GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: זה לא על פניה מספר 232 לוועדה.
אמנון כהן: תוריד אותי מהכל.
אלי גולדשמידט: האפשר לבקש רחמים?
אלי גולדשמידט: יש פה ערימה גדולה של פניות של 21 יום שעוכבו.
אלי גולדשמידט: מי המעכבים?
א' קרשנר: חברי-הכנסת עופר חוגי, יצחק כהן ויוסי פריצקי.
אלי גולדשמידט: האם אתה מוריד הכל?
עופר חוגי: אני צריך התייעצות.
ויצמן שירי: חבר-הכנסת עופר חוגי, מספיק.
ויצמן שירי: אי אפשר איתכם.
ויצמן שירי: סיכמנו משהו - נכון?
ויצמן שירי: מספיק עם השטויות שלך.
יעקב ליצמן: תצביע על כל החבילה שלי יחד.
עופר חוגי: מה עם- - -?
אלי גולדשמידט: שמת לי את התיק הזה לפני חצי שעה.
אמנון כהן: חבר-הכנסת חוגי, הוא מטפל בזה.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת אמנון כהן, האם אתה הורדת?
אמנון כהן: הורדתי.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת מאיר פרוש, האם אתה מוריד?
מאיר פרוש: הורידו.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פרוש הוריד את הכל.
א' קרשנר: כך גם חבר-הכנסת גפני.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת גפני הוריד את הכל.
משה גפני: גם אני מוריד את זה לפי הסיכום.
משה גפני: אני מבקש ואומר, וגם אתה אמרת, שצריך לבדוק את נושא הלוואות למורים.
אלי גולדשמידט: זה דבר שייבדק, ותזכיר לי לבדוק זאת.
א' קרשנר: יש רביזיה בעניין מדע שחבר-הכנסת חוגי ביקש.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת חוגי, האם אתה מוותר על הרביזיה בנושא המדע?
א' קרשנר: יש את חבר-הכנסת פריצקי.
יוסף יצחק פריצקי: ויתרתי מזמן.
אלי גולדשמידט: הוא ויתר מזמן.
א' קרשנר: יש את חבר-הכנסת פרוש לגבי חינוך.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פרוש הוריד הכל.
א' קרשנר: יש את חבר-מלול לגבי פניה בעניין ראש הממשלה.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת מלול הוריד.
אלי גולדשמידט: הוא עשה לי סימן.
יוסף יצחק פריצקי: אני משאיר את הפניה לגבי הרשויות המקומיות [=כנראה בקשות מספר 016-57 ו-017-57], וזה לא פוליטי.
יוסף יצחק פריצקי: לגבי רשויות מקומיות, מתברר שמצד אחד גובים ארנונה ומצפצפים עלינו ומצד שני- - -
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פריצקי, את נושא רשויות מקומיות אנו משאירים.
אלי גולדשמידט: אני לא מצביע על זה.
ויצמן שירי: לגבי רשויות מקומיות, אני מסכים איתו.
אלי גולדשמידט: רבותי, אני מודיע לכם לפרוטוקול: למעט פניה מספר 133 לגבי רשויות מקומיות שעוכבה ע"י חברי-הכנסת ליצמן ופריצקי, שאיננו דנים בה עכשיו, כל שאר המעכבים למיניהם ומבקשי הרביזיות, למעט חבר-הכנסת ליצמן, הסירו את פניותיהם לעיכוב.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת ליצמן נותר עם מספר פניות שהוא ביקש לעכב.
אלי גולדשמידט: הוא ביקש לעשות לגביו טכניקה אחרת - להשאיר את בקשת העיכוב שלו, אך להצביע על כל הבקשות שהוא ביקש לעכב בהצבעה אחת כמיקשה אחת.
אלי גולדשמידט: אני מעלה עכשיו את כל הבקשות שעוכבו ע"י חבר-הכנסת ליצמן.
אלי גולדשמידט: מי בעד כל הבקשות הללו?
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה כל הבקשות שעוכבו ע"י חבר-הכנסת ליצמן התקבלו.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת ליצמן, כל הבקשות אושרו.
נחום לנגנטל: אדוני היושב-ראש, הבקשה שלנו על המקוואות ובתי-הכנסת לגבי 160 מליון שקל תהיה אחרי סוכות.
נחום לנגנטל: (פניה מס' 298 לוועדה)
אלי גולדשמידט: מונחת לפנינו פניה מספר 298 לוועדה בעניין עודפי משרד הבריאות.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד אותה להצבעה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 298 לוועדה התקבלה פה אחד.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 298 לוועדה אושרה פה אחד.
מאיר פרוש: תגמור את כל הפניות בתיק.
א' קרשנר: גמרנו.
אלי גולדשמידט: גמרנו.
מאיר פרוש: לא גמרת את כל התיק.
מאיר פרוש: מה עם פניה מספר 232 לוועדה?
א' קרשנר: אישרנו.
מאיר פרוש: מה עם הרביזיה לגבי בית-שמש?
א' קרשנר: הוא הסיר.
אלי גולדשמידט: הוא הסיר.
אלי גולדשמידט: חג שמח ומועדים לשמחה.
אלי גולדשמידט: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, הנושא הראשון על סדר היום: תקנות מס הכנסה, קביעת אחוז נכות, תיקון.
