GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ויצמן שירי: כי תוך שבוע תקום ממשלת אחדות - - -
ישראל כץ: על מה אתה מתווכח, על שלושה חודשים?
ויצמן שירי: כן, מכיוון שעם ממשלה חדשה שתקום, קרוב לוודאי כי מה שלא הצליחו לעשות עם נתן שרנסקי ויצחק לוי בממשלה, עם אריק שרון בטח לא יצליחו לעשות.
ויצמן שירי: ושוב, מי שישלם את המחיר יהיו תושבי הנגב.
ישראל כץ: אתה מתנגד לממשלת אחדות?
ויצמן שירי: אמרתי לך, אני לא רוצה את הליכוד מהסיבה הזאת.
ויצמן שירי: הרי מבקר המדינה בדוח מבקר המדינה אמר בצורה ברורה, שמדינת ישראל, מתקציב משלם המסים, לתושב יהודה ושומרון נתנה 4,600 שקלים ולתושב הנגב 1,800 שקלים.
ויצמן שירי: אלה דברים פוליטיים ומי שמנסה להיתמם, עושה שקר בנפשו.
ויצמן שירי: כולם מבטיחים ואף אחד לא מקיים.
ויצמן שירי: ממשלה, שבמשך שנה וחצי לא עשתה דבר בעניין, אני מעדיף ללכת הביתה ולא להיות שותף לשקר.
ויצמן שירי: תמיד יהיו בקשות בצינור, אני אומר לאשר את הצו על מנת לא לפגוע ביישובים, אבל לתקופה של עד סוף נובמבר ולא עד פברואר.
אלי גולדשמידט: מעכשיו ועד סוף נובמבר זה כלום, מה ייקרה?
ויצמן שירי: לכן אני רוצה לזרז את הצעת החוק שלי.
ישראל כץ: אתה מדבר כמו בעל הבית של המדינה, אתה לא בעל הבית.
ישראל כץ: למרות שהמפה הזו צבועה בצבעים פוליטיים עזים מיסודה - - -
ויצמן שירי: ואני תומך ברשימה של הנגב שכל כולה בצבעים פוליטיים שקשורה לאנשים שלך, מה זה קשור?
ישראל כץ: ברשימה הזו מופיעים יישובים שנמצאים במצוקה, אני לא מביט על הצד הפוליטי, כדאי לאשר את הצו במהירות האפשרית.
משה רז: הייתי מבקש להביא לנו הנה את התפלגות ההשקעות שאושרו על פי החוק, לפי חלוקת האזורים בשנה או בשנתיים האחרונות על מנת שנדע כמה הלך לנגב וכמה לצפון.
חביבה כהן: יש לי את הנתונים הללו של כל שנת 1999 ושנת 2000 עד סוף ספטמבר: במרכז הארץ לא ניתנו מענקים אלא רק השקעות שמקבלות הטבות מס בלבד, מדובר במפעלי היי-טק, מפעלים שקשה להעביר אותם לדרום, צריך לעשות צביעה של הכשרת כוח אדם ולהשקיע בהרבה מאוד תשתיות על מנת שנוכל להעביר זאת לדרום.
ויצמן שירי: אינטל לא סובלים מכך.
חביבה כהן: לא מדובר באינטל, מדובר בהשקעות במפעלים קטנים, מפעלי היי-טק עם היקף מאוד גדול של עובדים, מבחינת כסף זה כסף קטן אבל מצטבר להרבה מאוד.
חביבה כהן: ההשקעות הללו לשנת 1999 היו 43% מהתקציב של מרכז ההשקעות.
ישראל כץ: ומה לגבי ההטבות במס?
חביבה כהן: זה כולל את ההטבות במס, 43% מסך כל תקציב מרכז ההשקעות היה במרכז הארץ בשנת 1999, השנה זה 42%, כמעט אותו הדבר.
חביבה כהן: כל אזור הצפון, אזור א' ב', 38% מההיקף הכספי לשנת 1999, 24% מההיקף הכספי השנה.
חביבה כהן: ברגע שנאשר השנה תוכניות – ואנחנו נאשר תוכניות – כמובן שכל התמונה תשתנה לחלוטין, כל התקציב של מרכז ההשקעות, כמעט כולו, הולך לשם.
ויצמן שירי: מדובר ב-250 מיליון דולר.
חביבה כהן: זה יהיה תקציב נוסף, אבל מבחינת אחוזים, 80% מהתקציב יהיה לאזור א' בצפון.
חביבה כהן: אזור דרום, אזור א' ב', שוב, אזור ב' כמעט לא רלוונטי כי הוא כמעט ולא קיים, א': בשנת 1999 12% מההיקף הכספי, השנה 25.6%.
ויצמן שירי: אתם יודעים מה ההוצאה הגדולה שמדברים עליה, 30 מיליון שקל בגין מפעל "טרה" ולכן הסכום הוקפץ.
חביבה כהן: "טרה" זה בהחלט בדרום - - -
ויצמן שירי: מאיפה מתחיל אצלך אזור דרום?
חביבה כהן: אזור א' מקרית גת דרומה.
ויצמן שירי: מה הפריסה הכספית מבאר שבע דרומה?
ויצמן שירי: לא נתתם שקל למצפה רמון וגם לא לדימונה.
