GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום שמחון: באישור הקודם אישרנו חלק אחד.
שלום שמחון: בחלק אחד אתה נותן את הסבסוד של ההלוואה, והחלק השני הוא ההרשאה להתחייב שלא היתה פה.
שלום שמחון: הוא הלך לחפשה.
אלי גולדשמידט: אם נמצא אותה, נאשרה.
שלום שמחון: מצאתי את הפניה - פניה מספר 280 לוועדה.
שלום שמחון: פניה זו נועדה לבצע שינוי פנימי בתקציב התמיכות של משרד החקלאות, ובמסגרתו תיקצוב 42,460 אלף ש"ח בהרשאה להתחייב לסעיף
שלום שמחון: התמיכות בענפי הייצוא החקלאיים, מקורות המימון הינם הרזרבות בהרשאה להתחייב בתקציב התמיכות.
אלי גולדשמידט: זו השלמה של הדבר הזה.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 280 לוועדה.
אלי גולדשמידט: פניה מס' 280 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: היו"ר א' גולדשמידט: פניה מס' 280 לוועדה אושרה.
אלי גולדשמידט: שינויים בתקציב לשנת ‏2000 (בקשות מס' 007-01 ו-008-01 לוועדה)
אלי גולדשמידט: אנו עוברים לבקשות בעניין לשכת הנשיא.
י' מרוז: לגבי לשכת הנשיא, יש פה שתי בקשות.
י' מרוז: בבקשה מספר 007-01 מדובר בשינוי פנימי בלשכת נשיא המדינה - העברת 500 אלף ש"ח מתקנת טיסות לחו"ל, שנמצאת בעודף, לאמרכלות, לצורך אמצעי בטיחות, התקנת אמצעי ביטחון ובטיחות בבית הנשיא בקרית-מלאכי: בניית גדר, שני ביתני שמירה וכל מה שנדרש.
י' מרוז: בבקשה מספר 008-01 יש העברה בשיא כוח-אדם של תקן מלשכת הנשיא לשעבר ויצמן חזרה ללשכת הנשיא.
אלי גולדשמידט: האם עכשיו מדובר על לשכת הנשיא לשעבר?
י' מרוז: כן, לשעבר.
י' מרוז: לפי חוק הנשיאות, לנשיא ויצמן יש לשכה.
י' מרוז: הוא קיבל שם 4.5 מישרות אצלו בלשכה, והתברר שהוא צריך אדם אחד פחות, ולכן זה חוזר ללשכת הנשיא.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את שתי הבקשות: 007-01 ו-008-01.
אלי גולדשמידט: בקשות מס' 007-01 ו-008-01 לוועדה התקבלו.
אלי גולדשמידט: הבקשות אושרו.
מאיר פרוש: אני נגד למען חבר-הכנסת ליצמן; הרי הוא ביקש לעכב זאת.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פרוש, גם חבר-הכנסת חוגי ביקש לעכב, והוא אמר לי בחוץ: "את הנשיא תעביר".
מאיר פרוש: אני נגד בשבילו.
מוסי רז: הוא ביקש, כאשר ויצמן היה הנשיא.
י' מרוז: יש לי עוד כמה בקשות.
אלי גולדשמידט: יש הסכם עם סיעת ש"ס, שעלתה לישיבת סיעה.
אלי גולדשמידט: הם אישרו לי, על-פי הסכמים ג'נטלמניים, שאדון רק בפניות חקלאות ונשיא המדינה, ואינני יכול לחרוג מההסכמה.
מוסי רז: יש קונצנזוס על חקלאות והנשיא.
י' מרוז: האם יצטרכו להגיע היום?
אלי גולדשמידט: את זה לא אמרתי, כי הם - אנשי ש"ס - חוזרים לכאן בשעה 13:00.
אלי גולדשמידט: אינני יכול להרגיע את אף אחד.
אלי גולדשמידט: מה תעשו עם הפניות הבאות?
יעקב ליצמן: אנו נגד עד שמישהו יתאושש שם.
אלי גולדשמידט: הם לא יתאוששו.
אלי גולדשמידט: האם אתם תמשיכו להיות נגד?
י' מרוז: יש פנייה לא מעוכבת בנושא אירוח אישים.
י' מרוז: ביקורי אישים ממדינות זרות חרגו מכל התחזיות, והתקציב אזל שם.
אלי גולדשמידט: מה לגבי ביקורי אישים ממדינות זרות?
אלי גולדשמידט: האם אתם מוכנים לתמוך בזה?
יעקב ליצמן: שישארו שם.
אלי גולדשמידט: אין סיכוי לזה.
אלי גולדשמידט: למה צריך לקיים דיון על שמיטה?
אלי גולדשמידט: האם יש עדיין ויכוח על שמיטה?
אלי גולדשמידט: לא תהיינה היום עוד העברות תקציביות.
אלי גולדשמידט: לא יהיה היום נושא הפלשתינאים.
אלי גולדשמידט: יהיו רק הנושאים של חובות אבודים וחוק עידוד ירושלים בירת ישראל, ואחרי כך כולם ילכו הביתה.
יוסף יצחק פריצקי: יש פה פניה של משרד החינוך.
יוסף יצחק פריצקי: עיכבתי בקשה בעניין קרן הסיוע לסטודנטים.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש, שיבואו ויאמרו הסבר נורמלי.
א' קרשנר: הסבירו, שזה לא נוגע בכלל לסטודנטים.
א' קרשנר: הסבירו פעמיים שמה שמגיע לסטודנט הוא יקבל.
