GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: כרגע יש מצב משברי, ופלשתינאים לא באים לעבוד כאן, אך צריך לקטוף הדרים ולהמשיך עבודה באתרי הבנייה.
אלי גולדשמידט: השאלה היא האם הממשלה לא מוכנה לעשות הקלה מסוימת לתקופה קצרה, עד יעבור זעם, כדי לפתור בעיה אקוטית.
ישראל כץ: שיתנו תמריץ לישראלים מובטלים שיעבדו בענף.
אבי בן בסט: אני אסכם את הדברים בתמציתיות רבה: אנחנו בוחנים בעיות נקודתיות.
אבי בן בסט: נבחן אותן.
אבי בן בסט: היתה לי הערה כללית לגבי עובדים זרים.
אבי בן בסט: אני אומר שלמצב הזה התגלגלנו בדיוק בגלל משברים דומים בעבר.
אבי בן בסט: אם נמשיך באותו סוג של פתרון שניתן בעבר רק נחריף את הבעיה, ואת זה צריך לקחת בחשבון כאשר דנים בסוגיה הזו.
יורי שטרן: אתמול ישבה הוועדה לענייני עובדים זרים.
יורי שטרן: דנו עם כל הסקטורים עם המצב.
יורי שטרן: המסקנה שלנו היא חד משמעית.
יורי שטרן: קודם כל, אתם לא מחליטים שום החלטה כבר לפחות 10 ימים.
יורי שטרן: כאשר אתה אומר שאתם צריכים לבחון את הדברים, צריך לקחת בחשבון שהזיתים משחירים על העצים, העגבניות נרקבות, ואתרי הבניה לא פעילים.
יורי שטרן: הזמן פה הוא פקטור מרכזי.
יורי שטרן: ההמלצות שלנו הן: בנושא החקלאות פניתי למתאם הפעולות בשטחים וביקשתי לאשר לפלשתינאים שמוכרים שמית, על פי השתייכות לחמולות, לבוא למסיק זיתים ולקטיף הדרים, כי זה דבר מיידי.
יורי שטרן: דבר נוסף – כל מה שאתם אומרים על העסקת הישראלים, לא ברור עד כמה זה יביא לפתרון.
יורי שטרן: הכל מותנה אם תתנו לעניין תמריץ.
יורי שטרן: אתם צריכים להחליט היום על בונוס או על המשך תשלומי דמי אבטלה.
יורי שטרן: אני בכלל חושב שצריך לחזור לחוק גדליה גל, במצב של היום, אבל זה כבר נושא כבד יותר.
יורי שטרן: ישנם כ- 70 אלף עובדים זרים לא חוקיים, שחלקם עזבו אתרי בנייה וחלקם עזבו עבודות בחקלאות.
יורי שטרן: תנו לכל אחד שיתייצב במשק חקלאי ויתקבל לעבודה, או באתר בנייה – אשרת שהות ואשרת עבודה לעוד חצי שנה או שנה.
יורי שטרן: יש פה פוטנציאל מיידי, אבל ההחלטה על כך צריכה להיות היום.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים שברמה של 50 אחוז מדרישות הענפים יינתן רשיון להבאת עובדים זרים.
יורי שטרן: עד שהעובדים יבואו יעברו שבועיים שלושה, אם ההחלטה מתקבלת היום.
יורי שטרן: הזמן דוחק.
ויצמן שירי: נאמרו כאן דברים לגבי צמיחה של 5,8 אחוז.
ויצמן שירי: ההישג הזה ניתן למחיקה תוך שלושה חודשים, ללא כל בעיה.
ויצמן שירי: אני מכיר את ענף הבנייה.
ויצמן שירי: כאשר מדברים על 200 אלף מועסקים זה עדיין לא מתמקד בבעיה האמיתית.
ויצמן שירי: הבעיה האמיתית היא שענפים שלמים, כמו ענף הפלסטיקה, ענף הזכוכית, מפעלי הריצוף- גופים שלמים מתפרנים מהעניין הזה.
ויצמן שירי: להקים מחדש מערכת כזו ולהחזיר אותה לעבודה זה דבר שלא לוקח שבוע או שבועיים.
ויצמן שירי: התקשר אלי אדם בעל מפעל ריצוף גדול ואמר לי שהוא עומד לסגור קו שלם.
ויצמן שירי: המשמעות היא 140 איש.
ויצמן שירי: המשמעות היא ברורה.
ויצמן שירי: אני לא רוצה להרחיב בעניין העובדים הזרים.
ויצמן שירי: 2 או 3 אנשים לא בונים דירה בשנה.
ויצמן שירי: אנחנו יכולים לשבת ולתת עצות.
