות תיירותיות.
קרן שפר: הכול במסגרת סיכום תקציב 2011-2012.
משה גפני: מה זאת אומרת סיכום תקציב?
קרן שפר: סיכום תקציב שנחתם בין אגף התקציבים למשרד התיירות.
משה גפני: זה לא מופיע בתקציב ואתם מוסיפים את זה עכשיו.
חיים אורון: מאיפה?
אורי אריאל: מהרזרבה.
אורי אריאל: כמה רזרבה יש לכם?
קרן שפר: אני באמת לא יודעת.
קרן שפר: אני ממשרד התיירות.
קרן שפר: אני לא יודעת מה המקור התקציבי.
חיים אורון: זה מהרזרבה.
אורי אריאל: רזרבה כללית, סעיף 47.
אורי אריאל: זאת רזרבה אין סופית.
חיים אורון: למה זה לא סוכם כאשר הגישו את התקציב?
חיים אורון: למה צריך לחכות לעכשיו?
אמנון כהן: הם לא רצו להצביע על התקציב כי היה להם חוסר בתקציב ואז ישבו למשא ומתן.
קרן שפר: בדרך כלל את התוספות החד פעמיות לא מכניסים לבסיס התקציב אלא הן ניתנות במהלך השנה.
חיים אורון: מה זה חד פעמי?
קרן שפר: שזה לא נכנס לבסיס התקציב.
חיים אורון: חוק עידוד השקעות הון הוא לא חד פעמי.
קרן שפר: לא, אבל המסגרת הזאת היא חד פעמית לשנת 2011.
קרן שפר: זאת לא מסגרת שתינתן עכשיו בכל שנה.
קרן שפר: זה היה במסגרת סיכום תקציב ולכן זה לא נכנס לבסיס אלא מקבל תוספת.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 22 – אושרה פה אחד פניות מספר 23 ו-24 – משרד התיירות
קרן שפר: הפנייה נועדה להעביר 62 מיליון שקלים למשרד התיירות.
קרן שפר: סכום של 48 מיליון שקלים מתוך הסכום הזה בעצם נועד למימון הרשאה להתחייב שניתנה בשנת 2010 ויש כאן נושאים שונים כמו הילולת הרשב"י ועוד תוספות למיניהן שמתקבלות גם כן במסגרת סיכום תקציב 2011-2012.
משה גפני: כמה כסף להילולת הרשב"י?
קרן שפר: 5.6 מיליון שקלים.
אורי אריאל: זה לא מה שכתוב כאן.
קרן שפר: המרכז לפיתוח המקומות הקדושים, זה הילולת הרשב"י.
אמנון כהן: בהמשך כתוב.
משה גפני: אנחנו מדברים על פנייה של 62,500 מיליון.
אורי אריאל: 50 מיליון שקלים לשיווק תיירות.
אורי אריאל: כמה יש בבסיס?
משה גפני: אני באמצע שאלה.
משה גפני: אנחנו מדברים על העברה של 62.5 מיליון שקלים.
משה גפני: את מצביעה על 6.5 מיליון שזה הילולת הרשב"י.
קרן שפר: יש כאן כמה נושאים ואחד מהם הוא הילולת הרשב"י.
קרן שפר: נושא נוסף הוא תגבור תקציב כוח האדם במסגרת סיכום עם משרד האוצר.
קרן שפר: יש כאן עוד תוספת של כ-48 מיליון שקלים על מנת לממן הרשאה להתחייב שניתנה בשנת 2010 ועכשיו צריך לממן אותה.
אמנון כהן: שיווק.
קרן שפר: שיווק.
קרן שפר: בשנה שעברה חלק מתקציב השיווק ניתן בהרשאה להתחייב ופשוט עכשיו זה מימון התקציב, מימון ההרשאה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 23 ו-24 – אושרו פה אחד פנייה מספר 25 -
צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצוב 25 מיליון שקלים לתחום התכנון ו-42 מיליון שקלים לשיפוץ בתי דיור ציבורי, אחזקה שיטתית.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 25 – אושרה פה אחד פניות מספר 26 ו-27 -
צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצוב 27 מיליון שקלים, מתוכם 25 מיליון שקלים לתוכניות הבראה במועצות דתיות.
צחי דוד: ירושלים, רחובות ובנימינה-גבעת עדה.
צחי דוד: בנוסף יש כאן שני מיליון שקלים לתוכנית הפרישה של המשרד כפי שסוכם עם משרד האוצר.
משה גפני: מה זה תוכנית הפרישה?
צחי דוד: פרשו חמישה עובדים וזאת עלות הפרישה שלהם.
משה גפני: מאיזה משרד פרשו חמישה עובדים?
צחי דוד: המשרד לשירותי הדת.