יוסף יצחק פריצקי: זה משהו אחר.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה את זה לפרוטוקול.
י' מרוז: אם יש טעם שהוא אבוא, אדאג לזה.
אלי גולדשמידט: תדאגי שרפרנט חינוך ידבר איתו בטלפון.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פריצקי, האם אתה היחידי החתום על זה?
יוסף יצחק פריצקי: כן, כך כתוב.
אלי גולדשמידט: אם הדבר פשוט, הוא מושך זאת.
אלי גולדשמידט: תדאגי שהוא יעשה זאת היום.
אלי גולדשמידט: חברי-הכנסת גפני וליצמן, יש פניה דחופה לגבי מוזיאונים.
אלי גולדשמידט: האם אתם מוכנים להיעתר לה?
מאיר פרוש: מה היא הדחיפות?
אלי גולדשמידט: התשובה היא שלילית.
יעקב ליצמן: שאלה למען הסדר: סיכמו גם עם ש"ס - נכון?
אלי גולדשמידט: לא אמרתי שאינני עושה העברות היום.
אלי גולדשמידט: אמרתי, שעד השעה 13:00 אני עושה רק מה שמוסכם.
אלי גולדשמידט: אני פתוח לעשות הכל, אבל אם אין לי רוב - גם אין לי טעם להביא זאת.
אלי גולדשמידט: לכן, אני שואל אתכם.
אלי גולדשמידט: אתם לא בעד מוזיאונים.
ת' בן-חיים: לאנשים לא תהיה עבודה.
יעקב ליצמן: אני יכול לתמוך, אבל לא כרגע.
יוסף יצחק פריצקי: תביא העברה על קברי צדיקים, ונראה מה הם עושים.
ת' בן-חיים: המוזיאון הוא בצפת.
שלום שמחון: חבר-הכנסת גפני, אתה רוצה להעביר ששה מליוני שקלים?
משה גפני: כן, להעביר את נושא השמיטה- - -
מאיר פרוש: דיברנו, והיית בחוץ.
משה גפני: יש ששה מליוני ש"ח.
אלי גולדשמידט: מה עם הש"סניקים?
שלום שמחון: הוא הגיש רביזיה.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת גפני, האם אתה עיכבת?
אלי גולדשמידט: אם כך, תוריד עיכוב.
אלי גולדשמידט: ח' פרננדס: יש פניה חדשה לגבי 1.2 מליוני ש"ח בעניין שנת שמיטה.
אלי גולדשמידט: אינני רוצה לעסוק בזה עכשיו, כי זה נושא רגיש.
אלי גולדשמידט: למה לא נעשה זאת, אם זה מוסכם על כולנו?
אלי גולדשמידט: אם כך, נצביע.
אלי גולדשמידט: אני רוצה שתעלה לסיעת ש"ס לשם כך.
מאיר פרוש: הם לא כאן.
משה גפני: אני אאתר אותם.
אלי גולדשמידט: תאתר אותם, כי התחייבתי להעביר את הדברים שאינם שנויים במחלוקת.
אלי גולדשמידט: אם זה שנוי במחלוקת, לא אעביר זאת.
שלום שמחון: נושא ה-4.8 מליוני ש"ח עבר כבר, והוא ביקש רביזיה.
שלום שמחון: אם הוא הורידאת הרביזיה, ממילא נושא ה-4.8 מאושר.
שלום שמחון: הוא לא רוצה להוריד את הרביזיה, כי חסר לו הסכום של 1.2 מליוני ש"ח.
שלום שמחון: נושא ה-1.2 מליוני ש"ח נמצא פה, והם לא מתנגדים.
אלי גולדשמידט: הבנתי את מה שאתה אומר, אבל האם אני צריך שאחר כך הם יגידו שאני מפר דברים?
משה גפני: ש"ס בעד, ואני עיכבתי.
אלי גולדשמידט: יש לי פתרון.
אלי גולדשמידט: אנו נצביע על זה.
אלי גולדשמידט: אם ש"ס תבוא ותגיד שזה לא מקובל עליה- - -
שלום שמחון: אני אבקש רביזיה על ה-1.2 מליוני ש"ח.
שלום שמחון: אם ש"ס תגיד שזה לא מקובל עליה - תהיה רביזיה, ואם היא תגיד שזה מקובל עליה זה אחרת.
אלי גולדשמידט: ברביזיה זה משנה את יחסי הכוחות.
יוסף יצחק פריצקי: אני ממילא על ה-1.2 מליוני ש"ח אבקש רביזיה.
יוסף יצחק פריצקי: מ' גפני: חבר-הכנסת שמחון, ההצעה שלו יותר טובה.
יוסף יצחק פריצקי: אבל, זה מותנה בזה שאתה מטפל בבעיות.
אלי גולדשמידט: מר פרננדס, הצג את הנושא.
ח' פרננדס: כמו שאתם זוכרים, יש הסכם בין שר החקלאות לשר האוצר על תמיכה בשנת שמיטה - ששה מליוני שקלים בשנה הזו ותשעה מליוני שקלים בשנה הבאה.
ח' פרננדס: העברנו 4.8 מליוני ש"ח.
ח' פרננדס: מדובר עתה בתוספת של 1.2 מליוני ש"ח.
יוסף יצחק פריצקי: אינך מציג את נושא ה-1.2 מליוני ש"ח.
יוסף יצחק פריצקי: אתה עושה דיון על הרביזיה על נושא ה-4.8 מליוני ש"ח.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת שמחון, האם זה מקובל על חבר-הכנסת נחום לנגנטל?
