GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: יכול להיות שאנחנו צריכים לקיים דיון נפרד לגבי ההסדר הזה ואז נקבל אינפורמציה ממר דני צידון וממר ניר גלעד.
אלי גולדשמידט: אני חושב שאנחנו צריכים לקיים דיון עקרוני, לאו דווקא לאור המקרה של נאות מרדכי.
אלי גולדשמידט: אחרי כל-כך הרבה שנים שההסדר מתבצע ומנוהל על-ידי מינהלת הסדר הקיבוצים ועל-ידי החשב הכללי, על-ידי כל הגופים שעוסקים בעניין הזה, כדאי לקיים דיון במקרו, להבין לאן זה הולך.
אלי גולדשמידט: אבל אני לא מציע לעשות את זה עכשיו על רקע המקרה הקונקרטי של נאות מרדכי, שהוא מאוד יוצא דופן בתנועה הקיבוצית, אגב.
אלי גולדשמידט: הצבעה על הבקשה לאישור הסדר הקיבוצים המשלים - מקרה מיוחד (תיקון - נאות מרדכי) בעד - 3 אין מתנגדים אין נמנעים הבקשה לאישור הסדר הקיבוצים המשלים (תיקון - נאות מרדכי) נתקבלה.
אלי גולדשמידט: (הישיבה הופסקה בין 12:25-12:32)
אלי גולדשמידט: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת, ברשותכם, לברך את שני השושבינים המרכזיים שעסקו בעניין הזה יום ולילה, שר העבודה והרווחה רענן כהן וחבר הכנסת עמיר פרץ, יושב-ראש ההסתדרות, כל אחד במסגרת תפקידו ובכיוון שהוא טיפל בעניין, עם אנשיהם כמובן.
אלי גולדשמידט: אני גם רוצה לברך את משרד האוצר ואת החשב הכללי, שעשו מאמץ להגיע לפיתרון וכמובן את המפרק, שעמד בחזית.
אלי גולדשמידט: אני לא אזכיר פה את כל השמות.
עמיר פרץ: מי שהיה בחזית זה העובדים.
אלי גולדשמידט: אתם תמיד מקדימים את המאוחר.
אלי גולדשמידט: קודם כל ברכתי את אלה שעסקו והצליחו להגיע לכך שהעבודה במפעל תחודש למען העובדים.
אלי גולדשמידט: הרי כל העניין הוא למען העובדים.
אלי גולדשמידט: כמובן שאני מברך את העובדים שחזרו לעבודתם וחזרו לנורמה סבירה של חיים סביב כל העניין הזה.
אלי גולדשמידט: אני רוצה להגיד משהו, שאני לא אתן לפתח, ואני מקווה גם שאין לאף אחד כוונה לפתח אותו בדיון הזה.
אלי גולדשמידט: סביב הסיפור בשדרות התפתחו דברים ואמירות שאני לא רוצה להעלות על הדעת לחזור עליהם כאן בחדר הזה.
אלי גולדשמידט: אגב, במיוחד דברים שנאמרו על-ידי פוליטיקאים ולא על-ידי העובדים.
אלי גולדשמידט: חלק מהדברים גרמו לכאב מאוד גדול לכל מי שראה ושמע אותם.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לייחס את הדברים שנאמרו לעידנה דריתחה ולא לכוונת מכוון, אם כי כשמדובר בפוליטיקאים אני לא יודע אם תמיד ניתן ליחס את זה לעידנה דריתחה ולא לאינטרסים אחרים.
אלי גולדשמידט: אבל הדברים מאחורינו ובאמת שני הפוליטיקאים שעסקו בעניין הזה באופן קונסטרוקטיבי ולא כדי להפיק תועלת אישית- - -
עמיר פרץ: אתה משתמש במלה "פוליטיקאים" פעם בצורה חיובית ופעם בצורה שלילית.
ויצמן שירי: הוא מתכוון לשני הפוליטיקאים שעסקו בעניין בצורה חיובית.
ויצמן שירי: יש פוליטיקאים אחרים שלא נהגו כך.
אלי גולדשמידט: אני אומר שאתה והשר רענן כהן, אתם אנשים פוליטיים אבל טיפלתם בעניין באופן קונסטרוקטיבי.
משה גפני: פוליטיקאים זה לא מלה גסה.
משה גפני: יש טובים ויש רעים.
ויצמן שירי: היא לא מלה גסה אבל זה גם לא כבוד גדול.
אלי גולדשמידט: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו בזמן האחרון.
אלי גולדשמידט: לשולחן הוועדה הזאת הגיע בזמן האחרון בכל מיני צורות עניינם של 3 מפעלים.
אלי גולדשמידט: המפעל הראשון היה "סלילי חולה" בקו העימות.
אלי גולדשמידט: אנחנו טיפלנו בו בשלב הראשון באמצעות ניסיון לסייע בהמשך תפקודו ותפעולו, ביחד עם משרד התעשיה והמסחר, כמובן הכל בשיתוף פעולה מלא עם ההסתדרות.
אלי גולדשמידט: לאחר מכן, כשהסתבר שהבעלים לא יכולים להמשיך לתפקד ולהפעיל אותו פנינו לשר האוצר.
אלי גולדשמידט: מפאת ההגינות צריך להזכיר שבעניין הזה היה שותף גם חבר הכנסת סילבן שלום.