ויצמן שירי: אם בענף התיירות יש נזק מיידי.
ויצמן שירי: ענף הבנייה, תעשייה וחקלאות הם כמו מטוס שיצא לדרך – אי אפשר להחזיר את התהליך אחורה.
ויצמן שירי: כדי לנחות שוב צריך לעשות הרבה מאד סיבובים באוויר, לרוקן מיכלי דלק ולהכין את כולם לנחיתה.
ויצמן שירי: ענף הבנייה והחקלאות, להבדיל ממה שאמרת פה, הם לא ענפים עתירי ידע אלא ענפים עתירי ידיים.
ויצמן שירי: אתמול התברר שיש עליה של 3 אחוז במספר דורשי העבודה.
אבי בן בסט: נכון, זה בדיוק העניין – צריך לספק לעובדים ישראלים את העבודה.
ויצמן שירי: אנחנו מדברים היום על מצב של חירום.
ויצמן שירי: מצב החירום הוא לא רק ביטחוני, הוא גם כלכלי חברתי.
ויצמן שירי: אם זה כך, תנו פתרונות מידיים, עד שתגמרו את הבדיקה שאתם אומרים שאתם עושים.
ויצמן שירי: אם המצב הוא מצב חירום, מדוע שלא תגייסו לעבודה אסירים שיושבים בבתי הסוהר?
ויצמן שירי: צריכה להתקבל על כך החלטה בממשלה.
ויצמן שירי: צריך להכביד את הקריטריונים לקבלת דמי אבטלה ולתת תמריץ לעבודה.
ויצמן שירי: צריכים לבוא עם פתרונות יצירתיים.
ויצמן שירי: מה הבעיה לקחת עברייני רכוש, בצו זמני, ולעשות להם מחנה עבודה באתר בנייה או בחקלאות?
ויצמן שירי: אלה דברים שניתן לתת להם פתרונות.
ויצמן שירי: אפשר גם לקבל החלטה לגבי יישובים שקרובים לקו התפר.
ויצמן שירי: יישוב כמו דהריה, שנחשב לכפר שקט – מה הסיבה שלא לוקחים אנשים מתוכו לעבודה?
ויצמן שירי: אם נחכה ונבדוק, ונבחן נתונים, בסופו של דבר לא יהיה שום דבר.
יוסי ישי: לא אלאה אתכם בדו"ח מאד מפורט שיש לנו על המצב בכל הענפים.
יוסי ישי: הפגיעה המיידית והעיקרית בחקלאות היא היעדרם של עובדי השטחים.
יוסי ישי: כ- 16 אלף עובדי שטחים הועסקו בחקלאות.
יוסי ישי: זה אמנם מהווה כ- 30 אחוז מהעובדים בחקלאות, אך הבעיה היא שהם מתרכזים בענפים מסוימים ובאזורים מסוימים, וזו הבעיה.
יוסי ישי: ישנם ענפים שמבוססים לגמרי על עובדי שטחים והם על סף קריסה.
יוסי ישי: למשל – ענף הזית.
יוסי ישי: כל המסיק מתרכז בחודש ימים, שמחציתו כבר עברה.
יוסי ישי: כולו מבוסס על עובדים מהשטחים.
יוסי ישי: מדובר על עובדים ידועים וקבועים שמאורגנים בחמולות ומשפחות, ומאורגנים על ידי קבוצה ידועה וקבועה של קבלנים.
יוסי ישי: גם בעבר, בתקופות סגר כאלה ואחרות אפשרו להם להיכנס.
יוסי ישי: לצערי, למרות כל המאמצים וההבטחות, עד אתמול בערב עדיין לא אפשרו את הכניסה.
יוסי ישי: אפשר עוד להציל את הענף הזה, אם תתקבל החלטה מיידית להחזיר אותם לעבודה.
יוסי ישי: עושים בעניין, אך אני סקפטי שאם זה לא ייפתר היום או מחר העניין הזה אבוד.
יוסי ישי: שניים ושלושה ענפים אחרים המבוססים על עובדי שטחים – ענף ההדרים.
יוסי ישי: התחלנו את עונת הקטיף, ואנחנו נמצאים כרגע בעונה של קטיף לייצוא למזרח, ליפן.
יוסי ישי: שלוש אניות עוגנות כרגע בנמל אשדוד.
יוסי ישי: מילאו אניה אחת במאמצים, ושתיים אחרות ממתינות ריקות.
יוסי ישי: חבל, כי זה הוא פרי שצריך להגיע לייצוא בצבע מסוים.
יוסי ישי: אם אנחנו מפספסים, ולא קוטפים את הפרי בזמן, הוא הולך לאיבוד.