א' קרשנר: הם מחזירים את זה.
א' קרשנר: תשאל את הרפרנט, כדי שנדע במה מדובר.
אלי גולדשמידט: ה-1.2 מליוני ש"ח למצעים המנותקים - האם זה עבר אליהם?
ח' פרננדס: לא.
ח' פרננדס: 1.2 מליוני ש"ח עברו למשרד החקלאות, למינהלת ההשקעות, לכל נושא המצעים המנותקים.
ח' פרננדס: בעקבות הסיכום שהגיעו עם שר האוצר, החליטו בסופו של דבר את כל ששת מליוני השקלים לתת לאנשים לגבי הייצור השנה.
ח' פרננדס: מכאן אנו לוקחים את 1.2 מליוני הש"ח ומחזירים.
ח' פרננדס: אנו דיברנו עם משרד החקלאות, עם מנכ"ל המשרד, ועם ראש מינהלת ההשקעות.
אלי גולדשמידט: כלומר, אין ביטחון שהסכום של 1.2 מליוני ש"ח יעבור.
אלי גולדשמידט: אתה 'דופק' אותם.
אלי גולדשמידט: אני מוכרח להגיד, שהודות למר קרשנר עלינו פה על הפואנטה.
אלי גולדשמידט: אם כך, לא נעשה זאת.
אלי גולדשמידט: נעשה זאת פעם נוספת בנוכחות חבר-הכנסת נחום לנגנטל.
יוסף יצחק פריצקי: למען הסדר הטוב, אני חוזר ואומר: הואיל וחלה איזו שהיא תקלה בהזמנתי לישיבה לגבי ה-4.8 מליוני הש"ח, נא לראות גם אותי כחתום על הרביזיה על נושא ה-4.8 מליוני הש"ח.
יוסף יצחק פריצקי: כלומר, אם הוא יסיר את הרביזיה שלו, עדיין הרביזיה שלי שם וצריך להצביע עליה.
אלי גולדשמידט: מר קרשנר צריך לשמוע.
אלי גולדשמידט: תגיד זאת למר קרשנר.
מאיר פרוש: מבחינת הפרוצדורה, זה לא נכון, כי זה היה ביום חמישי לפני שבועיים, והיית בארץ.
יוסף יצחק פריצקי: זו לא שאלה של שהיה בארץ.
יוסף יצחק פריצקי: לא קיבלתי הודעה על סדר-יום כזה.
יעקב ליצמן: גם אני לא קיבלתי.
יוסף יצחק פריצקי: גם חבר-הכנסת ליצמן לא קיבל על סדר-יום.
ס' אלחנני: היתה תקלה בהזמנות.
אלי גולדשמידט: אם נזמין לכאן את הרב בקשי-דורון ואת הרב אלישיב, הם יבואו?
ס' אלחנני: אינך יכול להכניס בקטגוריה אחת את שניהם.
אלי גולדשמידט: דודו מילגרום מסיים את תפקידו כראש אגף התקציבים, והוא מבקש לבוא לוועדה בשעה 13:00 כדי להפרד ממנה.
יוסף יצחק פריצקי: יש לי דיון בוועדת הכלכלה, אבל בסדר.
ס' אלחנני: מר קרשנר, חבר-הכנסת פריצקי חתום על הרביזיה על ה-4.8 מליוני ש"ח.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא קיבלתי הודעה על הישיבה.
אלי גולדשמידט: אני אומר שוב: פרט להצעת החוק של פרוש, נושא החובות האבודים והפרידה ממר מילגרום, לא יתקיים דיון נוסף על שום דבר אחר.
אלי גולדשמידט: אנו חוזרים לנושא: תקנות מס ערך מוסף (תיקון מס' 4), התש"ס-2000.
א' שניידר: יש עוד הסכמה בתקנה 24א(ו), בה כתוב: "לא אושרה מסירת הודעה כאמור".
א' שניידר: אני בדעה שהמנהל לא מאשר פה שום דבר.
א' שניידר: בסך-הכל, הוא קיבל את ההודעה.
א' שניידר: בנוסח נכתוב: "אין בידי עוסק הודעה חתומה כאמור בתקנה משנה (ה), לא יהיה רשאי לפעול כאמור בהוראה זו וזו".
יוסף יצחק פריצקי: מוטי איילון, מה קורה בחוב אבוד במס הכנסה?
מ' איילון: במס הכנסה מגישים דו"ח שנתי, ובו אדם קובע מה סך-הכל ההכנסות שלו שהיו באותה שנה.
מ' איילון: ואז, אם היו לו חובות אבודים, הוא מציין בדו"ח שהחובות האבודים.
מ' איילון: מכיון שאצלנו זה שונה, מדובר על דו"חות תקופתיים ומדובר על תשלומים ששולמו בניגוד למס הכנסה, האופרה שונה.
יוסף יצחק פריצקי: מפריע לי כאן מצב אחד.
יוסף יצחק פריצקי: מסכן אחד הוציא את הסחורה עם חשבונית, ושילם לכם את המע"מ.
יוסף יצחק פריצקי: הלקוח שלו עשה לו עוקץ, רימה אותו ועשה את כל הדברים האלה.
יוסף יצחק פריצקי: לא זו בלבד שהאומלל הזה הפסיד את העסק אלא הוא הולך לרדוף אחריכם כדי שתחזירו לו את המע"מ.
מ' איילון: לא נכון.
