GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: זה לא בעיה שלך.
עמיר פרץ: אתה לוקח תפקידים לא לך.
יצחק קליין: התפקיד שלנו, כמי שמופקדים על כספי ציבור, לראות שהכסף שניתן לטובת מטרה ציבורית אכן ישמש לאותה מטרה.
יצחק קליין: האם היינו צריכים לתת לו את הצ'ק לפני שבוע כשלא היתה לו תוכנית הבראה?
עמיר פרץ: ואז המצב היה יותר טוב.
עמיר פרץ: יש מדינת חוק שבה המפרק מחוייב לנושים ולבית-המשפט ולא לך.
עמיר פרץ: זה לא התפקיד שלך.
עמיר פרץ: אם עורך-דין רוצה להסתכל בתעודה שלו הוא יעשה את זה.
עמיר פרץ: לא אתה ולא אני.
עמיר פרץ: לא התפקיד שלך להתערב.
עמיר פרץ: האם הפכת להיות מנהל של המדינה?
ויצמן שירי: הוא צריך להראות מקור שממנו הוא ישלם.
עמיר פרץ: הוא קיבל הלוואה ושיעבוד.
עמיר פרץ: מה זה עניינו מעבר לזה?
עמיר פרץ: לא ראיתי דבר כזה.
יצחק קליין: התוכנית שהוצגה - ואני חושב שצריך להגיד את זה, כי אם זה לא יהיה כך אז נהיה פה בעוד כמה חודשים - המפעל יופעל בסיוע של משווק, שידאג לכמות של סחורה.
יצחק קליין: הוא בהחלט נדבך חשוב בהפעלה של המפעל הזה.
יצחק קליין: אלא מה, ההפעלה שלו וכל ההסדר שלו מבוסס על כך שתוכנית ההבראה עובדת מהרגע הראשון.
יצחק קליין: כל התחשיבים שלו מול יכולת התפעול של המפעל עובדת בהנחה שהמפעל מתחיל לעלות על דרך הנכונה מהרגע הראשון.
יצחק קליין: אבל אם זה לא כך?
יצחק קליין: כל ההפסד הוא על קופת הפירוק.
עמיר פרץ: אגיד לך למה, כי ההפסדים בחודשים הראשונים יהיו על חשבון קופת הפירוק.
אלי גולדשמידט: ואם הוא פועל בסדר ובכל זאת אין רווחים?
עמיר פרץ: אלך אף יותר רחוק, בהנחה שהמפעל מתמוטט תוך 6 חודשים, אם המפעל נמכר ממילא אתה מקבל את כספך חזרה.
עמיר פרץ: בהנחה שבסוף הוא יבריא בעוד שנה ונגמרו ה-8 מיליון שקל ויכנס מישהו אחר, נניח שהקונה החדש יקנה ב-6 מיליון, אז אתה תפסיד מיליון ואנחנו נפסיד חצי מיליון, לא חשוב מה יקרה, אבל הקונה מייד יחזיר קודם את כספנו.
עמיר פרץ: בכל מקרה אם יכנס גורם חדש, כקונה חדש, כשותף חדש במקומנו, אתה מקבל את הכסף, ואם חלילה המפעל יתפרק גם כספך מובטח.
עמיר פרץ: לכן אין פה שום סיכון למדינה.
עמיר פרץ: נדרשת רק ההסכמה שלך שכספי הפריון והתשואות יעברו לקרן הפיצויים ושזכותו של המפרק לשלם לעובד שייצא בחודשים הקרובים לגימלאות גם מקרן הפיצויים.
ישראל כץ: אנחנו צריכים את ההסכמה.
ישראל כץ: השאלה היא האם אתה נותן אותה?
ישראל כץ: האם אתה מוסמך לתת אותה?
ישראל כץ: מי מוסמך?
ישראל כץ: חבל לנתח.
ישראל כץ: השאלה היא האם זה כך.
ישראל כץ: מי מייצג פה את הממשלה, שר העבודה והרווחה?
יצחק קליין: העלו פה שאלות שעליהן נתבקשתי לענות.
יצחק קליין: אני לא מדבר בכלל על הפסד הכספים לממשלה לגבי ההלוואה שהיא נותנת.
יצחק קליין: אני אתייחס לזה אם תיתן לי להגיד את דברי.
יצחק קליין: המפרק צריך להפעיל מפעל עם משאבים שאותם הוא מקבל מה-8 מיליון שקל - - -
עמיר פרץ: זה לא המנדט שלך.
עמיר פרץ: משבשים פה את כל המדינה.
עמיר פרץ: יכול לבוא ארגון הקניות ולהגיד שהוא מסכן את הכסף שלו ושהוא מתנגד.
עמיר פרץ: אי אפשר לעבוד בצורה כזאת.
עמיר פרץ: זה לא חוקי.
יצחק קליין: גם ארגון הקניות נותן הלוואה.
יצחק קליין: הוא לא נותן מענק.
עמיר פרץ: אבל הוא לוקח סיכון, בניגוד לממשלה.
עמיר פרץ: אתה לא תפסיד כלום בכל מקרה.
עמיר פרץ: זה ההבדל בינך לבין ארגון הקניות.
עמיר פרץ: אם מחר יפסידו כסף, ארגון הקניות שיכל להרוויח נניח 5 מיליון יקבל רק 2 מיליון.
עמיר פרץ: ואילו אתה במילא תקבל את כספך באופן מלא.