אלי גולדשמידט: שר האוצר והחשב הכללי נתנו לנו תוכנית מיטיבה בתחום הזה לגבי נושא של הכשרה מקצועית לעובדי "סלילי החולה" שיפוטרו.
אלי גולדשמידט: אני מצר על כך שהבעיה לא נפתרה, הנושא טרם הוסדר ועדיין עובדי "סלילי החולה" מקריית שמונה מתבצרים בתוך המפעל.
עמיר פרץ: תשאל גם ממה הם מתפרנסים.
עמיר פרץ: בכל מפעל כזה שמתבצר ההסתדרות משלמת דמי שביתה כדי שהאנשים יוכלו לחיות.
אלי גולדשמידט: נושא אחר שעלה הוא המתפרה במצפה רמון.
אלי גולדשמידט: נושא זה לא הגיע לוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: אני מניתי את המקרים שהגיעו לוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: מקרה שני שהגיע לוועדה הוא המקרה של המפעל של קדמני בירכא, ועדיין דברים לא הוסדרו שם.
אלי גולדשמידט: והמקרה השלישי זה "עוף קור".
אלי גולדשמידט: אלה שלושה מקרים קשים, שמדובר בהם בציבורי עובדים שבדרך כלל חיים ממשכורות של שכר מינימום, עובדים עבודה מאוד קשה.
אלי גולדשמידט: אנחנו רגישים ליכולת שלהם להמשיך ולתפקד.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצרפים דיונים.
אלי גולדשמידט: קודם קיימנו דיונים בסוגיות הפרטה כבדות משקל, שם מדובר בציבורי עובדים מאורגנים יותר חזקים, אבל שבהחלט צריך לתת להם גיבוי בשלבי ההפרטה.
אלי גולדשמידט: כאן אנחנו מדברים על ציבורי עובדים חלשים יותר.
אלי גולדשמידט: אני מאוד שמח שגם הממשלה, באמצעותו של השר רענן כהן, וגם ההסתדרות חברו יחד כדי לפתור לפחות את העניין של "עוף קור".
אלי גולדשמידט: אני מבקש להביע את הערכתי בשם ועדת הכספים לשניכם.
רענן כהן: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך מאוד.
רענן כהן: אנחנו צריכים להסתכל על עניין "עוף קור" כ-case study לגבי מה שקורה בחברה.
רענן כהן: אני רוצה לפתוח ולומר שהעובדים, ובראשם ועד העובדים, ויושב-ראש ועד העובדים מר דוד כהן, נהגו בצורה היפה ביותר והטובה ביותר.
רענן כהן: הם ידעו לעשות את האיזונים השונים כדי להציג את הבעיה וידעו מתי לשמור על המציאות המסויימת.
רענן כהן: כשהייתי שם ביום רביעי לפני שבועיים כינסתי פגישה, שכללה כמעט את כל הגורמים שעסקו בנושא "עוף קור": עובדים, ועד עובדים, אנשי האוצר ומערכות שונות, כדי להתמודד עם הנושא הזה.
רענן כהן: אני רוצה להעיר הערה.
רענן כהן: אם היה לי כעס גדול בוויכוח הזה עם אנשי האוצר ואם גם הרמתי קול, מאחר ואנחנו נמצאים היום בהסכמה מותר לי לומר שאני מאוד מצטער כי התוצאה חשובה לי.
רענן כהן: אנחנו צריכים להבין שאנחנו באים ממצב מצוקה של עובדים, ממצב בלתי נסבל במפעל שנמצא בפריפריה.
ויצמן שירי: לאנשים שם אין אלטרנטיבות.
ויצמן שירי: זה או זה או כלום.
רענן כהן: שם אין חלופות.
רענן כהן: אנחנו נמצאים במצב שקשה להסתכל לאותם עובדים בעיניים.
רענן כהן: אנחנו שומעים הרצאות על פילוסופיה כלכלית אבל קשה מאוד להתמודד מול העובד הבודד.
רענן כהן: אנחנו צריכים גם לגלות את הנשמה ואת הרגישות.
רענן כהן: אני לא רוצה לסייע למפעל שאין לו תקומה.
רענן כהן: במקרה הזה למפעל "עוף קור" יש תקומה, ותיכף אני אומר למה.
רענן כהן: אנחנו חייבים להיות יותר רגישים לכל מיני נושאים.
ויצמן שירי: אגב, זה עיסקה מאוד כלכלית, גם למדינה.
ויצמן שירי: אין תשואה יותר גבוהה על מיליון וחצי דולר כשהתחליף הוא לשלם 2.5 מיליון דולר בשנה דמי אבטלה.
רענן כהן: לפני שבוע יכולנו לפתוח את המפעל ומזל שהתחלנו בפעולה כי אנחנו עדים היום לתוצאות.
רענן כהן: המפעל הזה התחזק.
רענן כהן: תיכף אני אגיד מה הולך להיות בתוך המפעל.
רענן כהן: ביחד עם בקשת ההתנצלות שלי אני אומר שאנחנו חייבים לגלות יותר רגש, יותר נשמה לגבי מה שקורה.
רענן כהן: יש להבדיל בין מפעל שנמצא בתל-אביב ובין מפעל שנמצא בשדרות, באופקים או בקרית שמונה.
יעקב ליצמן: אני מבין שאותו דבר יהיה גם בקריית-שמונה.
רענן כהן: אני מדבר כרגע באופן כללי.