יוסף יצחק פריצקי: הוא מקזז את המע"מ.
מ' איילון: הוא חד-צדדית מוציא את ההודעת זיכוי ומקזז את המע"מ.
אלי גולדשמידט: זה בתקנות.
אלי גולדשמידט: זה הסיפור החדש.
יוסף יצחק פריצקי: מה שמטריד אותי בדבר הזה הוא, ראשית, למה זה חוב אבוד "שהוכח להנחת דעתו".
מ' איילון: אני חושב, שזה מועתק ממס הכנסה.
יוסף יצחק פריצקי: יש כלל מה זה חוב אבוד.
יוסף יצחק פריצקי: תכתוב:
יוסף יצחק פריצקי: חוב אבוד הוא חוב שניסו לגבות והוא- - -
אלי גולדשמידט: אבל, הוא עושה קודם את הודעת הזיכוי - נכון?
מ' איילון: נכון.
אלי גולדשמידט: למעשה, העול הוא על מנהל המכס.
אלי גולדשמידט: קודם כל, זה כמו במערך העסקים הרגיל.
אלי גולדשמידט: גם כאשר אתה עושה קיזוז מס תשומות, הוא יכול להתערב ולא להכיר לך בזה.
מ' איילון: ואז, יש תהליכי שומה.
אלי גולדשמידט: הוא עושה את זה גם פה.
יוסף יצחק פריצקי: כלומר, הוא קודם מקזז.
אלי גולדשמידט: קודם כל, הוא מקזז.
אלי גולדשמידט: י' פריצקי: אבל, הוא קודם כל מקזז למעשה בדו"חות התקופתיים שהוא מגיש לך.
ש' שיפר: לגבי תקופת חצי השנה בתקנה 24א(ג), קורה שסיפקתי סחורה והחזקתי אתי את החשבונית, אבל תיכף אני כבר יודעת שהלקוח לא ישלם לי.
ש' שיפר: יש לי חשבונית מקור ביד, כך שברור שהצד שכנגד לא ינכה.
ש' שיפר: למה עלי לחכות את חצי השנה הזו?
מ' איילון: אם יש לך את החשבונית מקור ביד, זה לא חוב אבוד, ויש על זה כללים מאד מוסדרים.
מ' איילון: ואת לא צריכה לדווח על זה.
ש' שיפר: כלומר, במקרה כזה, אפעל לפי הליך של ביטול.
ש' שיפר: בפסק-הדין ההחזרים היו ריאליים, ובית-המשפט פסק לתת זאת עם ריבית והצמדה, ואינני רואה פה בתקנות את ההחזר הזה מוחזר ריאלית אלא רק נומינלית.
מ' איילון: לגבי ההחזר ריאלי ונומינלי, יש את סעיף 105(ג) בחוק מס ערך מוסף, והכללים יפעלו בהתאם.
ש' שיפר: יש בעיה עם שנתיים שם.
י' שטראוס: הערת גברת שיפר נכונה.
י' שטראוס: צריך לתקן את סעיף 105.
אלי גולדשמידט: בסדר, אבל לא בהזדמנות הזו.
מ' איילון: זהו תיקון חוק.
י' שטראוס: על כל חוב אבוד שמי צריך להוציא הודעת זיכוי עם השם, ובנוסף לכך לפי התקנות האלה צריך להוציא הודעה.
י' שטראוס: כך שהמנהל מקבל את השם של החוב האבוד.
י' שטראוס: אני מבקש למחוק פה את המלים: "ואת חשבונית המס הרלוונטית", מהטעם הפשוט: הרי כבר כתוב למעלה שאלה רק הדברים שהוצאו חשבוניות.
י' שטראוס: בהודעת הזיכוי חובה לציין לאלו חשבוניות זה מתייחס.
י' שטראוס: לפיכך, התוספת שתלך ותצלם גם את החשבוניות היא נטל ללא ערך, כי יש לך את השם בהודעת הזיכוי ואתה רק צריך להוסיף מה שלא כתוב פה שלהודעה למנהל צריך לצרף לא רק הסברים אלא גם את הודעת הזיכוי.
מ' איילון: צריך להוסיף.
י' שטראוס: צריך לצרף את הודעת הזיכוי להודעה למנהל.
א' שניידר: כתוב: "עוסק המוציא הודעת זיכוי, בשל חוב אבוד ,יגיש למנהל, בנוסף לה...".
י' שטראוס: יפה, זה כתוב.
י' שטראוס: אתה מקבל את ההודעה שמית על שם החוב האבוד, ואתה יודע למי ללכת.
י' שטראוס: יש לך לא רק את השם, אלא גם את הודעת הזיכוי שהוא קיבל אותה.
י' שטראוס: דהיינו, אתה הולך אליו ואומר: "למה לא רשמת זאת בספרים?".
י' שטראוס: למה אתה צריך לצרף שוב את החשבונית?
אלי גולדשמידט: אני מציע, שתדסקסו את הנושא הזה ביניכם, ואם זה מקובל עליכם - תשנו זאת בהתאם.
אלי גולדשמידט: להערכתי, אפשר לפתור זאת.
א' שניידר: אפשר למחוק את המלים או להשאירן.
י' שטראוס: לדעתי, צריך למחוק את המלים.
אלי גולדשמידט: אתם תטפלו בזה.
אלי גולדשמידט: ישראל שטראוס, מה היא התייחסותכם
אלי גולדשמידט: לגבי חובות שהם בעיסקאות עם הפלשתינאים ואין הודעת זיכוי?