יוסי ישי: ב- 15 לחודש מתחיל שיא עונת קטיף ההדרים.
יוסי ישי: הענף הזה מבוסס בעיקרו על עובדי שטחים, ויש חשש רב לגורלו.
יוסי ישי: כך גם בענף האפרסמון וענף התמרים.
יוסי ישי: ישנם אזורים מסוימים שעיקר העבודה שם מבוססת על עובדי שטחים.
יוסי ישי: אני מדבר על יישובי קו התפר.
יוסי ישי: שם כל הענפים נפגעים, וכך גם בנגב הצפוני, אשכול, פתחת שלום וקטיף.
יוסי ישי: כנ"ל גם לגבי שטחים פתוחים: שטחי עגבניות, שטחי בצל.
יוסי ישי: עדיין אפשר להציל את העניין, אם תתקבל ההחלטה הנכונה.
יוסי ישי: כדי שלא נדבר בעתיד על פיצויים, אני מציע שנתרכז כרגע בפתרונות אופרטיביים.
יוסי ישי: בחקלאות מועסקים כ- 17,800 עובדים זרים, כולם חוקיים.
יוסי ישי: המספר הזה לא השתנה כמעט מאז ומעולם.
יוסי ישי: מתוכם היינו צריכים להקצות 1,100 עובדים לטובת יישובי קו הצפון עם הפינוי מלבנון.
יוסי ישי: לא היתה ברירה.
יוסי ישי: הפועלים שהיו אמורים לקטוף, בעיקר בהדרים, הועברו, עם היציאה מלבנון לגבול הצפון.
יוסי ישי: אי אפשר להחזיר אותם, ולכן יש לנו גם את החוסר הקיים בעובדים זרים בענף ההדרים.
יוסי ישי: אנחנו ממליצים לייבא בין 2,000 ל- 3,000 עובדים זרים, לתקופה מוגבלת ומוגדרת, אם ערובות מתאימות והתחייבות שהם יחזרו מייד לארצם בתום תקופת החירום.
יוסי ישי: אינ חושב שלא לוקחים בכך סיכון גדול ביותר.
אבי בן בסט: אתה יודע שאין כזה דבר עובד זמני.
אבי בן בסט: כולם נשארו כאן, בסופו של דבר.
יוסי ישי: כל העובדים הזרים בחקלאות חוקיים.
יוסי ישי: אין עובדים לא חוקיים בחקלאות.
יוסי ישי: כל עובד שמגיע זמנו לפרוש – פורש.
יוסי ישי: אפשר להביא כרגע 2,000 עד 3,000 עובדים עם בטחונות מתאימים, או שהם יפרשו בתום התקופה, או להקדים פרישה של עובדים אחרים שהגיע זמנם לפרוש.
יוסי ישי: אנחנו נמצאים תוך כדי מצב חירום ואפשר לקבל החלטה תוך כדי.
יוסי ישי: אני מציע שוועדת הכספים של הכנסת תפנה אל הממונה על הפעולות בשטחים לזרז את קבלת ההחלטה, שאני בטוח היא תתקבל בעוד יומיים שלושה, להפשיר מיידית את כל עובדי מסיק הזיתים.
יוסי ישי: מדובר על כ- 4,000 עובדים.
יוסי ישי: כל מי שדיברתי אתו מדבר על כך שאין כאן שום סיכון בטחוני, וצריך לבצע את זה מיידי.
יוסי ישי: הנושא השלישי הוא הפשרת עובדים זרים, עם מגבלות ביטחון מסוימות, בכל מה שקשור לקטיף ההדרים.
יוסי ישי: אם ניתן מענה לשלושת הבעיות האלה נקטין את הנזק.
נחום לנגנטל: אני רוצה לומר למנכ"ל משרד האוצר: ראיתי את הלהיטות שלך בחוק ההסדרים האחרון בעניין העובדים הזרים.
נחום לנגנטל: אני מבין שזה הפך להיות מבחינתך ליותר מאשר תפיסת עולם, שכך אפשר להיאבק באבטלה, ותופעות מאד לא טובות במשק הישראלי.
נחום לנגנטל: אם מישהו חושב שאמירות כמו: ניקח עובדים לא חוקיים ונכשיר אותם לחקלאות – יפתרו את המצב, הוא טועה.
נחום לנגנטל: אותה עובדת סיעודית לא חוקית שנמצאת כאן לא תלך לעבוד בבניין.
נחום לנגנטל: אם מישהו חושב שהיום, אחרי 52 שנות מדינה בהן לא הצלחנו להביא את אזרחי מדינת ישראל הצעירים לעבוד בבניין, נצליח, בעזרת הטבות של 500 שקל לחודש – גם זו טעות.
נחום לנגנטל: זה לא יהיה.