אלי גולדשמידט: הנושא עמד על סדר היום, הייתה אליי פנייה שלא לקיים את הישיבה מכיוון שלא כולם הוזמנו ולכן דחיתי את הישיבה על מנת שכל ארגוני הנכים שביקשו להופיע יוכלו להגיע, אני מקווה שזה אכן נעשה על מנת שנקיים דיון כמו שצריך.
אלי גולדשמידט: אני מבקש מגברת לומברוזו לעמוד על הנושאים המהותיים שיש בהם שינוי לעומת המצב הקודם, האחד לדוגמה, ההגבלה של עד 100% נכות.
תמר לומברוזו: זה טכני.
אלי גולדשמידט: הנושא השני, הוצאת המבחנים הנוספים מקביעת אחוזי הנכות.
תמר לומברוזו: זה למעשה גם טכני כי אנחנו מאמצים את ההוראות כפי שקיימות בתקנות הביטוח הלאומי, תקנה 14 בשינויים המחויבים.
אלי גולדשמידט: אם כך, תסבירי בבקשה את השינויים המהותיים.
תמר לומברוזו: בדיון הקודם הצגנו את התקנות הללו, למעשה יש בהן הרבה מאוד תיקונים טכניים הנדרשים לאור שינויים כאלה או אחרים שהיו בתקנות הביטוח הלאומי, שהן תקנות שעל פיהן מבחינה מהותית נקבע אחוז הנכות גם לעניין תקנות מס הכנסה.
תמר לומברוזו: נדרשו כמה תיקונים טכניים בעקבות שינויים שנעשו בתקנות.
תמר לומברוזו: ביניהם, הנושא של החישוב המיוחד, אופן החישוב, המבחן, קביעה לגבי איברים מסוימים, את הדברים הללו קבענו מפורשות.
אלי גולדשמידט: את מדברת על התאמה לדברים ששונו בתקנות הביטוח הלאומי?
תמר לומברוזו: לא, אלא כתוצאה משינויים במיקום של תקנות הביטוח הלאומי אנחנו עושים כעת תיקון טכני על מנת שהדברים יבוטאו בצורה מדויקת.
אלי גולדשמידט: תני לנו דוגמה.
תמר לומברוזו: על פי תקנות מס הכנסה, קביעת אחוז הנכות לפי סעיף 11 במתכונתו הנוכחית: אחוז הנכות לצד כל אחד מהניכויים אשר במבחנים שבחלקים א' ב' ו-ד' בתוספת תקנות הביטוח ובהתאם לכללים שבתוספת, ובלבד שאחוז הנכות של נכה לא יעלה על 100%.
תמר לומברוזו: זה המצב הקיים היום.
תמר לומברוזו: לפני כמה שנים, חלקים ג' ו-ד' של התוספת בתקנות הביטוח בוטלו וההוראות שלהם נכללו בגוף אותן תקנות.
תמר לומברוזו: למעשה מדובר בשינוי במיקום של תקנות הביטוח הלאומי והיום אנחנו מפנים את המיקום הנכון.
תמר לומברוזו: זה תיקון טכני כפי שאנחנו רואים אותו, לזה אנחנו מכוונים כשאנחנו אומרים תיקונים טכניים.
תמר לומברוזו: יש כמה תיקונים פרוצדורליים, שלאור הניסיון שאנחנו צברנו והוועדות שפועלות מכוח מס הכנסה, מצאנו לנכון לקבוע מספר הוראות, שהן דומות ביותר רק שמתחייבים שינויים כתוצאה מזה שאנחנו נציבות מס הכנסה לעומת ועדות של הביטוח הלאומי, לקחנו בעצם הוראות דומות שקיימות היום בתקנות של הביטוח הלאומי, של קביעת אחוז נכות לנפגעי עבודה, ביניהם, עיגול שבר כלפי השלם, כלפי מעלה, שזו הוראה חשובה מאוד וחיונית.
תמר לומברוזו: ביניהם קביעה של תחולה מחדש.
תמר לומברוזו: ביניהם, ביטול קביעה שהורשע אדם לקביעת דרגת הנכות.
תמר לומברוזו: אדם שבעצם עשה מעשה פלילי והייתה לו הרשעה לפי פקודת מס הכנסה ונושא ההרשעה הביא לו בעצם את הנכות לדרגה של 90% ומעלה, אנחנו אומרים שתבוטל הקביעה שלו.
תמר לומברוזו: יש הוראה מקבילה לזה בתקנות הביטוח הלאומי.
אנה שניידר: למשל, אם הוא נפצע במהלך שוד וכתוצאה מכך הוא הפך לנכה, לזה הכוונה?
תמר לומברוזו: לא.
תמר לומברוזו: אם הוא הורשע בעבירה לפי סעיפים 217, 220 לפקודת מס הכנסה, דהיינו, דיווח על הכנסה מסוימת תוך שהוא הציג מצגים מסוימים, מצגים שקריים והורשע, דרגה של הרשעה היא דרגה מאוד גבוהה, זו גם הדרגה שנדרשת בתקנות הביטוח הלאומי.
תמר לומברוזו: אומרים, שאם וקביעת אחוז הנכות שלו או של מישהו אחר הושפעה בשל הפעולות שבשלה הוא הורשע, רשאי הנציב להחליט שקביעת הוועדה בטלה.