א' נוסבאום: אנו דיברנו על זה.
י' שטראוס: מלת הבהרה אחת - "חוב אבוד" כאן
י' שטראוס: מוגדר כסכום המס שהוא חוב אבוד.
ש' שיפר: זה יותר מהמס.
י' שטראוס: בדרך כלל, החוב האבוד זה יתרת החשבון של הלקוח, שבתוך זה יש תמיד מס של 17 חלקי 117.
א' שניידר: זה מה שמעניין אותם.
מ' איילון: לענייננו, זה המס.
ס' אלחנני: המס בגין החוב האבוד.
אלי גולדשמידט: מה אתה חושב שיקרה?
י' שטראוס: אני חושב, שיגידו: "קיבלת חלקית.
י' שטראוס: את המס קיבלת, ולא קיבלת את התמורה בעד הטובין".
י' שטראוס: מהניסוח כאן ניתן להבין- - -
אלי גולדשמידט: כל שקל שהוא קיבל - 17% זה המע"מ.
י' שטראוס: אין הודעת זיכוי על מס.
י' שטראוס: הודעת הזיכוי היא על סכום, ופה צריך לכתוב כמה מזה- - -
אלי גולדשמידט: זו ועדת הכספים, ואיננו יכולים להכנס לזה.
אלי גולדשמידט: אתם תשבו יחד אחר כך על זה, שכן זו בעיית ניסוח.
א' נוסבאום: אני אבי נוסבאום מלשכת יועצי המס.
א' נוסבאום: לגבי עיסקאות עם הפלשתינאים, מע"מ מנפיק חשבוניות ונותן אותן לעוסקים, ולמעשה, אלה הם המסמכים שהעוסק יכול להנפיק.
א' נוסבאום: הוא לא יכול לקחת חשבונית שלו ולהנפיק אותה.
א' נוסבאום: מכיון שכך, הוא גם לא יכול להנפיק תעודת זיכוי.
א' נוסבאום: לכן, בפרקטיקה, כאשר יש חוב אבוד עם פלשתינאים ובאים למע"מ, אומרים: "תתקן זאת בחשבונית הבאה.
א' נוסבאום: תקטין את החשבונית הבאה שאתה מוציא לו".
א' נוסבאום: אבל, אתה גם לא מוציא לו את החשבונית הבאה, שכן הוא כבר פעם אחת סידר אותך.
א' נוסבאום: אין לזה פתרון.
א' נוסבאום: לא ברור לי מה מקור המדיניות הזו, ואיפה כתוב בחוק שאי אפשר להוציא תעודת זיכוי לפלשתינאים.
א' נוסבאום: מ' איילון: זה לא כתוב בחוק, כך שיש לך פתרון.
א' נוסבאום: אינני יכול להוציא תעודת זיכוי, כי אתה לא מאשר לי את זה.
מ' איילון: כל נושא תעודות הזיכוי לפלשתינאים נמצא אצלנו בעיון.
א' נוסבאום: עכשיו, יש בעיה איך ההוראות האלה משתלבות עם הוראות קיימות בהוראות ניהול ספרים.
א' נוסבאום: בהוראות ניהול ספרים לגבי תעודות זיכוי, אפשר להוציא אותה ולהטיל את מע"מ תשומות כאשר אדם שנתת לו את תעודת הזיכוי חתם עליה או שלח אותה בפקס או במקרה של חייב, וברוב המקרים הוא נעלם ואינך יודע איפה הוא.
א' נוסבאום: על-פי ההוראות, יש איזו שהיא סתירה שאתה גם אינך יכול להקטין את מע"מ התשומות.
א' נוסבאום: יש לראות את התקנות החדשות משתלבות בהוראות הקיימות.
א' נוסבאום: לדעתנו, ההוראות הללו החדשות יפגעות בעוסקים קטנים.
א' נוסבאום: צריך לפרט לפני מנהל המע"מ את הליכי הגביה.
אלי גולדשמידט: מה אתה מציע במקום זה?
א' נוסבאום: אני מציע, שעד סכום מסויים כל הפרוצדורה הזו לא מחוייבת.
א' נוסבאום: אפשר להתווכח על הסכום, אבל עד סכום מסויים.
א' נוסבאום: זהו חוב אבוד.
מ' איילון: בחקיקה זה עד סכום מסויים והפרוצדורה לא מחייבת, כי כל אלה שהם על בסיס מזומן - לגביהם זה לא רלוונטי.
א' נוסבאום: יפה, אבל לא כולם על בסיס מזומן.
מ' איילון: עד מחזור של 1.5 מליוני ש"ח זה על בסיס מזומן.
א' נוסבאום: אדם שאיננו נמצא בבסיס מזומן יכול להוציא תלוש קופה רושמת, כשהקופה הרושמת על-פי הוראות ניהול ספרים משמשת גם כחשבונית עיסקה.
א' נוסבאום: הוא נדרש לפרט לפני המע"מ בהודעה את פרטי העיסקה.
א' נוסבאום: מאיפה הוא יודע מה הם פרטי העיסקה, כאשר זה תלוש קופה רושמת?
א' נוסבאום: לפי ההוראות, צריך חשבונית עיסקה.
א' נוסבאום: אם הוא ינסה לבוא ולומר: "לפחות אנסה לזהות את העיסקה על סמך זמן הפרעון של הצ'ק", הרי נותנים גם צ'קים דחויים, וגם את זה הוא לא יכול לדעת.
א' נוסבאום: כך שקיימת פה איזו שהיא בעיה.