נחום לנגנטל: כרגע יש בעיה מיידית בענף הבניה ובענף החקלאות.
נחום לנגנטל: לכן אין ברירה.
נחום לנגנטל: חייבים להפשיר כרגע יבוא של עובדים זרים.
נחום לנגנטל: חייבים להביא אותם לענפים ייעודיים.
נחום לנגנטל: הפתרון האמיתי לאותם עובדים בלתי חוקיים, שיוצרים כאן בעיות חברתיות קשות במדינה צריך להימצא באופן נקודתי.
נחום לנגנטל: אי אפשר לנצל היום את המצוקה הכי קשה במשק לפתרון בעיות כלליות של אבטלה במדינה.
נחום לנגנטל: אפשר למצוא אולי עוד פתרונות למשק, אבל לא בימים האלה, כאשר נשמעות קריאות "הצילו".
נחום לנגנטל: לא העת למצוא פה את הפתרונות הגלובליים.
נחום לנגנטל: אני לא מזלזל בהערה שנשמעה כאן לגבי המקדמות של העוסקים הקטנים.
נחום לנגנטל: יש הרבה מאד מהם במשק, בהרבה מאד מגזרים.
נחום לנגנטל: נשארו אמנם חודשיים, אמנם, עד לסוף השנה הזו.
נחום לנגנטל: סוגיית המקדמות הוא סוגיה חמורה מאד לעוסקים זעירים.
נחום לנגנטל: תבינו שהדברים נקבעים על בסיס שנה קודמת, שהיתה קצת יותר מוצלחת.
נחום לנגנטל: אני בטוח שאתם יושבים עם אנשי נציבות מס הכנסה, אבל אתם חייבים להבהיר את הדברים הללו.
נחום לנגנטל: תנו פתרון לדברים הללו.
נחום לנגנטל: נקודה שלישית ואחרונה – יש מגזר שקשור לכל המגזרים פה אך יש לו ייחודיות משלו, ואני מתכוון לאנשים המתגוררים ביש"ע.
נחום לנגנטל: במובנים מסוימים, כרגע הם כמו תושבים בקרית שמונה בזמן קטיושות.
נחום לנגנטל: צריך להבין שצריך להיות פה טיפול אחר בהם.
נחום לנגנטל: קחו למשל בתי ספר שדה.
נחום לנגנטל: בית ספר שדה שנמצא ביהודה ושומרון שמחזיק תקורה, צוות וכוח אדם, נמצא בבעיה.
נחום לנגנטל: הרי בהגדרה צבאית אסור לבוא לשם.
נחום לנגנטל: זה לא כמו מצב אחר בתיירות, כי פה יש הוראה מפורשת שלא לבקר.
נחום לנגנטל: אנחנו, כמדינה, אוסרים על אנשים להגיע לשם.
נחום לנגנטל: כאן אנחנו צריכים לדעת מה אנחנו עושים בפיצוי נקודתי ומיידי.
נחום לנגנטל: לא יהיו לאנשים האלה משכורות על החודש הקודם וגם לא על החודש הקרוב.
נחום לנגנטל: אם לא יהיה בעניין הזה פתרון אנו הולכים למוטט אוכלוסייה כלכלית שנמצאת במצוקה ביטחונית בין כה וכה.
איתי אייגס: אני האחרון שיאמר שצריך עובדים זרים לענף שלו.
איתי אייגס: הנזקים, כפי שתיארו אותם קודם אנשים מהענף, בא משני מקורות: פעם אחת, מהתיירות הנכנסת, ופעם שניה מתיירות הפנים שקרסה ביום של הלינץ' ברמאללה.
איתי אייגס: היא לא חזרה עד היום, לצערנו הרב.
איתי אייגס: הנזק החמור יותר הוא לא רק הביטולים השוטפים, אלא חוסר הזמנות לתקופות העתידיות.
איתי אייגס: אין טעם לפרסם את ישראל כרגע, ואנחנו הורדנו את הפרסום שלנו בעולם.
איתי אייגס: עצרנו את הפרסום בכל העולם, חוץ מאשר לגבי אילת, שזה דבר נפרד.
איתי אייגס: פרסומת שבאה ליד תמונות מצולמות מהשטחים היא בלתי יעילה.
איתי אייגס: חבל להשקיע את הכסף כרגע בפרסום.
איתי אייגס: יחד עם זה יש דבר אחד שצריך להבין, וצריך להבין איך עובדת תיירות לטווח ארוך.
איתי אייגס: אם נפסיק היום את הפעילות שלנו לגמרי, וזה אומר שנפסיק לעשות פעולות יחסי ציבור ונוריד את עצמנו לגמרי, זה גם דבר שיזיק.