חביבה כהן: חבר הכנסת ויצמן, במצפה רמון מאשרים כל תוכנית, כל בקשה, כל דבר שאפשר לאשר אנחנו מאשרים, הבעיה היא שאין בקשות.
חביבה כהן: קשה מאוד לקיים שם תעשייה, מצפה רמון עתידה בתיירות ולא בתעשייה, קשה מאוד לקיים תעשייה במצפה רמון.
ויצמן שירי: אתם לא מעבירים לתרכובות ברום וגם לא לים המלח - - -
חביבה כהן: בתוך הסכום הזה כלול אישור של 85 מיליון דולר לתרכובות ברום.
ויצמן שירי: כלומר, נגיע ל-6% מההיקף הכספי.
חביבה כהן: לא, זה יגיע ל-15%.
ויצמן שירי: מה סך כל תקציב ההשקעות?
חביבה כהן: של התעשייה בלבד הוא מיליארד ו-400 מיליון שקלים.
ויצמן שירי: כלומר, 350 מיליון דולר.
חביבה כהן: זה במונחי מענקים, 80 מיליון דולר לתרכובות ברום, תרגם את זה ל-80 מיליון שקל בלבד.
שלום שמחון: מה אתה רוצה, התיאוריה שלך מתקלקלת?
ויצמן שירי: לא מתקלקלת שום תיאוריה, הבעיה היא, שגם את זה הם לא מאשרים, אני מכיר את העניין, ישבתי עם מנכ"ל תרכובות ברום, אשר גרינבאום, הוא אומר, רוצים לקלוט 200 עובדים נוספים, אבל בגלל שצריך להצטייד בציוד חדש, מרכז ההשקעות לא אישר - - -
חביבה כהן: זה מאושר.
ויצמן שירי: מאושר מבחינת
ויצמן שירי: כם, אבל הכסף לא עבר.
חביבה כהן: בהמשך לנתונים: ליהודה ושומרון ועזה השנה אושר היקף כספי – 1% מהתקציב, בשנת 1999 אושרו 4% מההיקף הכספי.
חביבה כהן: השנה נאשר תוכנית השקעות של וישי – אני אומרת את זה בוודאות – בדרום זה יהיה מעל ל-300 מיליון דולר, מעל 2,000 עובדים.
ויצמן שירי: 4,000 עובדים.
חביבה כהן: 4,000 עובדים מכלל התוכנית, מתוך זה בדרום 2,000 עובדים.
ישראל כץ: 42% מההשקעות הן במרכז הארץ, כמעט כולן במפעלי היי-טק - אסור לשכוח ששם המשכורות גבוהות - 24% השקעות בצפון, 25% בדרום ו-1% ביו"ש, חסרים 6%.
חביבה כהן: 6% זה ירושלים ובית שמש, שהם אזור ב' זמני, זאת ההשלמה.
ישראל כץ: זה גם מרכז הארץ, כלומר, 50% מההשקעות במרכז הארץ.
ישראל כץ: אמרת, שבהתאם לנסיבות, בלתי אפשרי להעביר את מפעלי ההיי-טק לפריפריה, לנגב ולגליל, אני רוצה לשאול, האם חשבתם על שיטה כמו למשל הטבות במס, הרי ידוע שרוב מפעלי ההיי-טק אינם מפעלים יצרניים אלא מבוססים על תוכנה לפיתוח, 80%-90% מההוצאות של כל חברת היי-טק הן המשכורות הגבוהות, האם לקחתם בחשבון עניין של הטבות במס למפעל היי-טק שיקום או שיעבור לאזורים הללו?
ישראל כץ: למשל, אם תעבור חברת היי-טק של 150 עובדים לבאר שבע, המשכורות גבוהות, תינתן הטבה במס לעובדים שיעבדו שם, אין פיתוי גדול יותר לאנשים מלעבור לאזור הזה.
ישראל כץ: זה בא לידי ביטוי דווקא במפעלים עתירי משכורות.
חביבה כהן: ראשית, אתה צודק, שחלק גדול מתמריץ למשפחות צעירות, שיקומו ויעבירו את עצמן ואת המשפחה לדרום, זה יבוא דרך המס, לא רק שאני מסכימה, כתבתי את זה לפני זמן רב.
חביבה כהן: אבל זה לא במסגרת חוק עידוד השקעות הון, זה במסגרת פקודת מס הכנסה, זה סיפור אחר.
חביבה כהן: עדיין צריך לפתור בעיות תשתית כבדות מאוד, לשכנע חלק מהמשפחות לעבור לדרום, צריך לבנות תשתית הכשרה מאוד כבדה.
חביבה כהן: שנית, פרצנו את כל המסגרות, אנחנו מנהלים כבר הרבה מאוד חודשים משא ומתן עם חברת תוכנה, מדובר בתוכנית שתביא תוך 4-5 שנים ל-500 עובדים, מדובר ב-150 עובדים מיידית.
ישראל כץ: תנו הטבה במס לעובדים הללו, לעובדים ולא לחברה.
אבשלום וילן: זה הרבה יותר מורכב מאשר הטבת מס, יש כאן שילוב של גורמים.
ישראל כץ: היום כאשר נותנים פטור ממס לחברה במרכז הארץ, זה יותר מכל ההטבות ש"טרה" מקבלת על מנת להקים את המפעל שלה בדרום.