אלי גולדשמידט: כלומר, את מדברת רק על עבירות שיש קשר ישיר בינן לבין קביעת דרגת הנכות שלו?
תמר לומברוזו: נכון.
אלי גולדשמידט: נניח שאדם מסר דיווח שקר למס הכנסה ולאחר מכן עבר תאונה או שחלה במחלה שגרמה לו לנכות של 100%, איך יכול להיות קשר?
תמר לומברוזו: למשל, אם אדם הציג מצג מסוים, מצג שווא על נכות מסוימת, הגיע לוועדה, בעקבות הנכות הזו הוא דיווח - - -
אלי גולדשמידט: אז לא מגיעה לו נכות.
אלי גולדשמידט: אם לא מגיעה לו נכות, אני מניח שאף אחד לא יתווכח על זה, אבל אם מגיעה לו נכות על פי מצבו הרפואי, אני לא מבין את העניין.
תמר לומברוזו: אנחנו מדברים רק על מצבים שבהם הורשע, אחוז הנכות הושפע מהפעולות שבשלן הוא הורשע.
תמר לומברוזו: הדוגמה היא, שהוא הציג בפני הוועדה הרפואית מצג רפואי מסוים – זה מקרה מאוד קיצוני, אני לא יודעת עד כמה קיימים המקרים הללו - מצג שקרי.
תמר לומברוזו: אין הוראה היום שאומרת, איך לטפל באותן הטבות שהוא קיבל בשל אותו מצג.
אנה שניידר: למה זה קשור להרשעה בעבירה לסעיף 220 לפקודת מס הכנסה?
תמר לומברוזו: סעיף 220 לפקודת מס הכנסה הוא סעיף שמצביע על מרמה, מצג כוזב, מצג שווא.
אנה שניידר: אבל הוא בעצם הציג מצג שווא לפי הדין הכללי.
אנה שניידר: אם מישהו עשה עבירה כללית במהלכה הפך לנכה, למה המדינה צריכה לתת לו פטור ממס הכנסה?
אלי גולדשמידט: הנושא הזה לא ברור לי.
אלי גולדשמידט: אולי הוא צודק אבל אני לא מבין את הסיטואציה.
תמר לומברוזו: אולי כדאי שנציג הביטוח הלאומי ייתן דוגמה לסעיף מקביל שקיים אצלם בתקנות.
רועי קרת: התקנות שלנו משנת 1956 והסעיף ישן מאוד, אני לא יודע אם היום היו כותבים כזה סעיף, אבל הרעיון בא לפתור מצבים שבהם נעשה זיוף שבעקבותיו נקבע אחוז נכות לא מתאים.
אלי גולדשמידט: אבל במקרה כזה צריך להוריד לו את אחוז הנכות בלי קשר למס הכנסה.
אלי גולדשמידט: אני מודה, אני עדיין לא מבין את הסעיף הזה.
תמר לומברוזו: ההרשעה בעצם לא רק מאיימת את הקביעה.
אלי גולדשמידט: אז יש כאן פגם מאוד חמור בדין, אם אדם רימה בקביעת אחוז הנכות שלו, הציג מצג שווא ובמקום 100% נכות הוא צריך לקבל 50% נכות, אין דרך במערכת שלנו להוריד אותו ל-50%?
רועי קרת: על פי התקנות, כל ועדה רפואית חדשה שתדון מחדש, הקביעה שלה תהיה רק מפה ואילך, השאלה מה קורה על העבר?
אלי גולדשמידט: זה לא בסדר, צריך לסדר זאת.
רועי קרת: זו תקנה שמסדרת זאת.
אלי גולדשמידט: רק אם יש הרשעה.
אלי גולדשמידט: להפך, אם אדם רימה, הציג מצג שווא וקיבל זכויות על בסיס מצג השווא הזה, תבטל לו את הזכויות.
אמנון כהן: כמה זמן אחורה אפשר לבטל לו את הזכויות?
תמר לומברוזו: מהקביעה.
אמנון כהן: איך הוא יחזיר את כל הכסף.
אמנון כהן: חוק התיישנות – שבע שנים.
אלי גולדשמידט: אם מישהו לקח במרמה כספים מהמדינה כשלא הגיעו לו, הוא בריא כמו שור אבל הוא הציג מצג שווא, מה אתה רוצה שהוא לא יחזיר את הכסף?
אמנון כהן: אבל מדי כמה שנים ישנה ועדת בדיקה נוספת.
אלי גולדשמידט: לכן הם אומרים מכאן ואילך.
אלי גולדשמידט: נניח שהוא שיחד רופא והרופא נתן לו תעודה רפואית, על פי התעודה הרפואית הוא חולה אבל הוא בעצם בריא לכל דבר וכתוצאה מכך הוא מקבל כסף מהמדינה 20 שנה.
תמר לומברוזו: אני סוקרת את אותם נושאים שהם הוראות מקבילות להוראות שקיימות בתקנות הביטוח הלאומי.
תמר לומברוזו: ציינו את ההוראה של תחולה של קביעה מחדש.
תמר לומברוזו: יש אפשרות על פי התקנות, הן לנכה והן לנציב מס הכנסה, לבקש קביעה מחדש של הנכות.
תמר לומברוזו: אנחנו מבקשים בשני המצבים הללו, שהקביעה לא תחול רטרואקטיבית אלא מעת הגשת הבקשה.