איתי אייגס: צריך להוביל פעולה של יחסי ציבור בעולם שלא עובדת במסרים ישירים אך במסרים עקיפים, פעולה שעוזרת לתת תמונה קצת אחרת של מדינת ישראל.
איתי אייגס: אנחנו מוכרים את ישראל לשנה קדימה.
איתי אייגס: אנחנו מנסים לגרום לגורמים בחו"ל לא לקבל החלטות על ביטולים היום, אלא לדחות אותם למחרתיים.
איתי אייגס: כל מה שאנחנו עושים כרגע זה ברמה של צמצום נזקים.
איתי אייגס: לגבי דחיית ביטולים – הענף מתנהג מהבחינה הזו בצורה מאד אחראית.
איתי אייגס: למרות הבעיה הכלכלית הקשה שלו הוא לא גובה דמי ביטול מכל מיני גורמים בחוץ, כדי שלא ימהרו היום לקבל החלטות לפני שהם מחויבים בדמי ביטול.
איתי אייגס: הדבר הנוסף – צריך לדעת עם מה אנחנו מתמודדים היום.
איתי אייגס: אנחנו כל הזמן עוסקים בכיבוי שריפות וגיוס סוכנים בחו"ל.
איתי אייגס: יש טיסת צ'ארטר שמנסה לבטל, ואנחנו מנסים בכוח להחזיק את הטיסות האלה באוויר.
איתי אייגס: טיסה שיורדת, לפעמים, כי היא הפכה להיות לא כדאית, יכולה להביא לביטול הגעה של 300 נוסעים.
איתי אייגס: זו היא מלחמה יום יומית שלנו עכשיו להחזיק טיסות, לאחד טיסות, ולגרום לכך שהתיירות בכל זאת תגיע.
איתי אייגס: דובר כאן על נושא כוח האדם.
איתי אייגס: המטרה, מבחינתנו, היא לשמר את אותו כוח אדם שהשקיעו בו, זמין לענף, ליום בו המצב ישתפר.
איתי אייגס: דבר חשוב נוסף בטווח המיידי הוא לנסות ולהחזיר את תיירות הפנים.
איתי אייגס: כרגע היא לא קיימת בכלל.
איתי אייגס: אנחנו יודעים שהיא חוזרת מהר, והפעולה להחזיר אותה היא לא יקרה.
איתי אייגס: חלק חשוב שמניע ומשבית אותה הוא מצב הרוח של הציבור.
איתי אייגס: לכם, כחברי כנסת, יש השפעה גדולה על מצב הרוח של הציבור.
איתי אייגס: אני רוצה שתבינו מה המשמעות של קיום הענף הלאה.
איתי אייגס: כאשר אנו עובדים עם סיטונאי שמוכר את ישראל בחו"ל, תוך חמש דקות הוא מקבל החלטה מה הוא מפרסם בחוברת הבאה.
איתי אייגס: הוא יכול להוריד את ישראל מהפרסום.
איתי אייגס: זה חוסך לו כמה עמודים של פרסום בחוברת.
איתי אייגס: אנחנו היום מגדילים את שיעורי ההשתתפות שלנו בפרסומים, כדי שהוא ימשיך ויחזיק את מדינת ישראל כתוצר על המדף.
איתי אייגס: גם אם לא יקנו אותו בטווח הקרוב, כדאי שהוא יהיה קיים.
איתי אייגס: אם נימחק מהפרסומים יהיה קשה להחזיר סיטונאים לעבוד אתנו.
איתי אייגס: זו עבודה של שנים.
איתי אייגס: הדבר הנוסף שהוזכר פה הוא עניין אזהרות לנוסע בארצות השונות.
איתי אייגס: זו בעיה מאד קשה, שמשפיעה על הנוסעים שמגיעים לכאן, וכמובן גם על כך שלא מגיעים לכאן.
איתי אייגס: הביטול של האזהרות, או התיקון שלהם, לפחות, הוא חשוב.
איתי אייגס: לפעמים אנחנו עובדים בכיוון של הוצאת אילת בלבד מהאזהרות לנוסע, למשל.
איתי אייגס: זה דבר חשוב מאד.
איתי אייגס: כדי לבצע את זה באופן אפקטיבי, צריך שקצת תשתנה פה הסיטואציה, כדי שאפשר יהיה לטעון כלפי מי שמוציא את האזהרות שהשתנה המצב, ושניתן לתקן.
איתי אייגס: אנחנו מכינים תוכנית שכאשר הדברים יירגעו, ואחרי שניצור ביחסי ציבור את התשתית עליה נעבוד, נוכל לשווק ולפרסם באותן מדינות בהן יש פוטנציאל תיירותי גבוה.