רענן כהן: הפנינו אל חברי מר קליין ואל שר האוצר עשרות טלפונים כל יום, מתוך המצוקה שלי כשראיתי את העובדים.
רענן כהן: בסופו של דבר שר האוצר, מר קליין והחברים מהאוצר נתנו - - -
עמיר פרץ: אני מאוד מצטער, כרגע במפעל אין לממשלה שום חלק.
עמיר פרץ: אני מבקש שתדייק.
עמיר פרץ: אתה שר בישראל.
עמיר פרץ: אם זה היה תלוי בממשלה המפעל היה משותק.
עמיר פרץ: אני יודע בדיוק איך זה.
רענן כהן: עוד לא הגעתי להסתדרות, עם כל הכבוד.
רענן כהן: אל תגיד לי לדייק.
רענן כהן: אני יודע בדיוק מה אני אומר.
רענן כהן: אנחנו הגענו באותו יום לסיכום, שהממשלה תשקיע במפעל הזה בצורה של הלוואה 6 מיליון שקל: 2 מיליון שקל בהשקעה ראשונית וכל חודש נוסף עוד מיליון שקל, וההסתדרות תשקיע מהמקורות שלה 2 מיליון שקל.
רענן כהן: סך הכל זאת השקעה של 8 מיליון שקל.
רענן כהן: ההסתדרות באותו ערב הודיעה שהיא משלמת את 2 מיליון השקלים.
רענן כהן: נשארה בעיה של הממשלה, שם זה תהליך ארוך.
רענן כהן: תשמעו עד הסוף.
רענן כהן: אני אומר את כל האמת.
רענן כהן: כאן היה תהליך קשה מאוד עם האוצר.
רענן כהן: אני אומר לך, אדוני יושב-ראש ועדת הכספים, יש פה בעיה אמיתית לגבי מפעלים שנמצאים במצוקה ברגע נתון.
רענן כהן: אנחנו חייבים למצוא דרך של קרן לאותם מפעלים.
רענן כהן: אין שום דרך להעביר כסף במצב של משבר.
רענן כהן: נאמר לי שזה צריך להגיע לוועדת הכספים ולהיות מאושר אבל בינתיים הבניין נשרף.
רענן כהן: עד שאנחנו מגיעים לוועדת הכספים אין צורך יותר לשלם את הכסף.
ויצמן שירי: צריך לדאוג בתקציב הקרוב שזה יעבור.
יעקב ליצמן: כשאתה מגיע לוועדת הכספים זה הולך מהר.
רענן כהן: אין לי בעיה עם ועדת הכספים.
רענן כהן: אבל עד שזה מגיע אליה חולף זמן רב.
ויצמן שירי: אתה אומר שתהיה קרן זמינה של 100-200 מיליון שקל שתעזור לעבור את הויה דולורוזה.
ישראל כץ: בעבר היו שני מקורות: חברה-בת של החברה למימון תעשיות, וקרן הלוואות לעסקים קטנים במשרד התעשיה והמסחר.
ויצמן שירי: לא לגבי גופים בפירוק.
רענן כהן: חבר הכנסת ישראל כץ, אתה יכול להניח את דעתך שניסיתי גם את משרד התעשיה והמסחר וגם את כל המקורות.
רענן כהן: אי אפשר להעביר כסף.
רענן כהן: לכן אני אומר לאוצר שאין דרך אחרת אלא לחשוב על הקמת קרן לסיוע נוסף, שתהיה מונחת אצל ראש הממשלה, או אצל שר האוצר - לא משנה איזה ראש ממשלה - מכיוון שבאיזורי הפריפריה אין חלופות.
רענן כהן: אני עושה היום את הכל כדי למצוא חלופות בכל האיזורים האלה.
רענן כהן: אם לא נמצא חלופה, אנחנו נמצא את עצמנו במצב הקשה ביותר.
רענן כהן: חייבים להקים את הקרן הזאת, עם כל האי-נעימות, כדי להתמודד בעתיד עם מפעלים שיש להם סיכוי.
רענן כהן: במפעל שאין לו סיכוי, שאנחנו מוכיחים שאין לו סיכוי, אפשר להגיע אפילו לפירוק.
רענן כהן: הערה אחת לגבי מה שקרה בתקופת השביתה: אני מאוד מצטער שהטונים הגיעו גם למערכת יחסים או אמירות.
רענן כהן: גם חבר הכנסת עמיר פרץ וגם אני דיברנו על הנושא של מערכת היחסים עם בני הקיבוצים.
רענן כהן: במשך כל השנים עשו את הכל כדי ליצור מערכת יחסים טובה, גם כדי לבנות את המפעל.
רענן כהן: כולם צריכים לחזור בהם מהאמירות שהיו בימים האחרונים.
רענן כהן: נדמה לי שגם חבר הכנסת עמיר פרץ וגם אני עשינו הכל כדי לשפר את מערכת היחסים בין אנשי הקיבוצים ואנשי המפעל.
אלי גולדשמידט: ראיתי את ראש הוועד בטלוויזיה והוא התבטא מאוד יפה בעניין.
רענן כהן: מה אנחנו מאמינים שהולך להיות כאן?
רענן כהן: ההפסד של המפעל הוא בערך 10 מיליון שקל כל שנה.
ישראל כץ: זה ההפסד התפעולי?