ויצמן שירי: אתה הרי בשיעבוד ראשון.
סמדר אלחנני: אבל אם אין את מה לשעבד?
ויצמן שירי: למה את אומרת שאין?
יצחק קליין: המנגנון הזה בנוי כך שאם המפרק לא מפעיל תוכנית התייעלות אזי הכספים שההסתדרות והממשלה נותנים לא יספיקו לשנה אלא רק למספר חודשים.
יצחק קליין: על כן מחובתנו, כמי שאחראים על - - -
אלי גולדשמידט: האם המפרק רשאי להשתמש בכסף הזה בקופת הפירוק לפיצויים?
יצחק קליין: אני לא מדבר על פיצויים כרגע.
ויצמן שירי: בשביל שיהיו פיצויים המפעל צריך לעמוד על הרגליים.
ישראל כץ: אם זה לא בשביל העובדים אז אני בכלל נגד לתת כסף.
ישראל כץ: אני עושה את זה רק בגלל העובדים.
ישראל כץ: אם הוא לא פותר את הבעיה של העובדים אז אין מה להמשיך.
עמיר פרץ: אין שום בעיה, שיילכו החוצה.
עמיר פרץ: לא צריך פה איזה שומר ראש בשל כך שהוא נותן הלוואה.
יצחק קליין: בנושא כספי הפיצויים, זאת בקשה שונה מהמסלול שבו אנחנו הולכים.
יצחק קליין: זאת הלוואה שאתה צריך להחזיר.
יצחק קליין: לעומת זה כספי פיצויים זאת בקשה תקציבית שלא יכולה לבוא מהרווחים של המפעל.
יעקב ליצמן: הוא שאל שאלה ואנחנו מבקשים עליה תשובה.
יצחק קליין: מה שביקש חבר הכנסת עמיר פרץ, שרווחים של ההלוואה הזאת ישמשו לטובת כספי פיצויים.
יצחק קליין: איננו יכולים להיענות לבקשה.
ויצמן שירי: לא רווחי ההלוואה אלא רווחי המפעל.
יצחק קליין: איננו יכולים להיענות לכך קודם כל משום שזה עירוב מין בשאינו מינו.
יצחק קליין: זאת הלוואה שצריך להחזיר אותה.
יצחק קליין: אם הממשלה רוצה להשתתף בכספי הפיצויים היא צריכה להקציב תקציב, שהוא אינו תקציב של הלוואה או של רווחים אלא תקציב המיועד לנושא הזה.
יעקב ליצמן: מר קליין מייחס את כל העניין לאישור התקציבי.
יעקב ליצמן: אם הוא לא מבטיח כלום לעובדים אז אין פה שום דבר.
אלי גולדשמידט: רבותי, אני מציע כדלקמן: אני מבקש משר העבודה והרווחה, מחבר הכנסת עמיר פרץ ומהמשנה לחשב להיכנס אלי לחדר עכשיו ולדון בעניין הזה.
אלי גולדשמידט: אין טעם לעשות את זה פה בפומבי.
אלי גולדשמידט: אנחנו נמשיך בדיון לאחר מכן.
ישראל כץ: אבל רק נאמר את עמדתנו, שנושא הפיצויים הוא קריטי.
אלי גולדשמידט: ברור מה עמדתנו, נושא הפיצויים צריך להיפתר.
אלי גולדשמידט: אני מציע שתיכנסו פנימה.
אלי גולדשמידט: אני אמשיך פה בינתיים את הדיןו בנושא אחר.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לקיים רביזיה בפניה מס' 253, שהיא בקשה שנדחתה לפני יומיים בנושא החינוך.
אלי גולדשמידט: אני ביקשתי לגבי זה רביזיה ואנחנו מצביעים עכשיו על הרביזיה.
אלי גולדשמידט: נודע לי שאחד הסעיפים קשור בהעברה ממשרד החינוך למרכז ההסברה לצורך עצרת לתנועה הקיבוצית שתתקיים בדגניה.
אלי גולדשמידט: לכן אני מבקש לא להשתתף בהצבעה.
ישראל כץ: אז גם אנחנו צריכים לבדוק כל סעיף?
נחום לנגנטל: אדוני היושב-ראש, אני מכבד מאוד את הרגישות שלך אך היא יוצרת מצב שבו אני מתחיל לפחד על מה אני מצביע.
משה גפני: לפני יומיים, בישיבה הקודמת, אנחנו הצבענו נגד הבקשה.
משה גפני: חבר הכנסת נחום לנגנטל העלה כאן מספר נושאים ואתה כיושב-ראש הוועדה אמרת שתיתן לו עדיפות, וגם אנחנו העלינו נושאים הנוגעים למשרד החינוך, עם התחייבויות, עם הכל, ומר עדי הרשקוביץ אמר כאן שהוא יבצע את זה - אך לא קיבלנו שום דבר.
משה גפני: אבל במשך היומיים האלה התייעצנו בינינו, יחד עם חבר הכנסת נחום לנגנטל, ואמרנו שאנחנו לא יכולים לעכב את פתיחת שנת הלימודים.
משה גפני: אבל אנחנו מבקשים את הגיבוי שלך, שבתוך כמה ימים, אדוני היושב-ראש, משרד החינוך אכן יבצע את הדברים האלה, דברים שהיו מוסכמים.
אלי גולדשמידט: עם מי אנחנו צריכים לשבת?