ישראל כץ: תן את ההטבה במס לעובדים, הם יעברו.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שירי ויצמן, מה הקושי שהצו יוגבל עד סוף דצמבר?
ויצמן שירי: אני רוצה לזרז את הצעת החוק שלי, אני מוכן להתפשר עד 15 לדצמבר, ממילא מסתיים התקציב, אין לזה משמעות.
חביבה כהן: תן לנו עד סוף השנה לתכנן את התקציב.
ויצמן שירי: זאת הבעיה, שאתם כבר מתוכננים לשנה הבאה.
אלי גולדשמידט: יש כאן בעיה - - -
ויצמן שירי: היא קיימת כבר שנתיים.
אלי גולדשמידט: זה שיש בעיה שקיימת שנתיים, זה בגלל המצב הפוליטי.
אלי גולדשמידט: יש כאן בעיה, אם אתה קובע טווח כל כך קצר, אין פרספקטיבה לומר למשקיעים מה ייקרה.
אלי גולדשמידט: אני אתן לך דוגמה, שמעתי על מפעל מאוד רציני, שהמשקיעים בחו"ל, עקב הנסיבות שמתרחשות כרגע, חושבים פעם נוספת אם להיכנס לעניין הזה.
אלי גולדשמידט: במצב הזה, עם הבעיות הביטחוניות הקשות שגורמות לאנשים שיקול דעת נוסף, אני לא רוצה להבהיר אי ודאות.
אלי גולדשמידט: עצם זה שהצו יאושר רק עד 15 בדצמבר, זה יוצר מצב של אי ודאות, אנשים מתעניינים, שואלים מה יהיה ואי אפשר לתת להם תשובות.
ויצמן שירי: אני יכול לומר לך טיעון בדיוק הפוך, אתה תיצור על ידי כך מצב, לא של חוסר ודאות אלא שתהיה להם ודאות על השקעות במקום אחר.
ויצמן שירי: עוד מעט יבוא האוצר ויאמר, שהחוק הזה יעלה 600 מיליון דולר, אני יודע בדיוק מה הם יגידו.
אלי גולדשמידט: אתה יודע שאני תומך בך, אבל בקטע הזה, אני לא מרגיש שבאר שבע ניצלת.
אלי גולדשמידט: תסבירי לי, מה הקושי הפרקטי בכך שזה יוגבל עד סוף דצמבר?
חביבה כהן: הקושי המעשי, אדוני היושב ראש, אם אנחנו רוצים לבדוק תוכנית השקעות, אנחנו צריכים לשם כך חודשיים- שלושה, אנחנו לא מסוגלים לשדר אווירה של משהו שאפשר להתחייב עליו, אנחנו משדרים מן מדינה של פרטיזניות.
אבשלום וילן: אני רוצה לנסות לשכנע את חבר הכנסת שירי ויצמן, אני קצת מכיר את המועצות האזוריות ובעלי מפעלים שפנו אלינו להארכת הצו, מי כמוך יודע, שעל תוכנית השקעות אתה מסתכל לפחות על חמש שנים ופה יש לך פרק זמן בקושי חודשיים.
אבשלום וילן: או שתהיה ממשלה של 100 חברי כנסת והיא תוכל להעביר זאת, או שיהיו בחירות וגם תהיה לכידות ונוכל להעביר זאת.
אבשלום וילן: אני חושב, שזה לא בסדר שעד עכשיו לא קבעו את אזורי העדיפות, תעשיינים צריכים להשקיע ולקבוע עדיפויות.
אבשלום וילן: אני מציע לתת את הארכה לפחות עד סוף פברואר.
ויצמן שירי: אני לא מסכים עד פברואר, חבל לך על הזמן.
אבשלום וילן: אתה "תתקע" את המפעלים.
אלי גולדשמידט: מה אומרת הצעת החוק שלך?
ויצמן שירי: הצעת החוק מדברת על כך, שבמקום שהנושא הזה יהיה במסגרת תקנה, זה יהיה במסגרת חוק.
ויצמן שירי: אני לא מציע לבטל את העדיפות במקום אחר, אני מציע לתת 38% מקריית גת דרומה.
אלי גולדשמידט: כולל קריית גת?
אלי גולדשמידט: היום יש על הפרק שלוש הצעות חוק שעוסקות בהטבות לפריפריה: הצעה אחת זה בנושא הטבות מס לדרום והשנייה בנושא הטבות בחוק עידוד השקעות הון בקו העימות, וחבר הכנסת שירי ויצמן הוסיף הצעת חוק שנותנת 38% לנגב.
אלי גולדשמידט: אני מציע, שוועדת הכספים תתאחדנה סביב הצעות החוק הללו, נעשה הכל על מנת שהן תעבורנה במליאה, גם להפעיל את ועדת השרים לחקיקה, אני לא יודע מה ייקרה עם הממשלה הרחבה, אבל אנחנו נבטיח לעשות את המקסימום.
אלי גולדשמידט: אבל אני מבקש מחבר הכנסת שירי ויצמן - - -
ויצמן שירי: עד סוף דצמבר.
אלי גולדשמידט: לא, עד סוף פברואר.
ויצמן שירי: קודם אמרת עד סוף דצמבר.
אלי גולדשמידט: במחשבה שנייה אני אומר עד סוף פברואר, ראשית, מכיוון שכל תוכנית מחייבת בדיקה של כמה חודשים, שנית, אני סופג את הביקורת.