א' נוסבאום: לדעתנו, עוסקים קטנים שצריכים לפרט את פרטי העיסקה או לפרט את הליכי הגביה, והם לא יכנסו להליכי גביה כי לפעמים עלות הליך הגביה יותר גדולה מהחוב.
א' נוסבאום: זו דוגמא לכך, שמס הכנסה בא ואומר: "זה חוב אבוד".
א' נוסבאום: כאשר הליכי הגביה עולים יותר מאשר חוב, זה חוב אבוד גם אם לא נכנסו להליכים פורמליים.
א' נוסבאום: לדעתי, יש כאן איזה שהוא משהו.
א' נוסבאום: למעשה, הנטל יפול על הקטנים, וצריך למצוא פה פתרון לפחות לגבי סכומים מסויימים.
אלי גולדשמידט: באים פה לקראת העוסקים, ואל תגיד שנופל נטל.
אלי גולדשמידט: אתה משפר את מצב העוסקים.
א' נוסבאום: אבל, לא מספיק.
אלי גולדשמידט: לא מספיק, ואז יהיה נטל להוכיח זאת.
א' נוסבאום: הבעיה היא, שאצל העוסקים הקטנים לצ'ק חוזר יש משמעות כספית מהותית, ויכול להיות פה מחיר כבד.
מ' איילון: התשובה היא, שכל הקימעונאים הקטנים, שמחזור העיסקאות שלהם בשנה שעברה היה מעל 1.5 מליוני ש"ח, חייבים על בסיס מזומן.
מ' איילון: לגבי כל מי שאצלו זה על בסיס מזומן, אין שום בעיה בעניין.
מ' איילון: גם אם זה בקופה וזה על בסיס מזומן, הוא עושה תיקון.
א' נוסבאום: אבל, הוא גם יכול להוציא בהיקפים יותר גדולים מתלוש קופה רושמת שייחשב כחשבונית עיסקה, ואין לו את הפרטים.
מ' איילון: בסדר.
מ' איילון: הוא יכול להוציא תיקון.
א' נוסבאום: אבל, אין לו את הפרטים שאתה דורש בהודעה.
מ' איילון: אני לא דורש ממנו שום הודעה.
מ' איילון: כשזה על בסיס מזומן, הוא לא צריך להודיע לי.
א' נוסבאום: אלה שאינם על בסיס מזומן לא חייבים להוציא חשבונית מס, כי תלוש קופה רושמת משמש כחשבונית עיסקה.
אלי גולדשמידט: יש את החשבונאות הכפולה שלא על בסיס מזומן.
אלי גולדשמידט: י' שטראוס: חשבונאות כפולה זה 2.7 מליוני ש"ח.
אלי גולדשמידט: מי שיש לו 2.7 מליוני ש"ח הוא לא כל כך עוסק קטן, אלא אם כן הוא תחנת דלק.
אלי גולדשמידט: לתחנת דלק יש כלים נוספים מעבר לכלים שנאמרו כאן.
אלי גולדשמידט: אני מסכים עם העקרון בתיאוריה.
אלי גולדשמידט: בחיי המעשה לקטנים אין בכלל שאלה של חוב אבוד.
אלי גולדשמידט: יש להם שאלה של צ'קים חוזרים.
אלי גולדשמידט: לגבי הצ'קים החוזרים, יש פתרון של ביטול ולא צריך את ההליך הזה בשביל זה, כלומר יש לזה פתרון אחר שהוא לא בתחום הזה.
א' נוסבאום: "סופיות השומה" - זה הועלה פה, אבל עד מתי אדם יידע שהוא צריך לקבל תשובה ממע"מ?
מ' איילון: הוא לא צריך לקבל תשובה.
אלי גולדשמידט: עד שהוא לא יחליט שזה לא בסדר, הוא לא מוציא שמה.
אלי גולדשמידט: זה כמו שאחד מקזז מס תשומות עד שלא אמרו לו כלום.
י' שטראוס: הוא שואל שאלה אחרת:
י' שטראוס: מה אם הוא יודיע למע"מ ומע"מ ולא ישים לו את החותמת?
אלי גולדשמידט: אין דבר כזה.
י' שטראוס: נייר עם החותמת מספיק.
אלי גולדשמידט: אני מוכן לרדת לכל פרט, אך אל תורידו אותי עד כדי כך לפרטים כמו האם שמים חותמת שזה התקבל או לא.
א' נוסבאום: לא דיברתי על זה.
א' נוסבאום: נושא תזרים המזומנים הוא א'-ב' בכל עסק עסקי, ונושא של צ'קים, חובות אבודים, יכול להיות די מהותי ולהפיל עסק.
א' נוסבאום: כאשר הוא מוציא תעודת זיכוי והוא לא יודע אם מנהל המע"מ יתעורר אחרי שנה או אחרי שנתיים, הוא צריך לשים לו איזה שהוא משהו.
אלי גולדשמידט: זה נכון לגבי כל דבר.
אלי גולדשמידט: זה נכון גם כשהוא עושה מס תשומות, ומנהל המע"מ יכול להתעורר אחרי שנה.
א' נוסבאום: אבל, כאן יש עניין של שיקול דעת למנהל האם להכיר בחוב אבוד או לא.
א' נוסבאום: היו"ר א' גולדשמידט: אם כך, מה אתה רוצה שהוא יעשה?
א' נוסבאום: זה נכון בדיני המס בכל דבר.