איתי אייגס: התוכנית הזו דומה לתוכנית שעשו המצרים אחרי הרצח בלוקסור.
איתי אייגס: להזכירכם, בלוקסור ניסו לפגוע בתיירים, לא באזרחים מצריים.
איתי אייגס: המצרים הצליחו תוך שנתיים להכפיל את התיירות שלהם.
איתי אייגס: אני לא חושב שיש סיבה שאנחנו לא נצליח לעשות דבר דומה.
איתי אייגס: כאשר יהיה מצב שקט יותר פה, נוכל להגיע לזה.
איתי אייגס: היום אין טעם לנקוט פעולות.
איתי אייגס: צריך לעשות את זה אחרי שמגיעים לשקט.
אלי גולדשמידט: מה עם מערכת כוללת של הטבות לענף לתקופה הקרובה?
אלי גולדשמידט: על איזה כיוון מדברים?
אלי גולדשמידט: דובר פה על נושא הארנונה, על נושא ההכשרות המקצועיות?
איתי אייגס: דיברנו, והדבר נמצא כרגע בתהליך של עבודה.
איתי אייגס: לדעתי, תוך ימים ספורים העניינים ייגמרו בדיונים במשרד העבודה והרווחה, וניתן יהיה להתחיל לעבוד בתחום הזה.
איתי אייגס: לגבי נושא הארנונה – התחלנו איזשהו דיון.
איתי אייגס: כמובן שמישהו צריך לכסות את זה.
איתי אייגס: אפשר להפיל את זה גם על הרשויות, אך יש פה בעיה וצריך לפתור אותה.
איתי אייגס: יש פה שותפות של הרבה מאד גורמים, וצריך למצוא את הדרך לטפל בעניין הארנונה.
איתי אייגס: תשלומי הארנונה הם עניין אחד.
איתי אייגס: אפשר לדבר גם על פיצוי.
אלי גולדשמידט: מדובר על פריסת תשלום, דחיית תשלומים, וכן הלאה.
אלי גולדשמידט: הרי בתי מלון שעומדים ריקים, וצריכים לשלם הון עתק כל חודש, הוא דבר אבסורדי.
איתי אייגס: אני מסכים אתך.
איתי אייגס: הפתרונות יכולים להיות בדרך של כמה גורמים שישתתפו במימון העניין הזה, או בדרך שבה נותנים פיצויים אחרים לענף.
איתי אייגס: בנושא הפיצויים, הבעיה היא מאד רחבה, ולא שייכת רק לענף התיירות.
איתי אייגס: בענף התיירות יש עסקים שהם ממש על סף קריסה.
איתי אייגס: אדם שעוסק בתיירות, והקליינטורה אצלו ירדה לאפס, לא ניתן להשאיר אותו כך.
איתי אייגס: החקלאים ניזוקים מאירוע של מזג אוויר כזה או אחר ומוצאים את הדרך לפתור את בעייתם.
איתי אייגס: מה שקורה היום בתיירות פוגע בעיקר בעסקים הקטנים, יותר מאשר לעסקים הגדולים.
איתי אייגס: צריך למצוא בטווח הקצר דרך לטפל בהם, בראש הרשימה.
יצחק כהן: אני מברך על היוזמה, ומציע שתתקבל החלטה בגמר הדיון שתקום ועדת משנה שתעקוב אחרי אותו גוף בנושא, שיקום.
יצחק כהן: אני סקפטי אם יהיה המשך לדברים לולא תקום ועדת משנה.
יצחק כהן: בישיבה הקודמת שהשתתפנו בה עם האוצר הוצגו לפנינו נתונים על צמיחה שחצתה את קו ה- 5,5 אחוז.
יצחק כהן: המצב היה מצוין, וההנחות המאקרו כלכליות שנגזרו מכך היו בבסיס התקציב של 2001.
יצחק כהן: היום הכל משתנה.
יצחק כהן: כבר אי אפשר להתייחס לאותו תקציב עליו קיבלנו סקירה.
יצחק כהן: אתן לך דוגמה לדבר שכבר השתנה במהלך האירועים: ההחלטה להעביר 4 מיליארד שקל למגזר הערבי.
יצחק כהן: זה לא היה בתכנון.
אלי גולדשמידט: היתה כבר ישיבת ממשלה שבה זה אושר.
יצחק כהן: אחרי האירועים בואדי ערה זה יצא לאור.
אלי גולדשמידט: זה תוכנן עוד קודם לכן.
יצחק כהן: הסכום של כמעט מיליארד שקל לדרוזים גם לא היה מתוכנן, ועומד עכשיו להתבצע, כתוצאה מהפגנה שהיתה.