אלי גולדשמידט: אני אומר לך, אם אנחנו לא מאשרים את הצו עד סוף פברואר, אנחנו נגרום לכך, שחלק מפרוייקטים שצריך לבדוק אותם, כתוצאה מאי הוודאות, הם לא ייושמו.
אלי גולדשמידט: בנוסף לכך, היום ממילא ישנו מצב קשה במשק ונעשות מחשבות שניות לגבי השקעות בישראל על ידי גורמי חוץ, למה אני צריך להקשות עליהם?
אלי גולדשמידט: אנחנו נצטייר ככאלה שמכבידים על התעשייה.
ויצמן שירי: למה המצפון הזה שמדבר על להכביד - - -
אלי גולדשמידט: אליי אל תבוא בטענות, אני אישרתי בוועדת הכספים הטבות מס לנגב, ששר האוצר, בייגה שוחט כעס עליי מאוד.
אלי גולדשמידט: אני כאן משתף פעולה בנושאים - - -
ויצמן שירי: אתה יודע מה ייקרה, שאריק שרון יהיה שר האוצר ויאשר זאת.
אבשלום וילן: למה אתם "דופק" את כולם, את קריית גת ואת אשקלון.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שירי ויצמן, אני עושה אתך עסקת חבילה, בהתאם לדוח מבקר המדינה, נעשה ככל שזה תלוי בנו - - -
ויצמן שירי: אני רוצה התחייבות שלהם.
אלי גולדשמידט: יש כאן התחייבות של ועדת הכספים לסייע לך, חבר הכנסת שירי ויצמן ולחבר הכנסת ישראל כץ להעביר את הצעת החוק.
ויצמן שירי: אני רוצה התחייבות שלהם, שהם לא יבואו שוב בפברואר לבקש הארכת הצו באופן זמני.
אלי גולדשמידט: הם לא יכולים להתחייב לכך.
ויצמן שירי: שיבוא לכאן שר האוצר ויבקש אישור, הוא חתום על הצו, שיבוא לבקש.
אלי גולדשמידט: אבל גם הוא לא יכול להתחייב.
אלי גולדשמידט: הוא לא יודע אם בעוד שבוע הוא יהיה שם.
אלי גולדשמידט: אנחנו נאשר את הצו כולל הזמן הקבוע בצו, נצביע על זה.
אלי גולדשמידט: אנחנו מאשרים את הצו נוכח הקשיים שיש היום - - -
ויצמן שירי: אני לא מסכים על התאריך, עד חודש פברואר.
אלי גולדשמידט: אז תצביע נגד.
אלי גולדשמידט: אנחנו חייבים לאשר את הצו עד פברואר, גם כך זה מעט זמן, אחרת, חלק גדול מהמשקיעים שרוצים להשקיע יהיה להם קושי להשקיע, בפרט שגם כך הם מתלבטים נוכח המצב.
אלי גולדשמידט: אני חושב שהתפקיד שלנו הוא לא להקשות על התעשייה.
אלי גולדשמידט: מאידך גיסא, אני חושב שצריך לעזור לבאר שבע בכלל ולדרום בפרט, ולכן הוועדה כל כולה צריכה להתגייס – כולל אם תהיה ממשלת אחדות – על מנת לסייע להצעות החוק של חבר הכנסת שירי ויצמן ושל חבר הכנסת ישראל כץ, בנושא הטבות לנגב, עם תיקונים שנצטרך לעשות לגבי דירוג.
אלי גולדשמידט: אני בהחלט חושב, שאי אפשר לתת למצפה רמון כמו דרומה לקריית גת כי גם אז לא יבואו למצפה רמון.
אלי גולדשמידט: אני פונה לחבר הכנסת שירי ויצמן לאשר את הצו עד סוף פברואר, אנחנו נמצאים באי ודאות פוליטית, אנחנו לא יכולים להוסיף לכל האי ודאויות הללו עוד אי ודאות.
אלי גולדשמידט: אני מעלה את הצו להצבעה, אני מוכן להצביע קודם על התאריכים, חבר הכנסת ויצמן, אתה מציע עד סוף דצמבר?
ויצמן שירי: אני מבקש לאשר את הצו עד סוף דצמבר.
אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים שתי הצבעות, הראשונה היא על הצו, הצבעה שנייה על תאריך התחולה.
אלי גולדשמידט: מי בעד הצו ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד הצו – רוב נגד – אין נמנעים – אין צו לעידוד החסכון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק (תיקון) אושר.
אלי גולדשמידט: הצו אושר פה אחד.
אלי גולדשמידט: יש לנו שתי הצעות, האחת, כמו שכתוב בצו, עד 28 בפברואר 2001, הצעה שנייה, עד 31 בדצמבר 1999.
נחום לנגנטל: אני מציע עד סוף ינואר 2001, חבר הכנסת שירי ויצמן, אתה מוכן?
ויצמן שירי: מוכן.
אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הצו עד סוף ינואר 2001, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין צו לעידוד החסכון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק) (תיקון) אושר עד סוף ינואר 2001.
אלי גולדשמידט: הצו אושר עד סוף ינואר 2001.
שלום שמחון: אנחנו עוברים לדון בשינויים בתקציב, פנייה ראשונה מס' 32042.