א' נוסבאום: שלטונות המס תמיד יכולים להתעורר ולהגיד: "זה לא נראה לנו.
א' נוסבאום: אנו חושבים אחרת".
מ' איילון: יש הליכי שומה.
אלי גולדשמידט: אם כך, איך תתכנן?
אלי גולדשמידט: אינני מומחה כזה גדול במס, אבל ההגיון הפשוט אומר שזה המצב.
אלי גולדשמידט: קח חשבונאי טוב מלשכת יועצי המס ועורך-דין טוב מלשכת עורכי-הדין, והכל יהיה בסדר.
י' שטראוס: אדוני היושב-ראש, למה שלא תיזום קיצור תקופת השומה כמו במס הכנסה לשלוש שנים?
אלי גולדשמידט: אני מוכן ליזום הרבה דברים.
אלי גולדשמידט: תסדר לי קואליציה, ואתחיל ליזום.
אלי גולדשמידט: אני יוזם את השרידות שלי פה, וזה כל מה שאני יכול היום ליזום.
מ' איילון: ויתרתי על צירוף החשבוניות.
א' שניידר: הוא ויתר על החשבוניות.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את תקנות מס ערך מוסף (תיקון מס' 4), התש"ס-2000.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה תקנות מס ערך מוסף (תיקון מס' 4), התש"ס-2000, בכפוף לנאמר ולתיקוני הנוסח, התקבלו.
אלי גולדשמידט: תקנות מס ערך מוסף (תיקון מס' 4), התש"ס-2000, אושרו פה אחד ללא מתנגדים.
אלי גולדשמידט: הצעת חוק עידוד ירושלים בירת ישראל (תיקוני חקיקה), התש"ס-2000
אלי גולדשמידט: הנושא הבא הוא הצעת חוק של חבר-הכנסת פרוש:
אלי גולדשמידט: הצעת חוק עידוד ירושלים בירת ישראל (תיקוני חקיקה), התש"ס-2000.
אלי גולדשמידט: חתום על הצעת החוק גם חבר-הכנסת שמחון, יושב-ראש הקואליציה בוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: בהצעת החוק נאמר: "6ב(א) זכאי אשר ירכוש דירה בירושלים, יקבל מענק בגובה 30,000 ש"ח".
מאיר פרוש: תחילה, ברצוני לומר שעל הצעת החוק הזו חתומים 61 חברי-כנסת.
מאיר פרוש: כאשר עליתי על במת הכנסת והסברתי זאת או יותר נכון כאשר ניסחתי הצעה זו וכתבתי שיקבל מענק בגובה 30 אלף ש"ח והלוואה עומדת בסך 30 אלף ש"ח, המינוחים האלה כבר לא היו קיימים, מכיון שאין היום את המושג של "הלוואה עומדת" שכן כל מענק שמקבלים היום הוא מענק מותנה.
מאיר פרוש: כאשר הצגתי את החוק, אמרתי מעל במת הכנסת, שכוונתי היא ל-30 אלף ש"ח.
מאיר פרוש: זהו מענק של 60 אלף ש"ח שהוא מותנה לפי מספר השנים שהוא גר בדירה.
מאיר פרוש: לפי זה, הוא זכאי לאותו מענק.
אלי גולדשמידט: האם אין היום הלוואות מקום בירושלים?
ש' יפתח: 30 אלף ש"ח הלוואה.
אלי גולדשמידט: אתה רוצה עוד מענק בנוסף להלוואה.
א' שניידר: במה הוא מותנה?
מאיר פרוש: הוא מותנה בזה שהוא לא עוזב את הדירה במשך חמש-עשרה שנה אם אינני טועה - נכון?
מ' גרזון: - - -אחרי שנתיים וחצי שנים.
א' שניידר: האם זה כתוב בכללים?
א' שניידר: מ' גרזון: כן.
א' שניידר: האם אני יכולה להפנות לכללים, במידה ויוחלט שמקבלים את עמדתךָ?
א' שניידר: כלומר, שיהיה כתוב: "זכאי אשר ירכוש דירה בירושלים, יקבל מענק בגובה 60 אלף שקלים בהתאם לתנאים המפורטים בכללים" או משהו כזה?
מ' גרזון: מענק מותנה.
א' שניידר: זה לא כתוב היום.
מאיר פרוש: ודאי, שזה צריך להיות מותנה בהתאם לכללים.
ס' אלחנני: מה קורה אם אדם רוצה להגדיל את דירתו ולעבור לדירה יותר גדולה?
מאיר פרוש: הוא שוב זכאי בגין זה שיש לו צפיפות דיור.
ס' אלחנני: האם אפשר להיות זכאי כמה פעמים?
מאיר פרוש: אם, נניח, המשפחה גדלה בלי עין רעה, הוא זכאי.
אלי גולדשמידט: אני מציע בדיון הזה לא להכנס לכל הפרטים הטכניים, שכן נגיע לזה בשלב מסויים.
אלי גולדשמידט: תחילה, ברצוני לדון בצד העקרוני.
אלי גולדשמידט: אתה מבקש שלושים אלף שקל מענק ושלושים אלף הלוואה עומדת.
א' שניידר: ששים אלף ש"ח.
מאיר פרוש: ששים אלף ש"ח.
מאיר פרוש: אין היום את המושג הזה של הלוואה עומדת.
מאיר פרוש: היו"ר א' גולדשמידט: האם אתה אומר שזה מענק?
מאיר פרוש: כל מענק היום הוא מותנה.