אלי גולדשמידט: גם הנושא הזה היה מתוקצב, אבל יכול להיות שהאירועים האיצו את שתי ההעברות האלה.
יצחק כהן: צפי ההכנסות במסים עלול להשתנות.
יצחק כהן: התקציב מתבסס גם על זה.
יצחק כהן: לגבי העובדים הזרים.
יצחק כהן: איך תפח העניין והגיע למצב של 180 אלף עובדים זרים?
יצחק כהן: – כל אימת שהיה מצב בטחוני קשה וסגרו את השטחים, קמה צעקה גדולה, ואז הביאו את הזרים.
יצחק כהן: זה התחיל מימיה של אורה נמיר כשרת העבודה והרווחה.
יצחק כהן: כאשר חזר המצב לקדמותו, הפלשתינאים חזרו, ונשארו פה גם פלשתינאים וגם עובדים זרים.
יצחק כהן: הם דחקו את רגלי העובדים הישראלים.
יצחק כהן: כך קרה כל פעם, והגענו לממדים מדהימים.
ויצמן שירי: במקביל, הכלכלה הישראלית עלתה עליה מדהימה בצורה רצינית.
יצחק כהן: היום יש לחץ לייבא 30 אלף עובדים זרים.
יצחק כהן: המצב יחזור לקדמותו, הפלשתינאים יחזרו, ואותם 30 אלף עובדים יישארו.
יצחק כהן: עוד 30 אלף עובדים זרים ייפלטו החוצה.
יצחק כהן: זה מעגל קסמים.
שלום שמחון: מה אתה מציע?
יצחק כהן: לא להביא עובדים זרים, אלא לקחת עובדים מובטלים ולהכשיר אותם.
יצחק כהן: התהליך התחיל בזמנה של אורה נמיר.
יצחק כהן: משתלם לכולם להביא עובדים זרים ולשלם דמי אבטלה למובטלים.
יצחק כהן: אם נהיה רציניים, גם המובטלים ייצאו לעבודה.
יצחק כהן: אם מחר יהיה מצב קשה, ויהיה צורך לגייס את כל עובדי המשק הישראלים – האם יבקשו להביא עוד עובדים זרים?
יצחק כהן: הרי העובדים הישראלים יחזרו מהמילואים.
יצחק כהן: אני מציע שנקבל החלטה שלא ייכנס לפה שום עובד זר נוסף, בשום ענף.
יצחק כהן: לגבי המשולש הסתדרות-ממשלה-מעסיקים.
יצחק כהן: כבר הרבה שנים המשולש הזה לא קיים.
יצחק כהן: לעת הזו אני מציע להחיות אותו.
ראובן חורש: למספר העובדים הזרים בתעשייה יש שני היבטים שצריכים לתת עליהם את הדעת.
ראובן חורש: האחד, יש תעשייה גדולה שבעצם נוסדה ונוצרה על מנת לספק ביקושים שבהם השתתפה הרשות הפלשתינית.
ראובן חורש: נכון שפותחים את המעברים, ונכון שתבוא יותר תנועה.
ראובן חורש: יש הוצאות ענקיות שנגרמות בגין המצב הביטחוני החדש, ואגרות עצומות של מי שמטפל בהן.
ראובן חורש: אני מציע שוועדת הכספים תשקול את העניין הזה, לפחות באותו זמן שבו יש הקפדה, לראות איך אפשר לעזור בעניין הזה.
אלי גולדשמידט: סליחה, זה לא מתפקידה של ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: היא יכולה לאשר פניה כזו של הממשלה.
אלי גולדשמידט: אם זה יבוא, אנחנו נאשר.
אלי גולדשמידט: אתם מנכ"לים של משרדים מאד מרכזיים.
אלי גולדשמידט: האם עד היום נפגשתם כדי לדון בכל העניינים האלה, וניסיתם לבנות איזושהי תוכנית עבודה?
ראובן חורש: התשובה היא לא.
יוסי ישי: זה לא מדויק.
ראובן חורש: רק לפני שבוע ישבו המנכ"לים ועסקו בנושא הפוך: איך לדאוג לכך שהמשק הישראלי והצרכן הישראלי לא ייפגעו כתוצאה מבעיות של מל"ח.
ראובן חורש: היום אנחנו במצב כזה שצריך להתחיל לחשוב הלאה.
אבי בן בסט: אני מוכרח לומר שבשבועיים האחרונים, 80 אחוז מזמני מוקדשים לאספקטים שונים של המצב.
אבי בן בסט: אז לומר שלא יושבים?
אלי גולדשמידט: אני יודע שיושבים, ושנפגשו גם עם שר האוצר.
אלי גולדשמידט: אני מדבר על איזשהו פורום.