ויצמן שירי: מה המחזור השנתי של המפעל הזה?
רענן כהן: 110-120 מיליון שקל, כלומר זה בערך 10%.
ויצמן שירי: זה בדיוק העמלה של "תנובה".
רענן כהן: העמלה של "תנובה" היתה 11%.
רענן כהן: כל אחוז הוא מיליון שקל.
רענן כהן: אנחנו היום נרוויח בתפעול בערך 4 מיליון שקל מכיוון שהעמלה לא תעלה על 7% בשום מקרה.
רענן כהן: מסתבר שאפשרית גם עמלה של 6%.
רענן כהן: למה כך קרה?
רענן כהן: לא חשוב כרגע.
רענן כהן: אלה הן העובדות, אלה הנתונים.
ישראל כץ: היה כאן כשלון ניהולי.
ישראל כץ: אתה מעלה את זה לרווח והם הפסידו 10% בשנה.
ויצמן שירי: תנובה החזיקה את המפעלים האלה בגרונם ואמרה להם: אנחנו המונופול ואם אתם לא תמכרו לנו - - -
רענן כהן: - - - מר מאיר עזר ובניו, שהגענו איתו להסכם טוב, יכול להפעיל את המערכת.
רענן כהן: הגענו לתנאים טובים מאוד.
משה גפני: אדוני השר, אתה לא שם לב למה שאתה אומר.
משה גפני: אתה אומר דבר מאוד חמור.
משה גפני: נניח שלא היית שר העבודה והרווחה, אבל אתה אומר שבעצם מה שקרה עד היום הוא שהמפעל היה בהפסד ללא שום סיבה אחרת פרט לניהול כושל.
משה גפני: זה מה שאתה אומר עכשיו.
ויצמן שירי: זה אשמת הבעלים.
רענן כהן: אמרתי בפירוש שהמפעל הזה יהיה רווחי.
רענן כהן: אני רוצה לומר גם, אנחנו היום לפי ההסכם יורדים בעצם למשמרת אחת.
רענן כהן: במקום 1,500 טון כל חודש יהיו 1,000 טון.
רענן כהן: מקצצים את הייצור וגורמים לחיסכון של כ-8.5 מיליון שקל לשנה.
ישראל כץ: זאת תרומת העובדים בעצם.
רענן כהן: גם בהוצאות שוטפות אפשר לחסוך מיליון שקל לשנה.
רענן כהן: אני חושב שאנחנו מדברים על מפעל שיש לו סיכוי להרוויח סכומים לא מעטים.
רענן כהן: תהיה פרנסה לעובדים.
ויצמן שירי: אבל זה לא מוריד מאחריות המדינה, הגיע הזמן אחרי 50 שנה שגם במקומות כאלה יפסיקו להישען על מפעלי טקסטיל ועל מפעלי תרנגולות.
ישראל כץ: ולדאוג שכל המתווכים לא יקחו את דמי התיווך.
יעקב ליצמן: שייהפכו עופות להיי-טק ...
רענן כהן: לסיכום אני אומר שאנחנו הולכים בדרך נכונה, במסלול נכון.
רענן כהן: אני בטוח שאנחנו הולכים להבריא את המפעל הזה.
רענן כהן: לעובדים יש פרנסה טובה.
רענן כהן: העבודה של העובדים, הרצון שלהם והאמונה של צוות העבודה בהחלט ראויים לכל שבח.
רענן כהן: הם נכנסו עם הרבה רצון.
רענן כהן: אנחנו נוביל את המפעל הזה קדימה.
רענן כהן: אני אומר שני דברים לממשלה, לעצמי ולכם: 1) אנחנו חייבים למצוא את החלופות של מפעלים עתירי ידע שנוכל להביא לאיזור הזה, כדי להביא גם חלופות נוספות עתידיות.
רענן כהן: אי אפשר להמשיך לחיות ממפעלים כאלה, כשהעולם משתנה, הטכנולוגיה משתנה, המציאות משתנה.
רענן כהן: אנחנו חייבים למצוא מהלכים אחרים.
רענן כהן: 2) הסכום הזה כהלוואה הוא סכום טוב.
רענן כהן: היום מעבירים 2 מיליון שקל וכל חודש יעבירו מיליון שקל נוספים, עד שנמצא את הדרך.
רענן כהן: בסך הכל הממשלה מעבירה 6 מיליון שקל.
רענן כהן: אנחנו יוצאים לדרך טובה.
רענן כהן: ההסתדרות מעבירה אף היא 2 מיליון שקל ובסך הכל מועברים למפעל 8 מיליון שקל.
רענן כהן: המפעל לא צריך יותר מהסכום הזה כדי לעמוד על רגליו.
ויצמן שירי: מה המשמעות של "עד שתמצאו את הדרך"?
ויצמן שירי: האם השלבים מותנים בכל מיני דברים?
רענן כהן: השלבים מותנים.
רענן כהן: הדברים מסודרים לקראת ההבראה.
ויצמן שירי: האם העובדים יכולים להיות בשקט שלא יבואו אליהם בעוד ששה חודשים - - -
עמיר פרץ: המנוח נמצא פה.
עמיר פרץ: גם המפרק, גם אנחנו.
עמיר פרץ: כולם פה.
רענן כהן: אחרי החגים תופעל גם תוכנית הבראה כדי להפעיל את המפעל כדי שיוכל לקיים את עצמו וברווח במשך תקופה ארוכה מאוד לטובת כל העובדים.