אלי גולדשמידט: איך אתה מבטיח את החזרת הכסף, אם אחרי שנה הוא מוכר את הדירה?
מאיר פרוש: הוא לא יכול לעשות את זה.
מ' גרזון: אי אפשר.
מ' גרזון: זה רשום.
אלי גולדשמידט: אי אפשר לעשות את ההעברה, אם הוא לא מחזיר את הכסף.
א' שניידר: היושב-ראש גולדשמידט, אני מבינה שחבר-הכנסת פרוש רוצה למחוק את סעיף קטן (ב).
אלי גולדשמידט: אתה רוצה, שבמקום "30,000 ש"ח" יהיה "60,000 ש"ח".
מאיר פרוש: באיזורי עדיפות לאומית מקבלים היום 42 אלף ש"ח או 60 אלף ש"ח.
מאיר פרוש: יש איזורים שמקבלים את הסכומים האלה.
אלי גולדשמידט: האם מקבלים זאת בתור מענק?
מאיר פרוש: אלא מה?
מאיר פרוש: מיכאלה גרזון ממשרד השיכון, כמה מקבלים באיזורי עדיפות לאומית?
מ' גרזון: באיזור עדיפות לאומית א' 42.5 אלף ש"ח, ובאיזור קו העימות - - - עד 20 אלף ש"ח.
אלי גולדשמידט: למה שזה לא יהיה גם 42.5 אלף ש"ח?
אלי גולדשמידט: האם זה איזור עדיפות לאומית א'?
אלי גולדשמידט: מ' פרוש: למה?
אלי גולדשמידט: יש לנו הגירה שלילית.
אלי גולדשמידט: האם בנוסף לזה אתה רוצה גם הנחה במס רכישה?
מאיר פרוש: 50%.
אלי גולדשמידט: איפה יש עוד הנחה במס רכישה?
ת' לומברוזו: במס רכישה יש הנחת מס כללית קבועה בדרך של מדרגות מס.
ת' לומברוזו: מדובר על שיעורי מס מאד נמוכים של חצי אחוז מס על דירות עממיות - עד דירות של למעלה מ-100 אלף דולר.
אלי גולדשמידט: האם אין סיטואציה שבקו עימות משלמים פחות?
ת' לומברוזו: לא.
ת' לומברוזו: גם בשל ההקלה הזו שנתנה, שהיתה הרחבה כללית- - -
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פרוש, אני מציע לך, שתרד מעניין מס רכישה.
מאיר פרוש: הממשלה לא התנגדה לחוק.
ת' לומברוזו: זה לא מדוייק.
מאיר פרוש: יש לי את הנוסח של הממשלה.
אלי גולדשמידט: עזוב לרגע את מה הממשלה אומרת.
אלי גולדשמידט: אני בעד החוק, אך אני מציע שזה יהיה במסגרת הטבה כספית במסגרת מענק.
אלי גולדשמידט: במס רכישה אתה עושה את הדירוג של זה לפי גובה הסכום ולפי מצב המשתכן.
אלי גולדשמידט: האם יש איזו שהיא הנחה במס רכישה?
ת' לומברוזו: במס רכישה - כן.
אלי גולדשמידט: יש גם הנחות לגבי מצב סוציואקונומי - נכון?
ת' לומברוזו: ברמה שזו דירה יחידה.
אלי גולדשמידט: אני מציע לא לחבר מס רכישה למקום.
אלי גולדשמידט: אני מציע כן לחבר את המענק למקום, ואני חושב שזה יותר הגיוני.
אלי גולדשמידט: חוץ מזה, למה שבקרית-שמונה ישלמו מס רכישה מלא, ובירושלים - ישלמו רק חצי?
אלי גולדשמידט: גם זו שאלה שיש לשקול.
אלי גולדשמידט: יש הגירה שלילית גם מקרית-שמונה, ואתה יודע למה.
אלי גולדשמידט: למה אני צריך לסבסד אדם שבונה וילה ענקית פה בתשלום מס רכישה בחצי מחיר?
מאיר פרוש: אני מדבר על זכאי.
מאיר פרוש: ההגדרה שלי מתחילה עם "זכאי".
מאיר פרוש: זכאי של משרד השיכון לא בונה וילה.
מאיר פרוש: ראשית, מדובר כאן בירושלים.
מאיר פרוש: במצב הנוכחי כולנו יודעים כבר מה זה ירושלים.
מאיר פרוש: אנו רוצים להציל את ירושלים.
מאיר פרוש: שנית, הדירה בירושלים עולה יותר מאשר בקרית-שמונה.
מאיר פרוש: מס הרכישה בקרית-שמונה יכול להסתכם בסכום הרבה יותר קטן מאשר בירושלים.
מאיר פרוש: בירושלים הוא משמעותי.
אלי גולדשמידט: ברגע שאתה מוכר, אתה מקבל מחיר טוב, ובקרית-שמונה - לא.
מאיר פרוש: אם זהו זוג צעיר שנכנס לדירה, הוא לא מוכר.
מאיר פרוש: מה איתך?
אלי גולדשמידט: בשלב מסויים, אחרי כמה שנים, אתה יכול למכור.
אלי גולדשמידט: לגבי קרית-שמונה, אני מקווה שעכשיו זה ישתנה.
מאיר פרוש: למה באת ואמרת, למשל, שרוצים לפטור את עכו ממס?
אלי גולדשמידט: הכרה בהטבות מס הכנסה קיימת.
אלי גולדשמידט: היא קיימת בכל מיני מקומות בארץ לפי גיאוגרפיה.