דן זייציק: הפנייה הזו נועדה לבצע שינויים בתקציב התמיכות, הפנייה נועדה לשלוש מטרות עיקריות, התשלום העיקרי: 7.5 מיליון שקל לחוק הגליל, סובסידיות מכוח חוק הגליל, שנותן סובסידיות ליישובים בקו העימות, 1.5 מיליון שקל לרכישה של פדיון מכסות פטם, ב-1994 נעשתה רפורמה, נרשמו חקלאים למכור את המסכות שלהם ונשארו כל מיני ספיחים שצריך לסגור אתם את החשבון, ו-1,700 מיליון שקל תמיכה למגדלי בקר.
שלום שמחון: ועדת הכספים אישרה לפני שנתיים-שלוש 24 מיליון שקל, איפה הכסף הזה?
דן זייציק: ועדת הכספים אישרה צו לרכישת מכסות פטמים, נשארו ספיחים מהתקופה ההיא שנרשמו בזמן אבל לא שילמו להם מסיבות שונות ועכשיו מנקים שולחן.
עופר חוגי: אתה מוכן להסביר לנו, מי מסכם את כל ההסכמים הללו?
דן זייציק: משרד החקלאות מול מועצת החלב שהיא גם מועצת הבקר ומול הארגונים החקלאיים וארגון מגדלי הבקר.
דן זייציק: הסיכום שהגיעו אליו, שיורידו את המכסים.
דן זייציק: בגלל הורדת המכסים ירד מחיר הבקר בארץ והחקלאים דורשים פיצוי למספר שנים על מנת שיוכלו להתאקלם.
עופר חוגי: אפשר לקבל את ההסכמים הללו?
דן זייציק: זאת החלטת ממשלה.
שלום שמחון: אני מעמיד להצבעה הודעה מספר 32042, מי בעד ירים את ידו.
שלום שמחון: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הודעה מס' 32042, אושרה.
שלום שמחון: פנייה מס' 32042 מאושרת.
שלום שמחון: אנחנו עוברים להודעות תקציביות מספר 57016 ו-57017.
עמית לנג: מדובר יתרת עודפים משנת 1999 בתקציב הפיתוח של משרד הפנים.
עמית לנג: הייתה יתרה מסוימת, העבירו 75% בשלב הראשון של השנה - - -
עופר חוגי: האם 25% ממענקי האיזון - - -
עמית לנג: זה לא קשור למענקי איזון, הבקשה הזאת מדברת על תקציב פיתוח.
עמית לנג: מדובר בעודפים מתוך התקציב של השנה שעברה והוא עבר לשימוש השנה, לא מדובר בתקצוב מחדש, מדובר ביתרה מתקציב שנה שעברה.
מאיר פרוש: לא שמעתי את ההסבר שלך, הכוונה להסדר הבראה?
עמית לנג: לא מדובר בהסדרי הבראה.
עמית לנג: הנייר שאתה מחזיק לא קשור לפנייה, הנייר שאתה מחזיק זה נייר שמשרד הפנים התעקש להעביר לכם, הפנייה בסך הכל היא עודפי תקציב 1999 לתקציב הפיתוח שהתחייבו עליו ועכשיו צריך לשלם זאת.
מאיר פרוש: בשביל מה צריך את הכסף?
רות יוסף: הנייר הוא תקציבי הפיתוח.
משה גפני: למה תקציבי הפיתוח ברשויות המקומיות הערבויות נמצאים בסעיפים נפרדים?
עמית לנג: זה עניין היסטורי.
רותי יוסף: לאורך שנים ביקש הסקטור הערבי סעיפים נפרדים, זה היסטורי, לפחות עשר שנים.
עופר חוגי: פיתוח בנושא דת ברשויות המקומיות, אני רואה 90 מיליון שקל, מדוע לא משחררים את הכספים המיועדים לפיתוח מבני דת?
עופר חוגי: השר לשעבר יצחק כהן נמצא כאן, הקימו את הוועדה, יש שם 160 מיליון שקל, למה אתם מחכים?
רותי יוסף: זה מאפשר להעביר את הכסף הזה, אם לא יועבר הכסף הזה, לא ניתן יהיה להעביר אותו בכלל.
רותי יוסף: כל מה שהתחייבנו בשנת 1999, לא יכולנו לשלם כי זה היה ברגע האחרון.
רותי יוסף: מה שעושה האישור התקציבי הזה, מעביר את הכסף למשרד בשביל שנוכל לשלם.
שלום שמחון: אני מעמיד להצבעה פניות מספר 57016, 57017, מי בעד ירים את ידו.
שלום שמחון: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הודעות מספר 57016 ו-57017 אושרו.
שלום שמחון: פניות מספר 57016 ו-57017 אושרו.
נחום לנגנטל: האם עולה הפנייה בנושא שמיטה?
שלום שמחון: לא, מכיוון שחבר הכנסת צבי הנדל ביקש להיות נוכח בדיון, אני לא מעלה לדיון פניות מס' 32037 ו-33030.
נחום לנגנטל: אני מכבד זאת מאוד, אבל נושא השמיטה בוער וצריך לשחרר את הפנייה היום, למה צריך דיון?
נחום לנגנטל: אני מאוד שמח שחבר הנדל חזר לארץ ושהוא מבריא, אני מאוד אשמח אם הוא יגיע לכאן ויהיה שותף לנו בכל הנושאים.