ישראל כץ: יש לי שאלה לכבוד השר.
ישראל כץ: האם ה-6 מיליון שקל האלה ניתנים כהלוואה?
עמיר פרץ: הלוואה משועבדת.
ישראל כץ: אם המפעל לא ירוויח לא יהיה לו מאיפה להחזיר את ההלוואה הזאת.
רענן כהן: אני מודיע לך, יהיה לו כסף להחזיר.
רענן כהן: אין סכנה להלוואה.
רענן כהן: המפעל גם יהיה רווחי.
רענן כהן: לסיכום, אני רוצה להודות לעובדים, רוצה להודות ליושב-ראש ההסתדרות על העבודה המשותפת והברוכה.
רענן כהן: אם אנחנו נעבוד יחד נוכל להתמודד מול הרבה דברים כדי להביא תוצאות חשובות ביותר לעובדים.
רענן כהן: בשבילי העובדים הם מעל לכל.
רענן כהן: אם אנשים נמצאים במצוקה כזאת עלינו לעזור להם, אין דבר יותר חשוב מזה.
רענן כהן: תודה רבה.
עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לציין שהפעילות והמעורבות של שר העבודה והרווחה מתחילתה ועד סופה היא פעולה רצופה בכוונות טובות, בסיוע מאוד גדול.
אלי גולדשמידט: זה מזכיר לי את סוף הסרט קזבלנקה ("זאת תחילתה של ידידות חדשה") ...
עמיר פרץ: שלא יהיו אי-הבנות.
עמיר פרץ: שלא יחשבו שיש חילוקי דיעות, לא לגבי הדרך ולא לגבי הפתרונות המוצעים.
עמיר פרץ: הדרך בה נהגה הממשלה במפעל הזה לחלוטין אינה מקובלת עלי.
עמיר פרץ: התוצאה לא מקובלת עלי, נקודה.
עמיר פרץ: מה שמגישים כאן לא מקובל עלי באופן המוחלט ביותר.
עמיר פרץ: במה מדובר?
עמיר פרץ: הרי פה נתנו לדבר כל-כך ברור להתגלגל בצורה כל-כך מכוערת, תוך כדי כך שראו איך פצעים נפתחים אחד אחרי השני והמשיכו לטפל בזה כבמפעל רגיל.
עמיר פרץ: מה בסך הכל היתה הבקשה מלכתחילה?
עמיר פרץ: הרי יש מפרק.
עמיר פרץ: עם כל הכבוד לאוצר ועל כל הכבוד לשר, עם כל הכבוד לחבר הכנסת עמיר פרץ, עם כל הכבוד לכולנו, יש למפרק מנדט בחוק.
עמיר פרץ: על כל הנחיה או הוראה שהוא מבצע הוא צריך אישור, או של בית-משפט במקרה של חברה רגילה או של רשם העמותות (האגודות השיתופיות) שעומד בפנינו.
עמיר פרץ: מה זה כל הסיפורים האלה?
עמיר פרץ: כל ממשלה נהפכת להיות מומחית לעופות וכל אחד נהיה מומחה לאיזה תהליך ייצור כזה או אחר?
עמיר פרץ: יש מפרק.
עמיר פרץ: מה שעומד כאן על הפרק, הממשלה התבקשה בסך הכל להשתתף ב-6 מיליון שקל הלוואה.
עמיר פרץ: היא לא התבקשה לתת מענק פיתוח או לתת סיוע.
עמיר פרץ: היא התבקשה לתת הלוואה שיש לה את השיעבודים הטובים ביותר.
עמיר פרץ: כי הערכים הנכסיים שקיימים שם הם בין 10-30 מיליון שקל, אלה ההערכות.
עמיר פרץ: סך חובות העבר הם כ-36 מיליון שקל.
עמיר פרץ: בכל מקרה ההלוואות שניתנו אחרי כניסתו של המפרק נמצאות בעדיפות נושים.
עמיר פרץ: נניח שבסוף ימכרו ב-4 מיליון שקל כך שהממשלה תפסיד 2 מיליון שקל ואנחנו נפסיד 2 מיליון שקל, אם יסתבר שהניסיון לא הצליח אבל היתה פרנסה במשך שנה שלמה לאנשים.
ויצמן שירי: המדינה תחסוך בכך 4 מיליון שקלים לשנה דמי אבטלה בשכר מינימום.
עמיר פרץ: אני לא יודע אם היא תחסוך, אבל לפחות נוכל להגיד שעשינו את הכל, כל מה שיכולנו כדי לתת צ'אנס.
עמיר פרץ: הרי מה קורה פה?
עמיר פרץ: כל פעם קם איזה "מומחה" גדול ואומר: ענף הפטם או ענף הטקסטיל הולך ומצטמצם.
עמיר פרץ: טוב, אם אתם חכמים כל-כך גדולים תודיעו שענף הפטם יצטמצם בעוד 5 שנים ויהיו X משחטות ובאיזור מסויים יהיו פחות עובדים ותקימו שם אלטרנטיבה לעובדים.
עמיר פרץ: מאה אחוז, זה מה שעושים במדינה מתוכננת.
עמיר פרץ: האם מישהו אומר שהכל צריך להיות בשיטת הקטסטרופה?