אלי גולדשמידט: עם מר ניסן רז ועם מישהו מהאוצר?
נחום לנגנטל: כן, ועם מר עדי הרשקוביץ.
אלי גולדשמידט: אני אנסה לארגן פגישה ביום שני עם מר ניסן רז ועם מר עדי הרשקוביץ.
אלי גולדשמידט: רבותי, אני מבקש להעלות את הפנייה הזאת להצבעה.
אלי גולדשמידט: הצבעה על הבקשה לרביזיה בפנייה מס' 253 בעד - כולם אין מתנגדים אין נמנעים הבקשה לרביזיה נתקבלה.
אלי גולדשמידט: הצבעה על הבקשה לאישור פניה מס' 253 בעד - כולם אין מתנגדים אין נמנעים הבקשה לאישור פניה מס' 253 נתקבלה.
אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לפניה מס' 255 - הבטחת הכנסה לעולים חדשים.
אלי גולדשמידט: האם אתם מוכנים להצביע?
אלי גולדשמידט: אין מי שיסביר, לפיכך נעשה את זה מאוחר יותר.
אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לפניה מס' 012 008 (בקשה מס' 005 - 27) בקשר למימון תשלום לנפגעי פעולות איבה.
אלי גולדשמידט: זאת הודעה בלבד.
אלי גולדשמידט: מדובר פה על 2.4 מיליון שקל מסעיף רזרבה כללית למימון תשלום לנפגעי פעולות איבה אשר אינם זכאים לקבל תגמולים על-פי חוק התגמולים על-פי החלטת הוועדה לפנים משורת הדין לנפגעי פעולות איבה.
אלי גולדשמידט: האם זה מקובל עליכם?
אלי גולדשמידט: אם כך, פניה מס' 012 008 (בקשה מס' 005 - 27) נתקבלה פה אחד.
אלי גולדשמידט: תקנות יישום ההסכם בדבר העברה מכינה של סמכויות לרשות הפלשתינית (הוראה בדבר העברת כספי מסים נוספים), התש"ס-2000 תקנות יישום ההסכם בדבר העברה מכינה של סמכויות לרשות הפלשתינית (העברת סוגי טובין מסויימים), התש"ס-2000
מוטי איילון: כאשר נחתם ההסכם עם הפלשתינאים בשנת 1994 (הסכם פריז) דובר על כך שמדינת ישראל תעשה התחשבנות והתקזזות במיסים.
מוטי איילון: הבסיס להתחשבנות הוא שהמיסים צריכים לעבור לאותו מקום שבו מתבצעת הצריכה.
מוטי איילון: אנחנו מדברים על מיסים עקיפים שנלווים על הצריכה ולכן לגבי אותם מוצרים שעברו לפלשתינאים ואותם מוצרים שעברו לישראל צריך לעשות התחשבנת וקיזוזים במיסים.
מוטי איילון: ההתחשבנות והקיזוזים היו לגבי שני סוגי מיסים: בכל מיסי הייבוא - בייבוא, ובמע"מ - במכירות פנימיות.
מוטי איילון: היה לחץ כבד מטעם הרבה גורמים, גם יצרנים שלנו וגם גורמים פלשתינאים, שבעצם לא נכון לא להוסיף לתוך ההתחשבנות עוד נדבך אחד והוא התחשבנות על מס קניה מייצור מקומי.
מוטי איילון: כלומר, אם מפעל בישראל ייצר מוצר ומכר אותו לרשות הפלשתינאית, מוצר שחייב במס קניה בייצור מקומי, המיסים הללו על ייצור מקומי לא עברו לרשות הפלשתינאית, ואותו דבר להיפך.
מוטי איילון: יצא מכך שגורמי הרשות הפלשתינאית בעצם מנעו את כניסתם של מוצרים כאלה לשטחם ופגעו ביצרנים שלנו.
מוטי איילון: כל המסכת הזאת הביאה לכך שבהסכם וואי, שנחתם בזמן הממשלה הקודמת, נקבע שתהיה ועדה אד-הוק שתדון בדבר האפשרות לעשות את ההתחשבנות במיסים האלה, במסגרת מכלול של עוד מספר נושאים.
מוטי איילון: לאחר הרבה זמן ב-6 בחודש יוני נחתם ההסכם ואנחנו מתחילים ליישם אותו בשטח.
מוטי איילון: אלא מה, שכל הנושא של העברת הכספים מחולק בין שני מקרים.
מוטי איילון: אני רוצה קצת לחזור אחורה.
מוטי איילון: היה בשעתו ההסכם הראשון שנחתם לאחר הסכם אוסלו, שהוא היה הסכם מאוד מצומצם שחל אך ורק על עזה ויריחו ("עזה ויריחו תחילה").
מוטי איילון: בהסכם הזה יש סמכות למדינת ישראל, מכוח חוק היישום של ההסכם הזה, להעביר כספים מכל סוג שהוא לרשות הפלשתינאית.
מוטי איילון: כך שהנושא הזה מכוסה.
מוטי איילון: בהמשך נעשה הסכם נוסף מרחיב בדבר העברה ראשונה של סמכויות לרשות הפלשתינאית והוא התייחס רק ליהודה ושומרון, כלומר זאת ההשלמה לכלל השטחים.
מוטי איילון: בחוק היישום מכוח ההסכם הזה לא נקבע שמדינת ישראל רשאית להעביר אלא נקבע בחוק ששר האוצר רשאי בתקנה, באישור ועדת הכספים, לאשר העברת כספים נוספים על-פי הסכמים שיהיו.