נחום לנגנטל: יחד עם זאת, בנושא השמיטה, כמו שאי אפשר לעצור את השבת, אי אפשר לעצור את השמיטה, היא כבר נכנסה.
נחום לנגנטל: אני עיכבתי את הבקשות, אם אני מסיר את העיכוב, הבקשה עוברת באופן אוטומטי, אני מבקש להביא לכאן את נציג האוצר - - -
שלום שמחון: אנחנו נקרא להם, אני רוצה לומר לך, אם אתה עושה את מה שאתה רוצה לעשות, בגוש קטיף - - -
נחום לנגנטל: אם יחזירו את המצב לקדמותו, חסרים מיליון ו-200 מיליון שקל, זה הויכוח בינינו לבין משרד האוצר.
נחום לנגנטל: אני מבקש שתקרא לאנשי האוצר דחוף, שמישהו יגיע לכאן, עם אישור, שאם הוא משתכנע מדברינו, בינתיים להעביר את מיליון ו-200 אלף שקל, זה הרי מחולק לשני חלקים.
שלום שמחון: אנחנו נעשה זאת בוועדה ביום חמישי.
נחום לנגנטל: אני רוצה לשאול את חברי יהדות התורה, מאחר וחלק מהכסף הוא לשנת 2001, בינתיים להעביר את מיליון ו-200 אלף שקל לגוש קטיף, אם תהיה בעיה אחר כך, ממילא החלק השני של הכסף הוא לשנה הבאה.
מאיר פרוש: תקבל מחר תשובה.
שלום שמחון: אנחנו עוברים לדון בפנייה תקציבית מספר 29016, מימון הוצאת השכר של משרד השיכון, שינויים פנימיים בלבד.
אסף רגב: מדובר בשינוי פנימי של המשרד, מדובר בשלושה סעיפים: שכר עידוד, שצריך לתגבר אותו בגלל שהמינהל לבנייה כפרית, שזו היחידה בתוך משרד הבינוי והשיכון, הם הצטרפו למשרד השיכון רק בסוף שנת 1999 והיה צריך לשלם תוספת רטרואקטיבית.
עופר חוגי: תחת איזה משרד הם היו?
אסף רגב: הם היו יחידה נפרדת.
עופר חוגי: למה צריך לתת להם תוספת תקציב?
אסף רגב: זו לא תוספת תקציב, עד עכשיו שילמו את זה ממקור אחר, עכשיו משלמים זאת מהתקציב הרגיל של משרד הבינוי והשיכון, לשם כך היה צריך להוסיף להם 11 אלף שעות ו-670 אלף שקל.
שלום שמחון: חברים, הוא אומר שזה עניין טכני, במקום לשלם למקום א' משלמים למקום ב'.
אסף רגב: אלה סעיפים שלא היה להם ביצוע השנה ולכן המשרד ביקש להעביר ולתגבר את הסעיפים האלה.
משה גפני: ב-1 בנובמבר של משרד האוצר או של משרד השיכון – אני לא יודע של מי – שמפסיקים את ההשתתפות בשכר דירה, שיש קריטריונים חדשים?
אסף רגב: אתה צריך לשאול את הרפרנט המתאים, זה לא התחום שלי.
משה גפני: בשנה שעברה היה דיון בוועדת הכספים לגבי הנושא של השתתפות בשכר דירה, שר האוצר אמר, שתימשך ההשתתפות בשכר דירה.
משה גפני: אתה יכול לשאול את הרפרנט שעוסק בכך, זה שמפרים את ההתחייבות שניתנה לוועדת כספים, שתהיה השתתפות בשכר דירה, האם זה במסגרת העזים שמכינים לנו לקראת התקציב הבא?
משה גפני: אני רוצה להבין מה סדרי הגודל של העזים שאנחנו נקבל.
משה גפני: הייתה התחייבות של שר האוצר, שההשתתפות בשכר דירה תימשך, יש החלטה לביטול ומתכוונים לבצע אותה ב-1 בנובמבר.
משה גפני: אני מבקש לקבל תשובה.
אסף רגב: שוב, אני אחראי על סעיפי הפיתוח, אני אקשר בינך לבין הרפרנט הנוגע בעניין.
שלום שמחון: אתה אחראי לכך, שחבר הכנסת גפני יקבל תשובה.
שלום שמחון: מי בעד פנייה 29016, ירים את ידו.
שלום שמחון: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הודעה מס' 29016 אושרה.
שלום שמחון: פנייה מספר 29016 אושרה.
שלום שמחון: אנחנו עוברים לדון בפנייה 40018.
אמיר שביט: אנחנו מבקשים להעביר עודפים מחויבים משנת הכספים 1999 של משרד התחבורה לשנת הכספים 2000, סך כולל של מיליון וחצי שקלים.
אמיר שביט: בשנת 1999 נעשו התחייבויות ולא בוצעה הוצאה כנגדן, ההוצאה בוצעה בשנת 2000 ובגין זה הכסף מועבר משנת 1999 לשנת 2000.
אמיר שביט: שוב, מדובר בסך כולל של מיליון וחצי שקלים.
נחום לנגנטל: בגין איזה התחייבויות?
אמיר שביט: התחייבויות לגבי מחשוב, הדרכה מקצועית.
אמנון כהן: מר קרשנר, אמרתי לך שאני מסיר את העיכוב שלי לבקשה.