אלי גולדשמידט: למה, ואם זה מגיע לו?
תמר לומברוזו: בסייג, שאם אדם אושפז כתוצאה מהחמרה, בעצם הייתה לו מניעה בהגשת הבקשה לקביעה מחדש, תוך פרק זמן של 90 יום מיום שחרורו - - -
אלי גולדשמידט: ואם מדובר באדם שהוא לא בעניינים, אז מה, הוא לא נכה כתוצאה מזה שהוא לא עמד על זכויותיו?
תמר לומברוזו: אנחנו מדברים על קביעה מחדש.
תמר לומברוזו: קביעה מחדש מגיעה לאחר שאדם מגיש בקשה לנכות בוועדה רפואית, לא קבעו לו את דרגת הנכות הנדרשת לעניין סעיף 9 (5).
תמר לומברוזו: הגיש על זה ערר לוועדה רפואית לעררים, ועדת רפואית אחרת קבעה אחוז נכות שלא עולה כדי אחוז הנכות שקבוע לעניין סעיף 9 (5), שזה 90% נכות לפחות.
תמר לומברוזו: היום אנחנו נמצאים במהלך של חקיקה ראשית, שאמורה להגיע לכנסת בתקופה הקרובה, שתהיה אפשרות לערער לבית משפט מחוזי על החלטה של ועדת ערר רפואית.
תמר לומברוזו: ההליך שאנחנו מדברים בהוראה של הקביעה מחדש, אנחנו מדברים על חידוש ההליכים לאחר שתמו כל הליכי הערעור.
תמר לומברוזו: אנחנו מדברים על אדם שלמעשה היה בהליכים הללו, אנחנו מדברים על אוכלוסייה שערה לזכויות שלה על פי התקנות הללו.
אלי גולדשמידט: מה המצב היום?
תמר לומברוזו: היום אין הוראה.
אלי גולדשמידט: תגדירי את המצב.
אלי גולדשמידט: מה יכול הנכה לעשות נכון להיום?
תמר לומברוזו: מהמועד שהנכה סבור שחלה החמרה במצבו, הוא מגיש בקשה לקביעה חדשה.
אנה שניידר: היום יש אי התאמה בין התקנות של הביטוח הלאומי לתקנות מס הכנסה.
אלי גולדשמידט: את זה הבנתי, אולי התקנות האלה צודקות, אבל אני שואל שוב, אם חל שינוי לרעה במצבו של הנכה, מה הוא יכול לעשות?
תמר לומברוזו: הוא רשאי להגיש בקשה לקביעת דרגת נכות חדשה.
אלי גולדשמידט: ואז זה יחול רטרואקטיבית שש שנים?
תמר לומברוזו: סעיף 25 ו-26 אינם מוגבלים בתאריך.
אלי גולדשמידט: מה המצב היום ומה אתם מבקשים לתקן?
תמר לומברוזו: היום סעיפים 25 ו-26 קובעים, שאם עברו שישה חודשים מאז שנקבע אחוז נכותו של הנכה בתקנות אלה, תקנות מס הכנסה, רשאי הנכה לבקש קביעת אחוז מחדש אם הביא אישור מרופא כי מצבו הרפואי הוחמר.
תמר לומברוזו: הוראות אלה יחולו בשינויים המחויבים.
אלי גולדשמידט: אני מרגיש שאני שואל ואני לא מקבל תשובות, אני שואל, מה המצב של היום ומה אתם מבקשים לשנות, מה המצב היום מבחינת בקשה לקביעה מחדש של אחוז נכות?
תמר לומברוזו: היום אין הוראה מפורשת שאומרת ממתי חלה הקביעה.
תמר לומברוזו: למעשה היא קובעת את הנסיבות שבהן רשאי אדם להגיש בקשה.
אלי גולדשמידט: יש החמרה במצב רגלי, אני מבקש שאחוז הנכות יהיה גבוה יותר.
אלי גולדשמידט: קבעו לי אחוז נכות, מה המצב, זה חל רטרואקטיבית?
אנה שניידר: פנית היום אבל במסמך כתוב שההחמרה חלה לפני שנה.
אנה שניידר: אני מניחה שמה שקורה היום, אתה מקבל את אחוז הנכות מאותו רגע שהוועדה הרפואית מאשרת את המסמכים שלך.
אלי גולדשמידט: מה מבקשים עכשיו, שזה לא יחול רטרואקטיבית?
אלי גולדשמידט: אם יסתבר שההחמרה שלי חלה מלפני שנה, למה אני צריך לקבל את אחוז הנכות רק מרגע הגשת התביעה?
אלי גולדשמידט: מה מטרת הסעיף הזה, מלבד שזה חוסך כסף לביטוח הלאומי?
רועי קרת: לא מדובר בתקנות הביטוח הלאומי מדובר בתקנות מס הכנסה.
אלי גולדשמידט: אז מה, ואם התקנות האלה לא טובות אז אני צריך לאשר את תקנות מס הכנסה?
רועי קרת: אני יכול להסביר מה הרציונאל בביטוח הלאומי.
רועי קרת: יש שני רציונאלים, ראשית, ביטוח לאומי לא נועד לשמש חשבון חיסכון או חשבון בנק, זה נועד לכסות על צרכים מידיים סוציאליים ולכן כשאתה מגיש את הבקשה היא לא רטרואקטיבית, לא נצברות לך זכויות מביטוח לאומי ובוודאי שלא בנכות.