מוטי איילון: אנחנו פה בדיוק בקטע הזה, עם הבקשה לאישור העברת הכספים גם לחלק של יהודה ושומרון.
מוטי איילון: הרי אין היגיון שלעזה ויריחו אנחנו רשאים להעביר ולא ליתר השטחים.
מוטי איילון: לא מדובר בהרבה כסף.
מוטי איילון: מדובר בדבר שהוא נכון.
ישראל כץ: בכמה כסף מדובר?
מוטי איילון: להערכתי סדר גודל של 50-60 מיליון שקל בשנה, זה כל הסיפור.
מוטי איילון: זה פשוט מאפשר לתעשייה לעבוד בצורה נכונה.
ויצמן שירי: בגלל הדבר הזה עלולה להיתקע התעשיה הישראלית.
ויצמן שירי: לדוגמא, מפעל למזגנים שמייצר בארץ משלם מס קנייה אבל בגלל הדבר הזה הרשות הפלשתינאית בולמת את רכישת המזגנים.
ויצמן שירי: לא כדאי לו לייצר, הרי הוא לא מזדכה על מס הקניה אם אנחנו לא דואגים שיהיה הקיזוז הזה.
ויצמן שירי: אם אנחנו לא נחייב אותו כי הוא יתקזז אז גם יהיה כדאי להם לרכוש ממנו.
ויצמן שירי: אם לא יעשו את ההתחשבנות אז זה לא יהיה כדאי להם.
מוטי איילון: הם נמצאים בהסכם מעטפת וכל מס קניה שחל בישראל חל גם בעזה.
מוטי איילון: ההפחתות האחרונות שהיו בישראל חלות גם בעזה.
ישראל כץ: עם כל הכבוד לצורת ההצגה הנאה והמקצועית, מטבע הדברים אתה מדגיש את הרווח כביכול של הצד הישראלי בעניין אבל מי שמקבל את הכסף זאת הרשות הפלשתינאית.
ישראל כץ: היא מקבלת כאן כסף, 50-60 מיליוני שקלים בשנה.
ישראל כץ: היא רוצה את הכסף, ועובדה שהיא מעלה את זה במשא ומתן מדיני, בוואי והיום ובכל מקום.
ישראל כץ: הגישה שלי לפחות אומרת שהסכמים - אני מדבר כרגע רק על הבסיס הכלכלי ולא האידיאולוגי - צריכים להיות מכובדים בצורה הדדית ושצריכים להיות יחסים סבירים בצורה הדדית.
ישראל כץ: כשהרשות הפלשתינאית תפעל נגד גנבי רכב מתוך מדינת ישראל, למעלה מ-40,000 כלי רכב - זאת פעילות ממוסדת ועובדה שחבר הכנסת אחמד טיבי יכול להרים טלפון לרשות ולשחרר את המכוניות.
ישראל כץ: כאשר יש הברחות של תוצרת חקלאית - רק קודם שמענו על "עוף קור" - לתוך מדינת ישראל, של בשר פיגולים שפוגע כאן בכשרות, בבריאות ובכל דבר אחר, אז אני שוקל האם לעשות מחוות שאני לא מחוייב להן.
ויצמן שירי: זה לא מחוות.
ישראל כץ: זה מחוות.
ישראל כץ: עובדה שזה נתון למשא ומתן וזה לא נחתם.
ישראל כץ: אין כאן עניין של קיום הסכם.
ישראל כץ: יש כאן עניין של פרשנות ואישור.
ישראל כץ: אני חושב שזאת ההזדמנות להעמיד דברים על בסיס הדדי.
זאב בוים: לפני שמר איילון משיב, אני רוצה לשאול בהקשר לזה: אמרת שזה הדדי.
זאב בוים: אני סקרן לדעת מה הנפח ובאיזה תחומים עיקריים אנחנו נהנים מההסכם.
ויצמן שירי: אני שואל מה הם כבר יכולים למכור לנו.
ישראל כץ: הפגיעה הכי קשה בתעשיות המסורתיות שלנו נובעת מההברחות שלהם, כי זה על אותו סוג של מוצרים.
מוטי איילון: אני חוויתי לפני 3 שנים מצב שהיה קשה לי איתו מאוד.
מוטי איילון: הרשות הפלשתינאית הזמינה ג'יפים "סופה" ממפעלי רכב נצרת, בתקופה קשה של מפעלי רכב נצרת, כשהיו פיטורים ואיימו לסגור את המפעל.
מוטי איילון: העסקה הזאת בוטלה משום שלא יכולנו להעביר את הכספים לרשות הפלשתינאית.
מוטי איילון: הצעתי אז לאנשי המפעל בנצרת שיפעלו כמו שהצעתי ל"דובק" לעשות, דבר שמקטין את הרווח בצורה אדירה למשק הישראלי.
מוטי איילון: מה שעשה "דובק" במשך שנים - הוא ייצר, ייצא את זה והחזיר את זה חזרה ואז הם קיבלו את הכספים.
מוטי איילון: כלומר יש פה אלמנט אחר.
מוטי איילון: בעצם 40 מיליון שקל הם תחלופה בין ייבוא לבין ייצור מקומי.
מוטי איילון: כל מה שירכשו פה הם לא ייבאו.
מוטי איילון: הרי מייבוא הם זכאים לקבל החזר.