איוור קרשנר: לא אמרת לי, כמו כן, גם עופר חוגי חתום על העיכוב.
שלום שמחון: אני מעמיד להצבעה בקשה מספר 40018, מי בעד ירים את ידו.
שלום שמחון: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין בקשה מספר 40018 אושרה.
שלום שמחון: בקשה מספר 40018 אושרה.
שלום שמחון: אנחנו עוברים לדון בפנייה האחרונה, פנייה מספר 300, פנייה שנועדה להפשיר סכום לטובת הוצאות שכר.
אמיר שביט: מדובר בתקציב מע"צ, ישנו נושא של עידוד הפרישה במגזר הציבורי, אנחנו מבקשים להעביר סכום מהרזרבה להתייקרויות להוצאות שכר, סך של 3.5 מיליון שקל, מפשירים אותם מהרזרבה, כאשר יבוא עובד ויאמר שהוא רוצה לפרוש – ואנחנו יודעים שקיימים עובדים כאלה במע"צ – יהיה אפשר לשלם לו פיצויים.
שלום שמחון: מי בעד פנייה מספר 300, ירים את ידו.
שלום שמחון: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין פנייה מספר 300 אושרה.
שלום שמחון: פנייה מספר 300 אושרה, אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
אלי גולדשמידט: אני מברך את כל אלה שהגיעו, על פי הזמנתנו.
אלי גולדשמידט: לפני כעשרה ימים קיבלתי מכתב מנשיא התאחדות התעשיינים, עודד טירה, הנמצא כאן, ובו פניה לקיים דיון דחוף על ההשלכות של המצב הביטחוני הבעייתי על הכלכלה.
אלי גולדשמידט: זה נכון וסביר שבתחילה מטפלים בעניינים האקוטיים והמיידיים, בביטחון של האזרחים, ומטבע הדברים, המצב הכלכלי נדחק קצת לקרן זווית.
אלי גולדשמידט: אין ספק שהמשבר הפוליטי-מדיני לא פוסח על הכלכלה.
אלי גולדשמידט: הוא לא מבשר טובות לאף ענף בענפי המשק, אך יש ענפים שנמצאים בחזית הפגיעה, בגל הראשון שלה, ויש ענפים שמקבלים את גלי ההדף בשלבים מאוחרים יותר, ובהיקפים קטנים יותר בהתחלה עם הזמן זה יכול רק להחמיר.
אלי גולדשמידט: הזמנו לכך נציגים של מרבית ענפי המשק, מהסקטור הפרטי, ואני מברך על כך שמנכ"לי המשרדים הממשלתיים החליטו להגיע לכאן בפורום כל כך מכובד.
אלי גולדשמידט: גם מנכ"ל משרד האוצר פה, וגם ראש אגף התקציבים, מנכ"לי משרדי התמ"ס, החקלאות, התיירות.
אלי גולדשמידט: גם חברי הכנסת נמצאים פה בהרכב די מכובד.
אלי גולדשמידט: הדבר מעיד על חשיבות הנושא.
אלי גולדשמידט: אני לא פרשן ביטחוני או מדיני, אך לאיש במדינת ישראל אין יכולת לנבא מתי המשבר הזה ייגמר.
אלי גולדשמידט: מעובדה זו צריכה להיגזר מסקנה שהנחת העבודה של משרדי הממשלה צריכה להיות שהמשבר יימשך הרבה זמן.
אלי גולדשמידט: לבשורות טובות תמיד יש זמן.
אלי גולדשמידט: הבעיה היא להקדים תרופה למכה, ולראות איך אנו נערכים למשבר.
אלי גולדשמידט: יש ענף אחד, שגם אם מחר בבוקר המשבר יסתיים, ניתן לומר כבר שיש לו עוד מספר חודשים לא קטן שבהם הוא יהיה בבעיה גדולה, וזה ענף התיירות.
אלי גולדשמידט: בענף התיירות, העובדה שהמשבר מסתיים לא מחדשת באופן מיידי את ביטולי כל ההזמנות שנעשו.
אלי גולדשמידט: יש ענפים אחרים, שישנו בהם תהליך מודרג יותר.
אלי גולדשמידט: אנחנו מזהים היום שורה של נושאים אקוטיים.
אלי גולדשמידט: הנושא הראשון, אם כך, הוא נושא התיירות, ברמה של בתי מלון שנסגרים, או שיוצאים לחופשה, נסגרים באופן זמני או מצמצמים פעילות עד רמה מאד נמוכה.
אלי גולדשמידט: יש שתי דרכים לפעול בנושא התיירות.
אלי גולדשמידט: דרך אחת היא לנסות ולשכנע, לעשות יחסי ציבור בעולם ולגרום לכך שאנשים יגיעו לכאן למרות המצב.
אלי גולדשמידט: מידת ההצלחה של מאמץ כזה היא מפוקפקת.
אלי גולדשמידט: מדינת ישראל כרגע אינה מוקד מועדף לתיירות, וזאת בשנה שהיתה אמורה להיות שנת שיא, שנת המילניום על כל המשמעות שלה.
אלי גולדשמידט: עד לסוף השנה היה צפי להרבה מאד תיירות.
אלי גולדשמידט: השאלה היא מה עושים עם אותה קבוצת בתי מלון, ועם אותם ענפים שנמצאים על יד העניין הזה, הענפים שנסמכים על התיירות.