עמיר פרץ: רק כשנסגרת איזה מתפרה בבית-שאן פתאום מישהו נזכר שענף הטקסטיל מצטמצם?
עמיר פרץ: בבקשה, זה תפקידה של מדיניות מקרו.
עמיר פרץ: מה זה הקשקוש הזה?
עמיר פרץ: אם באים ואומרים שרוצים לסגור ונותנים אלטרנטיבות לאנשים, עם זה אין לי בעיה.
עמיר פרץ: מי שרוצה דור high-tech צריך להבטיח פרנסה בכבוד לדור ה-low-tech.
עמיר פרץ: אם לעובדי "עוף קור" לא תהיה פרנסה אז הבנים שלהם לא יהיו בהיי-טק, ובלי הצהרות יותר מדי גדולות.
עמיר פרץ: לראות אנשים שחוברים בחדוות עשייה להיות עם הידיים במים כל היום, לדחוף כל היום את היד לתוך העופות כדי לקבל 3,000 שקל - כולם פה היו צריכים לעמוד ולעשות להם מצעד הוקרה.
עמיר פרץ: במקום זה מתעללים.
עמיר פרץ: יש פה תוכנית פשוט מתנשאת וחסרת אחריות.
עמיר פרץ: מי זה שקובע אבני דרך?
עמיר פרץ: מה פתאום משרד האוצר מתערב במה שיקרה בתוך המפעל?
עמיר פרץ: תתחייבו לתת את הכסף בזמן, נקודה.
עמיר פרץ: תאריכי העברה כספית, נקודה.
עמיר פרץ: לא תהיה לאוצר שום סמכות יותר.
עמיר פרץ: שום פקיד באוצר לא יגיד שאבני הדרך הן שהוא חשב שיהיו 1,000 עופות ויש 990 ולא יתחילו פה עוד פעם ויכוחים כל היום, אם המיליון שקל עבר או לא עבר.
עמיר פרץ: צריך כרגע 4 מיליון שקל ובמהלך 3 החודשים הקרובים צריך עוד 4 מיליון שקל.
עמיר פרץ: ההחלטה צריכה להיות פשוטה: העברה של 2 מיליון שקל כרגע ובעוד 3 חודשים העברה של עוד 4 מיליון שקל.
עמיר פרץ: אם המפרק לא יעמוד בתוכנית ההבראה שלו הוא יילך לבית-משפט.
עמיר פרץ: מי שחושב שמרמים אותו, שיתבע את המפרק ויגיד: אדוני, הגשת תוכנית הבראה ולא עמדת בה.
עמיר פרץ: אני לא מתכוון לשחק עם כל פקיד אוצר, שמחר יחליט שהוא חכם גדול ומבין למה צריך 130 עובדים או למה צריך 150 עובדים.
עמיר פרץ: אני לא מוכן לזה בכלל.
עמיר פרץ: יש נקודות סף שנקבעו, שמתחת ל-140 עובדים אין כדאיות שמישהו ישקיע שם, כי לא היינו מזרימים הזרמה כזאת בשביל שמישהו יעסיק מפעל עם 30 עובדים.
עמיר פרץ: יש הסכם, שהוא אחד ההסכמים הטובים ביותר, עם המשווק הקיים.
עמיר פרץ: ממה אני חששתי?
עמיר פרץ: אני לא מבין בעופות אבל אני יודע דבר אחד: אם לא יביאו עופות, ישחטו אחד את השני כי אין את מי לשחוט.
עמיר פרץ: המשווק מתחייב על כמות עופות מינימלית לחודש, זאת ההתחייבות המרכזית שלו.
עמיר פרץ: מעבר לזה, אם מחר במקום 1,000 טון ישחטו 2,000 טון והמפרק יחליט שצריך לזה עוד 100 עובדים - שיבורך.
עמיר פרץ: אבל יש מספר מינימום של עובדים, עם סיכון של הפסד של 4 מיליון שקל בכל שנה.
עמיר פרץ: אני מניח שיהיה רווח אבל אני לא רוצה להתחייב.
עמיר פרץ: למה אני צריך להתחייב בפרוטוקול לרווחים?
עמיר פרץ: האם הממשלה הולכת להציל את תקציב המדינה מהרווחים של "עוף קור"?
עמיר פרץ: או האם מישהו חושב שהתל"ג של מדינת ישראל מושפע מהחלטות שיתקבלו כאן?
עמיר פרץ: מקבלים החלטה שהיא החלטה חברתית חשובה תוך כדי כך שאני באופן אישי רואה מוטיבציה גם של העובדים להוכיח לכולם שמפעל הזה גם מסוגל להרוויח.
עמיר פרץ: אבל זה הערך המוסף, כי מרכז ההחלטה הוא קודם כל ליצור פרנסה ולא קודם ליצור רווחים ואחר-כך ליצור פרנסה.
עמיר פרץ: בכל המקומות הזרמנו כסף.
עמיר פרץ: ב"קלת אפיקים" הזרמנו כסף והמפרק מדווח כל חודש לנציגי האוצר מה קורה.
עמיר פרץ: ב"גיבור סברינה", יש לי תסקיר על כך, אנשי האוצר התנגדו להעברת כספים, טענו שהמפעל שהעסיק 1,000 משפחות הוא לא כלכלי, שאחת דינו לסגירה.
עמיר פרץ: שם מר משה לאון הכריע בניגוד לעמדת האוצר ואמר שלמרות עמדת האוצר כדאי לקחת את הצ'אנס בשביל 3.5 מיליון שקלים.