מוטי איילון: יצא שכרו בהפסדו למשק הישראלי.
מוטי איילון: לכן אנחנו חשבנו שנכון להיכנס לעניין הזה.
מוטי איילון: השכילו אלה שייצגו אותנו בדיוני וואי לחתום על ההסכם, לאפשר את התהליך הזה, שהוא היה טוב למשק הישראלי.
מוטי איילון: לגבי ההסכם, לגבי השאלה האם הוא נחתם או לא נחתם: הוא נחתם.
מוטי איילון: ההסכם חתום.
מוטי איילון: אם כרגע הוועדה חס וחלילה לא תאשר את התקנות האלה - ההסכם חתום אך היישום שלו לא יוכל להתאפשר במלואו.
מוטי איילון: אגב, חלקית הוא התאשר.
מוטי איילון: לגבי עזה ויריחו אין בעיה.
מוטי איילון: החלק שהובא עכשיו מתייחס ליהודה ושומרון.
מוטי איילון: זה יוצר בעיה.
ויצמן שירי: קחו בחשבון, באמת לא פוליטית, שיש מפעלים שעובדים באיזור יהודה ושומרון.
ויצמן שירי: המשמעות היא, אם מחר בבוקר על מכשיר הטלפון הזה יהיו אותם דברים עליהם הוא מדבר ואותו אחד יידע שהוא לא יקבל את זה - על הטלפון הזה הוא משלם כולל מס קניה נניח 100 שקל, ובלי מס קניה זה 80 שקל.
ויצמן שירי: אם הוא יודע שהוא משלם את ה-100 אבל את ה-20 הוא מקבל יותר מאוחר, זה עוזר לאותו מפעל שמייצר כאן למכור את המוצר הזה.
ויצמן שירי: האלטרנטיבה היא שהמפעל יספוג את ה-20 ואז הוא ייצא מהתחרות או, כמו שאמר פה מר איילון במלים אחרות, אותו מפעל שעובד כאן ייצא את זה לקפריסין ויחזיר את זה מקפריסין הנה.
ויצמן שירי: אז פעם אחת תקבל 10% מענק על הייצוא, עידוד ייצוא, תחזיר את זה בחזרה ואז תמכור.
ויצמן שירי: זה יוצר סתם ביורוקרטיה.
מוטי איילון: זה מעוות.
ויצמן שירי: אותו אחד שיושב ביהודה ושומרון אומר לעצמו: במקום שאני אתן לו לעשות עלי את הסיבוב הזה של המוצר, שהוא ישלח לכאן ולכאן, אני אלך ישר לגורם אחר ואעשה מה שמשתלם לי.
ויצמן שירי: אני הרי לא חייב לקנות בישראל.
ויצמן שירי: הרי הוא לא קונה את המכוניות שלו בישראל ולא קונה את הסיגריות שלו בישראל.
ויצמן שירי: עזוב, זה לא פוליטי כרגע.
ויצמן שירי: מי יפגע?
ויצמן שירי: יפגעו אותם גופים, אותן חברות, אותם יצרנים מקומיים.
ישראל כץ: אבל לאן הולך הכסף הזה?
ישראל כץ: לרשות הפלשתינאית.
ויצמן שירי: אבל תסתכל על האלטרנטיבה.
ויצמן שירי: האלטרנטיבה היא שלא יילך אליהם שום דבר אבל הם גם לא יקנו שום דבר.
ויצמן שירי: קח מפעל שמייצר כסאות פלסטיק, למשל מפעל "כתר פלסטיק" בברקן.
ויצמן שירי: מוכרים שם כסאות פלסטיק שיש עליהם מס קניה.
ויצמן שירי: הוא בא ואומר: על הכסא הזה אני משלם 10 שקלים ואני יודע שאני אקבל חזרה 2 שקלים.
ויצמן שירי: המשמעות היא פשוטה.
ויצמן שירי: חבר הכנסת ישראל כץ, את ההתחשבנות עם ערפאת יש מיליון ואחת דרכים לעשות.
ויצמן שירי: למשל בקטע של מכס, סחורה במעבר בנמל, מיליון ואחד דברים.
ויצמן שירי: שם אני מסכים איתך שזה בסדר, כי זה עניין פוליטי ובזה התעשיה המקומית לא נפגעת.
ויצמן שירי: אבל פה, אני אומר לך, האינטרס שלנו ייפגע.
ויצמן שירי: מחר בבוקר תצא כותרת לגבי הדבר הזה ואז אנשים יגידו: איך אתם עושים כזה דבר?
עופר חוגי: ביהודה ושומרון הם עובדים עם שני סוגי חשבוניות, גם של הרשות הפלשתינאית וגם שלנו.
עופר חוגי: מה שהם רוצים הם יכולים לקנות מאיתנו.
עופר חוגי: מה שהם לא רוצים - - -
ויצמן שירי: אבל האיש שלנו מקבל את ההחזר.
ויצמן שירי: אתה לא מבין?
ישראל כץ: מה שצריך להימכר, נמכר.
ישראל כץ: עזוב, זה כסף לערפאת.
ויצמן שירי: אבל אז הכסף הזה לא נכנס לכיס של אותו יצרן ישראלי ולא יקנו ממנו מוצרים.
זאב בוים: אני רוצה לשאול שאלה.
זאב בוים: אני לא יודע אם יכולים לענות עליה, יכול להיות שאי אפשר.