רועי קרת: הנמקה נוספת היא תופעה שבביטוח לאומי כל אחוז נוסף מקנה תוספת של תשלום ולכן אנשים מעונינים לחזור כל אימת שהם יכולים.
אלי גולדשמידט: שהרופאים יבדקו אם מגיע להם או לא מגיע להם.
רועי קרת: כשיש קביעה של ועדה רפואית ומערערים עליה בוועדה רפואית לעררים, רצינו לשים כמו שמקובל, איזשהו מחסום.
רועי קרת: לאחר שהתקיימה ועדה ראשונה וועדה שנייה וקבעה את אחוז הנכות, ישנה תופעה, שמנסים לחזור אחורה אל מעבר לקביעה של הוועדה הרפואית שאותה אנחנו רוצים למנוע.
ויצמן שירי: במקרה אני נכה צה"ל ולכן אני שואל, למה אתם לא מקשיחים עמדות עם נכי צה"ל, במה הם שונים מנכים רגילים, מדוע אחוז הנכות של נכי צה"ל על אותה פציעה של נכה מן המניין הוא פי שניים?
רועי קרת: צריך לשאול את משרד האוצר, את מי שמממן, מדובר בשני גופים שונים.
יצחק כהן: אם אדם אושפז בבית חולים וההחמרה חלה לפני הגשת הבקשה - - -
תמר לומברוזו: על אשפוז יש מענה.
תמר לומברוזו: בנושא תחולה של קביעה מחדש.
תמר לומברוזו: בין היתר אנחנו מבקשים למנוע מצב שבו יבקשו קביעה של החמרה תקופה ארוכה לפני מועד הגשת הבקשה כך שהוועדה לא יכולה לבחון את ההחמרה הלכה למעשה וזאת כאשר אנחנו רואים שבהיסטוריה ישבו שתי ועדות על המדוכה וקבעו אחוז נכות.
תמר לומברוזו: בוודאי לא יעלה על הדעת, שקביעה של הוועדה תחול מועדים שלגביהם קבעה ועדה קודמת.
אלי גולדשמידט: נניח שהוועדה הקודמת ישבה לפני שנה וההחמרה לפי המסמכים הם לפני שמונה חודשים, יש לאשר לפחות את התקופה הזו, זה לא פוגע בסמכות הוועדה הקודמת אם הולכים לפי ההנמקה הזו.
אלי גולדשמידט: את אומרת, שהוועדה הקודמת ישבה וראתה את הדברים והחליטה שזה המצב, היה ערעור ובוצעו הליכים וקבעו 50% נכות.
אלי גולדשמידט: יומיים אחרי הקביעה של ועדת הערר חלה החמרה ובאו לקביעה מחדש כעבור שנה.
אלי גולדשמידט: כי האיש לא דאג לעצמו, שכח, היה במצוקה נפשית, בהליכי גירושין, הוצאה לפועל, בקיצור לא דאג לעניין.
אלי גולדשמידט: בקביעה מחדש אמרו שהוא צודק, משבוע לאחר הוועדה הקודמת הייתה החמרה ולכן מגיע לו עוד 10%, למה לא לתת לו? אני רוצה לעבור לתקנה 27.
תמר לומברוזו: תקנה 27 דנה באי התייצבות לבדיקה מחדש.
תמר לומברוזו: היום ההוראה לא ברורה לחלוטין, היא אומרת, שאם לא התייצב הנכה לבדיקה מחדש - - -
שלום שמחון: כל כמה זמן הוא צריך להתייצב לבדיקה מחדש?
תמר לומברוזו: הוא לא צריך להתייצב באופן תדיר מחדש לבדיקה, יש שני מצבים שקיימת אפשרות לדיון מחדש.
תמר לומברוזו: מסלול אחד, על פי בקשתו של הנכה, אם באמת ומצבו הוחמר.
תמר לומברוזו: זה תוך פרק זמן של שישה חודשים מאז הקביעה של הוועדה הרפואית.
תמר לומברוזו: אפשרות שנייה, שזה דיון מחדש לפי בקשת הנציב.
שלום שמחון: על פי מה הוא מחליט שאני צריך לבוא לבדיקה?
תמר לומברוזו: במקרים מאוד קיצוניים נעשה שימוש - - -
שלום שמחון: לאימא שלי, כל חצי שנה קוראים מחדש.
תמר לומברוזו: על פי בקשת הנציב, הוא מבקש דיון מחדש במקרים שהוא יודע שהמצב עשוי היה להשתנות, או שהוא קיבל אינפורמציה, או מתוך ידיעה, או מתוך הנסיבות של הנכה הספציפי הוא סבור שיש מקום לבחון מחדש את הנכות שלו.
תמר לומברוזו: זה לא סעיף שנעשה בו שימוש תדיר, בדקתי זאת אצלנו במערכת.
תמר לומברוזו: בעקבות בקשתו של יהודה דורון, שביקש שנבדוק את הנושא, אכן בדקנו ומצאנו, שלא נעשה שימוש שוטף בהוראה זאת, נאמר לי, שמדובר בשימוש של פעמים ספורות במהלך השנה.
תמר לומברוזו: אנחנו מדברים על נסיבות שבהן הנציב מבקש שייקבע דיון מחדש.