עמיר פרץ: היום לא רק שהמפעל מרוויח אלא הוא גם נמכר, כספי האוצר הוחזרו, כספי ההסתדרות הוחזרו ו-900 איש מתפרנסים.
עמיר פרץ: ואם כל אחד מהגורמים האלה היה מפסיד מיליון שקל, אז מה?
עמיר פרץ: האם מישהו יודע ליצור פה מקומות תעסוקה ל-10 איש עם מיליון שקל?
עמיר פרץ: ראש הממשלה חנך לאחרונה מפעל שיעסיק 14 איש באופקים והשקיעו שם סכום גבוה של כסף.
ישראל כץ: ובתמורה הוא רוצה שם את כל הקרקעות.
עמיר פרץ: אני כמובן לא נגד, אני שמח על הגישה הזאת.
עמיר פרץ: כל משפחה היא עולם ומלואו.
עמיר פרץ: משפחה מובטלת זה 100% אבטלה מבחינתה.
עמיר פרץ: על הכיפאק, אם ראש ממשלה מציין את הדרך כשהוא בא למפעל של 14 איש, שיבורך.
עמיר פרץ: אבל האם מישהו יודע ליצור מקומות עבודה כל-כך מהר?
עמיר פרץ: האם ליצור מקום עבודה זה לא חלק מהתפיסה הכלכלית - הכלכלית, לא החברתית - של מדינת ישראל?
עמיר פרץ: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, יושב פה ועד העובדים שעמד בתנועת מלקחיים.
עמיר פרץ: יושב פה יושב-ראש ההסתדרות המקומית שעמד בתנועת מלקחיים.
עמיר פרץ: יושבים פה עורכי-דין שנהגו באחריות בלתי רגילה, גם עו"ד גלילה הורנשטיין וגם עו"ד שאול ברגרזון המפרק.
עמיר פרץ: תבינו על מה היה הוויכוח הראשון, זה שהתלקח לצערי הרב והפך לוויכוח חסר כל פרופורציות לגבי היחסים בין קיבוצים לערי פיתוח.
עמיר פרץ: אני הודעתי שמדובר פה בכשלון ניהולי, בסכסוך מקצועי, נקודה.
עמיר פרץ: בשבילי עובד הפלחה והשלחין ברוחמה או בדורות הוא בדיוק כמו עובד "עוף קור".
עמיר פרץ: אם המנהל מטעמו נכשל אין שום סיבה שעובד הפלחה והשלחין ישלם את המחיר, שום סיבה שבעולם, נקודה.
עמיר פרץ: אבל יחד עם זה, בסך הכל העובדים ביקשו להבטיח להם את זכויות הפיצויים שלהם, של העבר.
עמיר פרץ: אני אומר עוד פעם לחברי מר קליין, לא מקובלת עלי הגישה הזאת של האוצר, האומר שהסכמים חתומים שהם פיצויי עבר בשום פנים ואופן אסור לממש אותם, אפילו לא מהרווחים של המפעל.
עמיר פרץ: אמרתי שכל הרווחים של המפעל שמגיעים להסתדרות או ריביות שמגיעות להסתדרות בגין הכסף שהיא הפקידה יילכו לטובת קרן הפיצויים החסרה, כך הודעתי, אך האוצר מתנגד.
עמיר פרץ: שומו שמיים, הולכים להרוויח מ-4 מיליון השקלים האלה ...
יצחק קליין: הוא לא מתנגד שישימו את הכספים של ההסתדרות.
עמיר פרץ: בוודאי שלא.
עמיר פרץ: אז תגיד שאתה מתנגד לזה שהכספים של האוצר יהיו לצורך זה.
עמיר פרץ: למה אתה לא מתנגד שישלמו את חוב העבר של חברת החשמל?
עמיר פרץ: אתה אומר שהעובדים היו צריכים לנהוג פחות באחריות ולתת לפצע הזה להיות שותת דם?
עמיר פרץ: מי שעובד שם 30 שנה אומר:
עמיר פרץ: עם כל הכבוד, גם אם תיתנו לי שנת עבודה אני לא רוצה לוותר על 30 שנות פיצויים שלי.
עמיר פרץ: האם זה לא חלק ממחוייבויות עבר?
עמיר פרץ: באיזה דין אתם נוהגים?
עמיר פרץ: התקשר אחד השוחטים ואמר: חייבים לי 500,000 שקל ובלי כסף אני לא מבין עניין, אני בשום אופן לא אבוא.
עמיר פרץ: זה חובות עבר.
עמיר פרץ: שאלתי את המשווק החדש האם הוא יכול להביא לנו את השוחטים שלו והוא אמר: אתה משוגע?
עמיר פרץ: אם אני אביא לך את השוחטים שלי אז גם אלי לא יבואו שוחטים.
עמיר פרץ: השוחטים הם איגוד חזק, אני צריך ללמוד מהם משהו.
עמיר פרץ: אז מה, לא משלמים 500,000 שקל לשוחטים בגין חובות עבר?
עמיר פרץ: באו העובדים ואמרו: אין שום בעיה, אין כסף - אנחנו מבינים, והסכימו לקבל, וזה לא במעורבות של אף אחד.