זאב בוים: אני לא מדבר דווקא על הגורמים הרשמיים של הרשות הפלשתינאית, אבל ידוע שיש גורמים בתוך המערכת הפלשתינאית שפועלים נגד פעילות כלכלית משותפת כלשהי עם מדינת ישראל, של רכישת מוצרים וכולי.
זאב בוים: מה המימדים של התופעה הזאת?
ויצמן שירי: הם יכולים לייבא דלק.
זאב בוים: אני רוצה לדעת האם יש שם מדיניות רשמית, או לא רשמית, של חרם על מוצרים ישראלים.
זאב בוים: מידי פעם הנושא הזה עולה.
זאב בוים: מה המימדים של הדברים האלה?
זאב בוים: אחד מהשניים, או שרוצים מערכת משולבת, שזה אינטרס של שני הצדדים, ואם זה כך ועל זה בנויים בעצם ההסכמים אז ממה נפשך?
זאב בוים: אם אתם חותמים על ההסכם ואתם מבקשים את הכספים וכל הדברים האלה אי אפשר שאתם תסכימו ותרשו, או כמדיניות רשמית שלכם או בעצימת עין לכל מיני גורמים, להטיל חרם על מוצרי ישראל.
זאב בוים: מעניין בהזדמנות הזאת לשמוע על כך.
זאב בוים: וזה בלי הדברים שאומר חבר הכנסת ישראל כץ שמציע שנתחשבן כבר על הכל.
ישראל כץ: סלח לי, איזה מין דבר זה?
ישראל כץ: 40,000 כלי רכב נגנבים בחסות הרשות הפלשתינאית.
ישראל כץ: אני לא רוצה להעביר להם אגורה אחת.
ישראל כץ: שיקימו יחידות לתפוס את גנבי הרכב, כמו שירדן עושה.
ויצמן שירי: בינתיים אני אומר לך שאנחנו למיטב ידיעתי לא קונים מהם כמעט שום דבר, בגדול.
ויצמן שירי: מה אתה אומר, במלים אחרות?
ויצמן שירי: שאת זה, שזה 40-50 מיליון שקל - - - מחר בבוקר יבוא אותו אחד שעד היום קנה דלק בחצי מיליארד דולר בשנה ויגיד שהוא כבר לא קונה דלק.
ויצמן שירי: הוא בינתיים עושה לך טובה שהוא קונה ממך ולא ממישהו אחר.
ישראל כץ: במסגרת הכוללת כשיהיה דיווח אני מוכן לקיים את הדיון הזה.
ויצמן שירי: מדובר על הסכם חתום על-ידי ראש הממשלה לשעבר מר בנימין נתניהו.
ויצמן שירי: יש קטע של החזרי מס קנייה כאלה ואחרים בהסכמים הדדיים.
ויצמן שירי: אם לא תתקבל פה ההחלטה הזאת המשמעות היא שתהיה פגיעה בתעשייה הישראלית.
אלי גולדשמידט: אנחנו נעשה הפסקה בדיון בעניין המכס.
ישראל כץ: אדוני היושב-ראש, ביקשתי להביא לכאן את הגורמים הנוגעים בדבר, כולל בעלי מפעלים שינמקו, כולל את הגורמים שממונים על אכיפת החוק נגד התופעה של גניבת 40,000 רכבים כל שנה, שידווחו לנו על הפגיעה בישראל על-ידי הברחה של תוצרת חקלאית בחסות הרשות הפלשתינאית, הכנסת בשר פיגולים לישראל, פגיעה בכשרות ופגיעה ב"עוף קור".
ישראל כץ: הפגיעה ב"עוף קור" היא קודם כל בגלל ההברחות האלה.
ישראל כץ: לפי ההערכות זה נכנס לערפאת אישית.
ישראל כץ: אני חושב שצריך לבדוק את הדברים.
ישראל כץ: אישור תיקצוב הסכם ההבראה של חברת "עוף קור"
אלי גולדשמידט: נעבור לעניין "עוף קור".
אלי גולדשמידט: אני רוצה לנסות להגדיר את הדברים שסוכמו.
אלי גולדשמידט: הסיכום יהיה כזה, שלמרות מה שכתוב כאן בנייר ההלוואה תינתן ב-3 תשלומים.
יצחק קליין: בשונה מהאמור במכתב הגענו לסיכום כדלקמן: 2 מיליון השקלים הראשונים ינתנו במהלך השבוע הבא, לאחר שייחתם ההסכם עם המפעיל.
עמיר פרץ: עד 15 לספטמבר ולא יותר.
יצחק קליין: 2 מיליון שקל ינתנו עד 15.9 ובלבד שייחתם ההסכם עם המפרק.
יצחק קליין: 2 מיליון שקל נוספים ינתנו אחרי 3 חודשים.
עמיר פרץ: ב-15.11.2000, אחרי חודשיים, ועוד 2 מיליון שקל יועברו ב-15.1.2001.
יצחק קליין: ב-30.11.2000 וב-30.1.2001.
יצחק קליין: בין התשלום השני לתשלום השלישי החשב הכללי יקבל את הנתונים מהמפעל.
עמיר פרץ: תכתוב: "בכל שלב בו יימצא לנכון החשב הכללי צורך לעכב את הכספים".
אלי גולדשמידט: לא באופן שרירותי.
עמיר פרץ: "הגיע החשב הכללי למסקנה שיש ליקויים מהותיים בביצוע תוכנית ההבראה, יפנה לוועדת הכספים בבקשה לעכב העברת הכספים".