תמר לומברוזו: ההוראה מדברת מה קורה אם לא מתייצב הנכה לדיון כאשר הנציב ביקש לבחון מחדש - - -
שלום שמחון: את מדברת על אדם שנקבעה לו נכות קבועה ואתם מבקשים דיון מחדש.
תמר לומברוזו: זה לא צריך להיות רלבנטי ואפילו לגבי מי שנקבעה לו נכות לצמיתות.
תמר לומברוזו: גם אם נקבעה למישהו נכות לצמיתות, יש נסיבות שהוועדה סברה שזה לצמיתות ואחר כך, בעקבות דיון מחדש, היא ראתה שהיא טעתה והנכות שלו נמוכה יותר.
שלום שמחון: אני מבקש לדעת, איך מחליט הנציב לקרוא לי לדיון מחדש, אתם מפעילים משטר של מרגלים?
תמר לומברוזו: כאשר לנציב יש מידע או שיש נסיבות למשל של הכנסה או מביקורים במקום העסק והוא סבור שדרגת הנכות הקבועה בוועדה היא לא לגמרי מדויקת.
אלי גולדשמידט: למה זה לא נעשה על ידי הביטוח הלאומי, למה פתאום נציב מס הכנסה צריך להתעניין בדרגות הנכות?
אלי גולדשמידט: יש מערכת של ביטוח לאומי ואם היא חושבת שחל שינוי, היא צריכה לעשות זאת.
אלי גולדשמידט: יש כאן כפילות.
תמר לומברוזו: יש מקום להבחין, בתקנות הביטוח הלאומי יש את הפונקציות שמבקשות דיון מחדש.
תמר לומברוזו: בוועדות שקמות לעניין קביעת אחוז נכות לפי תקנות מס הכנסה, הפוסקים הרפואיים הם הפוסקים הרפואיים שנקבעים אך ורק לנושא של קביעת אחוז נכות.
אלי גולדשמידט: אבל יכול להיות מצב, שנציב מס הכנסה יזמן לדיון מחדש ובעקבות הזימון שלו ישתנה אחוז הנכות ובביטוח הלאומי זה לא ישתנה?
אלי גולדשמידט: כלומר, לצורך ביטוח לאומי יהיה אחוז הנכות בשיעור של 70% ולצורך מס הכנסה יהיה לו 50%, יכול להיות מצב כזה?
תמר לומברוזו: לא, צריך אולי להציג כמה צעדים אחורנית.
תמר לומברוזו: סעיף 9 (5) בפקודת מס הכנסה שקובע את הפטור ממס קובע, שקביעות מכוח חוקים מסוימים ומהם פרקים מסוימים מחוק הביטוח הלאומי הן קביעות שיחולו לעניין סעיף 9 (5) ואין צורך להגיע לקביעה מיוחדת לעניין מס הכנסה.
תמר לומברוזו: מי שלא נקבעה לו קביעה מכוח אחד מהחוקים הללו, יש לו את האפשרות שתיקבע לו הנכות והקביעה היא מכוח תקנות מס הכנסה, קביעת אחוז נכות.
תמר לומברוזו: האוכלוסייה הזו היא אוכלוסייה שלא נקבעה לה דרגת נכות.
אלי גולדשמידט: כל המקרים האלה הם מקרים שביטוח לאומי לא קבע דרגת נכות?
תמר לומברוזו: לא לפי נכי עבודה ולא פרק המתנדבים ולא לפי נכי צה"ל, יש רשימה של חוקים שהקביעה על פיהם מוחלת אוטומטית.
אלי גולדשמידט: כלומר, שיעורים שרק במקרים שבהם אין קביעה, זאת אומרת שלא יכולה להיות כפילות.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שמחון, אם כך, התשובה לשאלתך, מדוע נציב מס הכנסה מתערב בקביעה, זה רלבנטי רק במקרים שבהם לא הייתה ואין קביעת דרגת נכות על ידי מוסד אחד, לא על ידי המוסד לביטוח לאומי ולא על ידי שום מוסד אחר.
אלי גולדשמידט: רק במקרים האלה נציב מס הכנסה שולט בעניין.
אלי גולדשמידט: רבותיי, אני רוצה להציע הצעה, יש לי תחושה שאנחנו לא בשלים להחלטות בעניין הזה, זה נראה לי מורכב, למשל תקנה 15, שלא דנו בנושא של הנכות הפונקציונלית.
תמר לומברוזו: היא לא רלבנטית.
2321: היא רלבנטית מאוד.
אלי גולדשמידט: אני מבקש, שלא להכריע היום בעניין הזה.
ויצמן שירי: למה שלא יישבו עם כל נציגי הנכים?
תמר לומברוזו: לבקשת הוועדה, ישבנו עם נציג ארגון הנכים הכללי, מר יהודה דורון.
2321: לא ישבתם עם ארגון הגג של הנכים, גם לא עם ארגון תאונות עבודה ויש עד שישה ארגונים כאלה.
אלי גולדשמידט: יש לפעמים בעיה, שמרוב ארגונים לא רואים את היער ואז לא יודעים עם מי לשבת.
2321: מרוב החמרות לפעמים לא רואים את הכוונה הטובה של המדינה לעזור לנכים.
אלי גולדשמידט: השאלה היא, עם מי יושבים ועם מי אפשר לסכם את העניינים?