עמיר פרץ: ארגון קניות הנגב לשמחתי עשה את המהלך הנכון, קצת מאוחר מדי, ונתן אישור שהוא מסכים שלפיצויים של העובדים תהיה עדיפות נושים למקרה שיהיה פירוק, ה-100% בלבד.
עמיר פרץ: תבינו, כל ההסכמים לפי מפתח של ותק של 30 שנה זה 136%, זה הפיצויים המופקדים לזכות עובדי "עוף קור", כשאתה יודע מה זה מכפלות של 3,000 שקל, גם אם יש לך אני לא יודע מה.
עמיר פרץ: אנחנו אמרנו: מהרווחים שהמפעל ייצור המשווק ייקח את החצי שלו, השותף, ואילו החצי השני יילך להשלים את קופת הפיצויים, לתת מוטיבציה לעובדים.
עמיר פרץ: האוצר מתנגד ואילו ההסתדרות רוצה להעביר.
עמיר פרץ: מה קורה פה?
עמיר פרץ: גם הלוואה, גם שיעבודים להלוואה, גם כסף מובטח, גם - - - .
עמיר פרץ: אתם רוצים להחזיק עוד איזה פקיד שיבוא לבקר כל יום ב"עוף קור"?
עמיר פרץ: יש הרי מפרק, הכל מעוגן, נקודה.
עמיר פרץ: אני מבקש את שתי המכשלות האלה להסיר: 1) של לוח הזמנים להעברה כספית.
עמיר פרץ: ההעברה הכספית תתבטל רק באם המפעל ייסגר, בלי שום תנאים; 2) שהמפרק יידע שמהרווחים והתשואות שיהיו בגין הכסף שהופקד על-ידי ההסתדרות והממשלה מותר לו להשלים לקופת הפיצויים.
ויצמן שירי: אני מזדהה לחלוטין עם כל מלה שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ, במיוחד לגבי הסעיפים שם מדובר גם על הקטע של אבני דרך.
ויצמן שירי: אני לא מצליח להבין.
ויצמן שירי: כל פעם אתם תופסים אותי ומתקנים אותי עם מספרים.
ויצמן שירי: בסופו של דבר מדובר בשורה התחתונה על מספרים.
ויצמן שירי: אם המדינה היתה צריכה לשלם מהחודש דמי אבטלה בשכר מינימום, בואו נצא מנקודת הנחה שכל 220 העובדים היו מקבלים שכר מינימום של 700 דולר, היינו מגיעים ל-2.5 מיליון דולר בשנה, שזה שכר שלא חוזר למדינה, ולא נדבר על המצב החברתי.
ויצמן שירי: אבל אני דווקא כתושב הנגב רוצה להגיד משהו.
ויצמן שירי: לי באופן אישי נמאס כל פעם לדבר על הזעקה האמיתית.
ויצמן שירי: בעיית "עוף קור" נפתרה אבל פתרו את הבעיה אולי על הנייר כדי שאנשים עדיין ימשיכו לקבל 3,000 שקל, במדינת ישראל שבה מדברים על צמיחה של 6% כתוצאה מהפיתוח האדיר של ההיי-טק, שמוכרים חברות ב-4.6 מיליארד דולר ושם העובדים מקבלים אופציות במאות אלפי דולרים.
ויצמן שירי: אנחנו נהפכים להיות מדינה דורסנית.
ויצמן שירי: הפכנו להיות שתי מדינות שבהן יש שני סוגים של אנשים.
ויצמן שירי: יש אנשים שלפני 50 שנה דאגה המדינה לשלוח אותם מרחק רב מאיזור המרכז, מאיזור הפרנסה, מהאיזור שבו יש אלטרנטיבות ואופציות.
ויצמן שירי: לקחו אנשים קשי יום, העמידו אותם ליד מכונות או בתוך מטעים או בתוך מפעלי טקסטיל.
ויצמן שירי: אני גם מלין על העניין הזה של הפוליטיקאים.
ויצמן שירי: אסור שיגיע המצב לאן שהגיע.
ויצמן שירי: אני אומר לכם, זהו רק קצה החוט של העניין.
ויצמן שירי: מיום שאני נמצא כאן אני מדבר שבסופו של דבר מדובר על דבר אחד פשוט: המדינה לא דאגה במשך שנים לנגב.
ויצמן שירי: זאת הזנחה פושעת.
ויצמן שירי: מבקר המדינה פעם ראשונה כתב בצורה ברורה ולא משתמעת לשני פנים שתושבי הנגב הופלו - אני אומר:
ויצמן שירי: הופקרו - על-ידי ממשלות ישראל.
ויצמן שירי: בין ההבטחות האדירות לבין מה שקורה בפועל המרחק הוא גדול מאוד.
ויצמן שירי: רק החודש אני מאוד מקווה שבסופו של דבר תגיע פעם ראשונה בצורה מסודרת הרכבת לבאר-שבע, שאנשים יוכלו לבדוק באיזה שעות קבועות הרכבת נוסעת, לקנות כרטיס ולתכנן את סדר היום שלהם.
ויצמן שירי: לעומת זה כשמדובר על רכבת מתל-אביב לירושלים, שהעלות שלה פי 7 - אני לא מזלזל חלילה באוכלוסיית ירושלים - - -
אלי גולדשמידט: דווקא שר התחבורה אמנון שחק בחר באלטרנטיבה היותר זולה לירושלים.
ויצמן שירי: אני לא יודע מה האלטרנטיבה.