יצחק קליין: מקובל עלי מה שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ.
יצחק קליין: הדבר השני, בשונה מהאמור במכתב החשב הכללי, כספי ההלוואה יוחזרו ממעמדם כנושה מובטח שמקורם ממכירת הנכסים כעסק חי, או ממכירת מלאים שיהיו כתוצאה ממכירת הנכס כעסק חי.
יצחק כהן: איזה נכסים?
אלי גולדשמידט: תגדירו את זה כהוצאות פרעון.
אלי גולדשמידט: הצבעה על הבקשה לאישור תיקצוב הסכם ההבראה של חברת "עוף קור", עם השינויים שהוכנסו בעד - כולם אין מתנגדים אין נמנעים הבקשה לאישור התיקצוב של הסכם ההבראה של חברת "עוף קור" נתקבלה.
רענן כהן: אני רוצה להודות לכל אלה שעסקו במלאכה על שהגענו לתוצאה הזאת.
רענן כהן: הצעתי שתוקם קרן למפעלים שנמצאים במצוקה.
רענן כהן: אנחנו עושים כעת עבודה כדי לבדוק את כל המפעלים, בעיקר בפריפריה, ואבקש את סיועם של חברי ועדת הכספים.
רענן כהן: אני רוצה להודיע שמשרד העבודה והרווחה העביר 6 מיליון שקל בשבוע שעבר לכל הישובים שיש בהם למעלה מ-10% אבטלה על מנת לאפשר להם את פתיחת שנת הלימודים.
רענן כהן: אני קורא לכל חברי הוועדה לסייע בידי בנושא התקציב.
רענן כהן: אנחנו צריכים תוספת תקציב כדי להוביל את המשרד הזה לבניית חברה טובה יותר ובריאה יותר.
רענן כהן: אני מבקש את עזרת כל החברים.
אלי גולדשמידט: תודה רבה לשר העבודה והרווחה.
אלי גולדשמידט: (הוראה בדבר העברת כספי מסים נוספים), התש"ס-2000 תקנות יישום ההסכם בדבר העברה מכינה של סמכויות לרשות הפלשתינית (העברת סוגי טובין מסויימים), התש"ס-2000
אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לנושא האחרון.
אלי גולדשמידט: אם היינו נמצאים במהלך מושב רגיל של הכנסת אז הייתי אומר, בסדר, נעשה דיון.
אלי גולדשמידט: אבל אנחנו לא נמצאים ביומיום הרגיל של הכנסת.
אלי גולדשמידט: בפגרה אנחנו עושים פה ישיבה אחת ל-5-6 ימים.
ישראל כץ: זאת החלטה לשנים.
מוטי איילון: זה לא לשנים כי עוד לא הגיעו להסדר הקבע.
ישראל כץ: אני מתקן את עצמי.
ישראל כץ: זה להרבה שנים.
ויצמן שירי: חבר הכנסת ישראל כץ, אפילו הסכם שראש הממשלה לשעבר מר נתניהו חתם עליו אתה לא מוכן לקיים.
ישראל כץ: שום הסכם.
ישראל כץ: הכנסת היא הריבון.
ישראל כץ: אני מבקש שיתקיים דיון בעניין הזה.
אלי גולדשמידט: אני דוחה את הדיון אבל נקיים אותו ביום שני הקרוב.
אלי גולדשמידט: אין לי ברירה.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת כץ, אתה לא תהיה בדיון.
ישראל כץ: מי אמר שיהיה לך רוב?
ישראל כץ: אתה רוצה ללכת בשיטה הזאת, בסדר.
אלי גולדשמידט: אבל אני לא יכול לדחות את זה לזמן ארוך.
ישראל כץ: אידיאולוגית היה צריך לבקש דיון.
ישראל כץ: אתה תעשה פשרות ותעשה הסכמים בלי לבדוק את הדברים.
מוטי איילון: ברגע שמאשרים את ההסכם הזה, זה בא בחבילה אחת עם אמצעים של הרשות הפלשתינאית לטפל בגניבות הרכב.
מוטי איילון: אם לא נאשר את זה אז הם חופשיים להמשיך במצב הקיים.
ישראל כץ: הם חופשיים גם היום לטפל בבעיית גניבות הרכב.
ישראל כץ: אם מר ערפאת ייתן הוראה אחת, לא יהיו יותר שום הברחות.
ויצמן שירי: חבר הכנסת כץ, דע לך שהיו קונים באשקלון כיסאות והפסיקו לקנות בגלל הדבר הזה.
אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים על העניין הזה דיון ביום שני.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת ישראל כץ, מי אתה רוצה שיוזמן לדיון ביום שני?
אלי גולדשמידט: אני רוצה שיהיו נציגי המשרד לבטחון פנים וכן נציגים ממשרד החקלאות ומהתאחדות התעשיינים.
ישראל כץ: ונציג "אבנר" - ביטוח כלי רכב.
ישראל כץ: נאמר לי שהם גובים 25% יותר בגלל היקף הגניבות הרחב.
אלי גולדשמידט: בישיבה ביום שני יגיעו נציג המשרד לבטחון פנים, נציג משרד החקלאות, נציג "אבנר", נציג התעשינים ואנשי המכס.
אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לפניה מס' 255 של המשרד לקליטת עליה.