2321: אני מוכן לקבל על עצמי לשבת עם אותם הגופים שיהיו מעונינים לשבת ולהביא משהו מוסכם.
2321: הדבר הזה, במקום לתקן ולעזור, הוא גורם עוול לציבור הנכים הכללי, לכן אני מציע שיהיה דיון יסודי.
יהודה דורון: פנינו לבג"ץ והגשנו תביעה לגבי נכה שקיבלה שמונים ותשעה פסיק משהו אחוזי נכות ודרשנו שיכירו בזה כ-90%, הם התחייבו לתת תשובה לבג"ץ.
יהודה דורון: כלומר, הם באו לתקן ובתוך התיקון לבצע גם הרעות.
2321: אומנם הייתה התייעצות עם יהודה דורון, וזה חלק מארגוני הנכים, זה לא כל ציבור הנכים.
2321: לכן אני מציע, על מנת לעשות מלאכה טובה, שתהיה ישיבה עם כמה מנציגי הנכים.
אלי גולדשמידט: אני לא רוצה לדחות זאת לזמן רב, בין היתר משום שיש כמה חלקים טובים מבחינת ציבור הנכים.
אבי סלומה: נכה שיתוק מוחין לא יושב בכסא גלגלים, הוא עדיין מהלך והוא מקבל 80%, 90% או 100% נכות, אבל כאשר הוא בא למס הכנסה עם דרגה של 90% לא מוכנים להכיר בו כנכה 100%.
אבי סלומה: כנכה רפואי בדרגה של 90%, ראוי שתינתן לו נכות של 100% - אני מדבר על פקודת מס הכנסה – מדוע לא תוכר לו נכות של 90% באופן אוטומטי ל- 100%, בפרט לנכה שיתוק מוחין?
יוסי דדוש: התקנות אומרות, שנכה עם נכות של 90% נכות, הוא לא מוכר לצורכי מס הכנסה ב-100% אלא עם השכלול, אז הוא כן מקבל.
אלי גולדשמידט: הטענה של אבי סלומה נוגעת לחקיקה ראשית, לא לתקנות.
אלי גולדשמידט: בסעיף 9 (5) יש את הבעייתיות של 100% או 90% שנגרמו מכמה איברים.
אלי גולדשמידט: זה לא עניינן של התקנות, כאן צריך לשנות חקיקה.
אלי גולדשמידט: שינוי חקיקה יכול להיעשות או ביוזמת הממשלה או על ידי חבר כנסת.
אלי גולדשמידט: אני מוכן לעשות זאת, אני מבקש שתשלח לי את כל הנושא הזה בכתב, זה נשמע הגיוני.
אלי גולדשמידט: רבותיי, בשבוע הבא נקיים דיון על העניין הזה.
אלי גולדשמידט: עד לשבוע הבא אני מבקש שתתקיים הפגישה עם ארבעת נציגי הנכים.
2321: אתה מוכן לתת שבועיים?
אלי גולדשמידט: בעוד שבועיים נדון כאן בתקציב ולא נוכל לדון בנושא, בשבוע הבא זה עוד אפשרי.
אלי גולדשמידט: אנחנו מקווים שתסיימו עד ליום רביעי בשבוע הבא.
אלי גולדשמידט: בישיבת התיאום ישתתפו נציגי הנכים, חבר הכנסת וירשובסקי ועמיתיו, אנשי הביטוח הלאומי, מס הכנסה – תמר לומברוזו, היועצת המשפטית של ועדת הכספים, גברת אנה שניידר, ואנחנו נדון מחדש בעניין הזה ביום רביעי הבא.
אלי גולדשמידט: צו לעידוד החיסכון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק) (תיקון)
אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לדון בצו לעידוד החיסכון, קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק, תיקון.
ויצמן שירי: בישיבה הקודמת התקיים דיון סוער יחסית בעקבות הבטחות גם של משרד התמ"ס וגם משרד ראש הממשלה.
ויצמן שירי: לאחר ישיבת הוועדה קיבלנו מכתב ממנכ"ל משרד התמ"ס, ראובן חורש, בו הוא כתב, שהגברת חביבה כהן התלוננה שאני תקפתי אותה אישית.
ויצמן שירי: אני מבקש להוציא את הפרוטוקול מאותה ישיבה, לא מופיעה שם נימה אישית, זה שקר וכזב, מאיפה שאבת את האינפורמציה הזאת?
חביבה כהן: לא אני העברתי את האינפורמציה, ביקשתי מראובן חורש לא להתלונן, סיפרתי מה התקיים כאן כפולקלור.
ויצמן שירי: כתוב, שתקפתי אותך אישית וזה לא מכובד שחבר כנסת יתקוף פקידים בכירים.
חביבה כהן: ביקשתי מראובן חורש, שלא לשלוח את המכתב, הוא התעקש ואכן שלח אותו.
חביבה כהן: לעצם הדיון, היה כאן ערבוב יוצרות, אנחנו הגוף המבצע, מי שמחוקק את החוקים ואת הצווים זה אתם.
חביבה כהן: זה שהוועדה תקפה אותנו, שאנחנו מבצעים משהו לא בסדר, יש כאן ערבוב סמכויות.
חביבה כהן: התפקיד של השולחן הזה הוא קביעת המפה, זה לא התפקיד שלנו, הפקידים לא מחוקקים חוקים.