אלי גולדשמידט: ענף נוסף שנפגע הוא ענף הבנייה.
אלי גולדשמידט: בעניין הזה, ענף הבנייה וענף החקלאות סובלים כרגע מסוג של בעיה דומה, בנושא של היעדרם של עובדים פלשתינאים, הן מאתרי הבנייה והן מהחממות בחקלאות.
אלי גולדשמידט: העניין יוצר קושי מאד אקוטי בענפים אלה – בגמר בנייה, גמר מבנים, ואם בחקלאות – קטיף ההדרים.
אלי גולדשמידט: הנושא הרביעי, על פי נתונים שהועברו אלי – הרבה תעשיינים, שחלק מהיצוא שלהם כלל מכירות לשטחים, נפגעו באופן ישיר בתהליך הזה, בצורה מאד משמעותית.
אלי גולדשמידט: יש במדינת ישראל מנגנון שאמור לפצות על נזקים מהסוג הזה.
נחום לנגנטל: יש מקום אחד שסובל מאד מהמצב, והוא אזור יהודה ושומרון.
נחום לנגנטל: קח לדוגמה את המדרשות.
נחום לנגנטל: אסור היום לבוא ולבקר שם.
אלי גולדשמידט: אני מדבר על ההיבט הכלכלי הישיר.
אלי גולדשמידט: אין ספק שאזור התעשייה ברקן, שנמצא בלב השטחים, או אזור התעשייה בעטרות, שנמצא ליד צומת איו"ש, מצבם בעייתי במיוחד.
אלי גולדשמידט: במדינת ישראל יש מנגנון טכני לפיצוי, שמופיע בחוק מס רכוש.
אלי גולדשמידט: ביקשתי מהיועצת המשפטית של הוועדה, אנה שניידר, להכין לנו חוות דעת.
אלי גולדשמידט: הסתבר שחוות הדעת שהיא נתנה לי, והיא נמצאת לפניכם, לא מפתיעה.
אלי גולדשמידט: ניסיתי לבדוק מה המנגנונים של פיצוי כאשר מדובר בנזק עקיף.
אלי גולדשמידט: נזק עקיף משולם במדינת ישראל כאשר ישנם נזקים עקב פעולות מלחמה, בהנחה שאנחנו מדברים כרגע על העניין עם הפלשתינאים.
אלי גולדשמידט: אני לא מדבר כרגע על עימותים שהיו עם ערביי ישראל - אני שם את זה כרגע בצד.
אלי גולדשמידט: בהנחה שזה יוגדר כ "נזק מלחמה", אנחנו מדברים על פיצוי אך ורק למה שמוגדר כ "אזור ספר".
אלי גולדשמידט: לצורך הדיון, אם יש לנו בית הארחה בגבול הצפון, הוא היום בר יכולת להגשת תביעה לפיצויים על נזק עקיף שנגרם לו כשמפסיקים להגיע אליו תיירים, משום שאזור הצפון מוגדר כ "יישוב ספר".
אלי גולדשמידט: לעומת זאת, אם בגילה היה בית מלון, ובוודאי בתי מלון בירושלים – אין להם שום אפשרות להגיש תביעה לנזק עקיף, משום שהם אינם בחזקת "אזור ספר", משום ששר האוצר לא הכיר בהם כאזור ספר.
אלי גולדשמידט: אבסורד דומה היה קיים גם בתקופת מלחמת המפרץ.
אלי גולדשמידט: בתקופה הזו, דווקא הפריפריה היתה שקטה, כי שם לא נפלו טילים, אך היא היתה בחזקת ספר.
אלי גולדשמידט: תל אביב, שהופצצה, לא היתה זכאית לפיצוי מכוח הגדרה של "אזור ספר".
אלי גולדשמידט: אמרתי כבר בתקשורת, שאני חושב שאפשר היה, בסיטואציה הנוכחית, להקים פורום חירום, שמשתתפים בו: נציגי הממשלה, נציגי הגופים הכלכליים המרכזיים במשק, ונציגי ההסתדרות.
אלי גולדשמידט: זה צריך להיות פורום שיתכנס באופן שוטף, ולא באופן ספורדי, כפי שזה נעשה היום, שאנשי ענף מסוים נפגשים עם שר כזה או אחר.
אלי גולדשמידט: זה צריך להיעשות בצורה מלוכדת ומאוחדת, מעין "מינהלת" לתקופת החירום.
אלי גולדשמידט: אני חושב שהממשלה – ואני קורא בזה לראש הממשלה ולשר האוצר – לאחר 3 או 4 שבועות של משבר, הממשלה, או ועדת השרים לענייני כלכלה, חייבים לקיים ישיבת ממשלה בנושא הזה.
אלי גולדשמידט: מוטב שזה ייעשה מוקדם ככל האפשר, על מנת שהדברים יוצגו, ושיינתנו פתרונות אפשריים.
אלי גולדשמידט: יכול מאד להיות שגם התקציב שעומד להיות מוגש לנו בתחילת השבוע הבא, צריך להשתנות, כתוצאה משינוי סדרי עדיפויות פנימיים, אם אנחנו מדברים על הסטה של מאות מיליונים לצרכים אלה ואחרים.
יצחק כהן: גם ההיערכות היא שונה.