רוני ארד: הפנייה הזאת כוללת תוספת לסעיפים שקשורים למספרי עולים.
רוני ארד: אם בכל שנה רגילה מגיעים בסביבות 6,000 עולים הרי שבסוף שנה שעברה, בעיקר בחודשים אוקטובר, נובמבר ודצמבר הגיעו לכאן 8,000 עולים.
יצחק כהן: כמה התוספת?
רוני ארד: מדובר בתוספת של 112 מיליוני שקלים בסך הכל, 87 מיליון שקל מתוך זה לסל קליטה.
אלי גולדשמידט: הצבעה על הבקשה לאישור פנייה מס' 255 בעד - 5
אלי גולדשמידט: עוד 5 דקות תתקיים הצבעה על הרביזיה.
אלי גולדשמידט: (הישיבה הופסקה בין 14:40-14:45)
אלי גולדשמידט: הצבעה חוזרת על הבקשה לאישור פנייה מס' 255 בעד - 6 אין מתנגדים נמנעים - 3 הבקשה נתקבלה.
יצחק כהן: אנחנו מוותרים על הרביזיה.
אלי גולדשמידט: הסעיף הראשון הוא תקנות להסדר ההימורים בספורט.
אלי גולדשמידט: עלינו להשלים את התחלת הדיון בנושא, ואני מבין שהגיעה חוות דעת גם של קמחי וגם של אנה שניידר.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פריצקי העלה טענה מה קורה אם אדם ממלא טופס, שאמור לתת לו את הפרס הגדול, והיתה תקלה או נפילה והמחשב לא קלט אותו.
אלי גולדשמידט: מכיון שזה לא נקלט, התקנות אומרות שמכסימום הוא יכול לקבל את הכסף שהוא השקיע בטופס.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא יקבל אפילו את הפיצויים על אשפוז על התקף לב.
אלי גולדשמידט: הצטרפתי לדעת חבר-הכנסת פריצקי, שזה לא נראה לי סביר שאדם שקיים את כל התנאים, קנה את כרטיס הפיס ובמקרה זה אנו מדברים על טוטו, מילא אותו כדין, וזו תהיה התוצאה רק בגלל שהיתה 'פאשלה' בקליטתו.
אלי גולדשמידט: עם זאת, מנגד היתה טענת המועצה להסדר הימורים שראשית יש פסיקה בעניין הזה.
אלי גולדשמידט: אני זוכר, כסטודנט למשפטים, שיש פסיקה בעניין.
יוסף יצחק פריצקי: קראתי את הפסיקה - חוכמה גדולה.
יוסף יצחק פריצקי: הפסיקה הזו מתייחסת כך, כי כך אמרו התקנות.
ס' אלחנני: המחוקק אמר.
אלי גולדשמידט: חברת-הכנסת נעמי חזן, אני אומר בכל הכנות שאני מעריך מאד את מה שאת עושה.
מוסי רז: זה לא רק בוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: כל הכבוד לתופעה כזו בפגרה ולכזו נאמנות.
אלי גולדשמידט: כתוצאה מזה, עיכבנו את אישור התקנות וביקשנו שיישבו עם אנה שניידר וינסו להגיע לאיזה שהוא פתרון כזה או אחר שישביע גם את זה וגם את זה.
אלי גולדשמידט: אנו עומדים עכשיו בסיטואציה הזו.
יוסף יצחק פריצקי: אין פה פתרון.
יוסף יצחק פריצקי: למעשה, הם לא הציעו פתרון והם עומדים על דעתם.
א' שניידר: בדקתי את הנושא, וגם כתבתי חות דעת שמשום מה עדיין לא חולקה כאן ואני מבינה שמשכפלים אותה.
א' שניידר: תחילה, בדקתי את השיטה הקודמת, ומצאתי שגם לפי השיטה כפי שהיא, לפני התיקון, יש עליונות לטופס כפי שהוא מופיע במועצה ולא כפי שהוא מופיע אצל המשתתף.
א' שניידר: על-פי השיטה הקיימת היום, הטפסים שהועברו מתחנות הקבלה למשרד הראשי מצולמים לפני קיום התחרות.
א' שניידר: למעשה, התקנות קובעות שאם חלה תקלה במכונת הצילום או אירע קלקול אחר במערכת, בכל זאת המועצה קובעת שהטפסים שלא צולמו לא ישתתפו בהימורים.
א' שניידר: מה שקובע בעצם זה הטופס שנמצא בידי המועצה.
א' שניידר: מה שעשו עכשיו הוא, שקבעו את אותו כלל ורק בשיטה טכנולוגית אחרת, קרי מה שקובע זה מה שנקלט במחשב.
א' שניידר: בדקתי מה קורה במפעל הפיס.
א' שניידר: במפעל הפיס בתקנות משנת 1999 יש בדיוק את אותו הסדר.
א' שניידר: לגבי כרטיסים פסולים, נאמר ש"בלי לגרוע מכל הוראה אחרת בתכנית זו שלפיה נפסל כרטיס השתתפות או סימון שבו הרי כל כרטיס השתתפות שהתקיימו בו אחד או יותר מהמקרים המפורטים בסעיף קטן (ב) ו-(ג)" - ויש שם רשימת תקלות - "יהיה פסול ולא ישתתף בהגרלה כלשהי ולא יזכה בקבלת פרס כלשהו, אף אם אותו כרטיס הודפס במסוף ושולמו בעדו דמי השתתפות".