ויצמן שירי: לזה אני מסכים, אבל לא היה לי שום ויכוח אתך, התווכחתי אתך, פניתי אלייך ישירות?
ויצמן שירי: ההתקפה הייתה מיועדת אל השרים במשרדים.
חביבה כהן: לא התלוננתי.
ויצמן שירי: אני חושב שיושב ראש ועדת הכספים היה צריך להשיב על המכתב.
אלי גולדשמידט: חשבתי שעל דברים מהסוג הזה אפשר לוותר.
ויצמן שירי: זו לא הייתה התקפה אישית, לבטח לא כלפייך.
אלי גולדשמידט: לדעתי העניין מאחורינו ואתם יכולים לחזור ולהיות ידידים.
אלי גולדשמידט: הצו חתום על ידי אהוד ברק ובייגה שוחט.
חביבה כהן: הצו לאזורים זמניים הוארך מספר פעמים והמועד האחרון שתוקפו פג הוא סוף אוגוסט 2000.
חביבה כהן: החל מ-1 בספטמבר 2000 אנחנו לא עובדים מכוח הצו הזה, כלומר, שורה ארוכה של ישובים, ביניהם אזורי התעשייה הגדולים, בצפון, בדרום, הבעיה כמעט לא קיימת, רק קריית גת היא אזור זמני, בצפון רוב אזורי התעשייה המהותיים הם אזורי א' בסטטוס זמני ובכל האזורים האלה אנחנו דנים בתוכניות השקעות, אנחנו מאשרים אותן באופן עקרוני אבל לא יכולים להוציא אישורים משום שאם נוציא אישורים, האישורים יהיו במענק של 10% בלבד כאזור ב' וזה אבסורד.
ויצמן שירי: האבסורד מתחיל עם החוק הקיים.
עופר חוגי: בישיבה הקודמת ביקשנו תיקון, הבטיחו שבישיבה הבאה יהיה תיקון, והנה שוב מגיעים לכאן עם אותה מפה.
ויצמן שירי: אני שוב מצר על העניין שמשתמשים דווקא ביישובים שזקוקים לצו הזה כמעין בני ערובה.
ויצמן שירי: בישיבה הקודמת, נציג משרד ראש הממשלה התחייב, שהמפה תשונה עוד לפני סוף אוגוסט, לפני היציאה לפגרה.
ויצמן שירי: מצד אחד, אף אחד לא רוצה לפגוע ביישובי הצפון, מצד שני, אי אפשר להתעלם מהעובדה, שלמעשה כבר שנה וחצי מאז הבחירות מבטיחים ולא מקיימים.
ויצמן שירי: אדוני היושב ראש, הגשתי הצעת חוק בעניין חוק עידוד השקעות הון, מייד לאחר הפגרה היא אמורה לעלות בקריאה טרומית.
ויצמן שירי: אני לא סומך על שום ממשלה בעניין הזה וגם לא על ראש הממשלה.
ויצמן שירי: הגשתי את הצעת החוק על מנת שלא ייווצר מצב שזה יהיה במסגרת תקנה, והיה ומחר בבוקר תתחלף ממשלה, שוב יבואו לכאן אלה שיש להם את הכוח ויישבו כאן בוועדה ויוציאו מהממשלה את מה שלא מגיע להם וזה מה שקורה היום.
משה רז: לצערנו, יש להם כבר מספיק כוח לשנות.
ויצמן שירי: אני אומר שזה מגיע למי שנמצא במרחק של 200 קילומטר מהמרכז, כמו מצפה רמון, דימונה ואפילו באר-שבע ואופקים.
ויצמן שירי: הסיבה שיש שם כל כך הרבה מובטלים היא מכיוון שלא מקימים שם מפעלים, לא מקימים שם מפעלים כי זה לא כדאי לשום משקיע, אם במרחק של רבע שעה מכאן, בחוק עידוד השקעות הון, מדינת ישראל מאפשרת לכל מי שרוצה להקים מפעל לייצור בקבוקים 24%, על אותו בסיס נותנים למי שחושב להקים מפעל כזה במצפה רמון, אני אומר את זה בפעם המי יודע כמה, צריך להיות אידיוט להקים מפעל בנגב.
אלי גולדשמידט: אם להיות הוגן, המצב הביטחוני הנוכחי לא כל כך טוב עם המפעלים.
ויצמן שירי: אני אומר לך, במצב ביטחוני לא טוב המפעלים הללו לא עובדים וכאשר המצב הביטחוני טוב, מי שעובד במפעלים הללו הם הערבים מיהודה ושומרון.
ויצמן שירי: שיפסיקו לספר לנו סיפורים, שבברקן, באריאל ובמעלה אדומים עובדים יהודים או מתיישבים, עובדים שם פועלים ערבים.
ויצמן שירי: אין לי התנגדות שייתנו להם 20%, אבל שיהיה פער, אם לא יהיה פער של 20% לתושבי הנגב ולקריית שמונה, צריך להיות אידיוט כדי להגיע למקומות האלה.
ויצמן שירי: הפעם נאשר את הצו, אבל זה לא יהיה במתכונתו עד פברואר, לא אסכים לכך, נאשר זאת עד 15 בנובמבר בלבד.
ישראל כץ: למה, אתה נגד הנגב?