יוסי ישי: יש פורום כזה.
יוסי ישי: יש פורום קבוע, שיוסי קוצ'יק מארגן אותו, וכבר ישבנו במסגרתו פעם אחת, על הנושאים האלה.
ראובן חורש: מדינת ישראל במשך הזמן מוסד מסויים שנקרא "אזורי תעשייה בקו התפר".
ראובן חורש: למשל, אזור התעשייה קרני, אזור התעשייה ארז, שהוזכרו כאן.
ראובן חורש: המצב היום הוא שאין שום בסיס חוקי לפיצוי או לשימור התעשייה שם.
ראובן חורש: אין להם שום ביטוח.
ראובן חורש: כמו כן, אין שום אפשרות לבטח ביטוחי סחר חוץ לשטחי הרשות, כי הם לא הוגדרו כשטחים של מדינה אחרת.
ראובן חורש: באוצר, בזמנו, נמצאו 50 מיליון דולר, אך שום דבר לא נעשה.
ראובן חורש: יש פניות של יצרנים שנפגעו ואינם זכאים לפיצוי מביטוח סיכוני סחר.
ראובן חורש: אי אפשר לחכות שהמודל הגדול של המדינה והחשב שלה ייצאו בהצעת החלטה.
עודד טירה: בכל רגע נתון יש מיליארד שקל אובליגו של חובות לקוחות פלשתינאים לתעשייה ישראלית.
ראובן חורש: היום יש תעשייה בישראל שעומדת על סף אי קיום, בגלל בעיות עם השוק האירופי המשותף.
ראובן חורש: התחיל תהליך פוליטי מסוים של כניסת ישראל לצבירה הפאן אירופית.
ראובן חורש: בגלל המצב עכשיו ובגלל היחס של הקהילה האירופית – העסק הזה יתעכב.
ראובן חורש: יהיה פה אסון.
ראובן חורש: צריך להגביר את הפעילות המדינית מול השוק האירופי.
ראובן חורש: לתוצרת הישראלית יש בעיה להגיע לאירופה, אם העניין לא ייפתר.
ראובן חורש: כדאי לציין את הנקודה הזו.
ראובן חורש: נקודה נוספת – חוק לעידוד השקעות הון יבוא לוועדת הכספים במסגרת הרפורמה.
ראובן חורש: אני חושב שכדאי לעשות עכשיו חשיבה מחדש אם זה המצב הנכון לכך.
ראובן חורש: לא שאני מתנגד, ולא שדעתנו שונה מדעתו של אבי בן בסט בעניין הרפורמה.
ראובן חורש: העיתוי של היום הוא בעייתי.
ראובן חורש: נסעתי עכשיו לכנס בניו יורק, והמצב נראה מאד מעודד, אך מדובר בכנס משקיעים בהייטק ובטכנולוגיה, ולהם המיקום לא משנה.
ראובן חורש: תוך 45 דקות הם יכולים להעביר את המיקום.
ראובן חורש: אם מדובר בהשקעות פיזיות צריך לשקול מחדש אם זה הזמן להעביר את אותם דברים.
יעקב ליצמן: אני חושב שכדאי לנעול את הדיון עכשיו לאור זה שפקידים בכירים עוזבים.
יעקב ליצמן: לא באתי רק כדי לשמוע אותם.
יעקב ליצמן: אני מוחה בכל תוקף על כך.
אלי גולדשמידט: מי שהיה אמור להגיע מטעם האוצר הוא מנכ"ל משרד האוצר, והוא נמצא כאן בכל הישיבה.
אלי גולדשמידט: אוהד מראני, ראש אגף התקציבים, אפילו לא ביקש רשות דיבור, והודיע לי מראש שהוא ייצא מהישיבה.
אלי גולדשמידט: הוא לא חלק מהדיון.
אלי גולדשמידט: איתי אייגס ביקש לצאת מוקדם.
אלי גולדשמידט: עדיין נמצאים פה ראובן חורש, מנכ"ל משרד התמ"ס, מנכ"ל משרד החקלאות.
יעקב ליצמן: בינתיים, עד לרגע זה, דיברו על כך שהתיירות נפגעה הכי הרבה.
יעקב ליצמן: אם נציג המשרד לא מרגיש לנכון לשבת אתנו, אני מציע לסגור את הדיון.
ראובן חורש: דיברו כאן על בעיית המקדמות למס הכנסה.
ראובן חורש: אני מתאר לעצמי שראשי הסקטורים יודעים שהקטנת מקדמות היא לא לטובתו של הנישום.
ראובן חורש: הוא צריך לעשות את החשבון אם אחרי כן התשלום לא יהיה קטן ממה שהוא היה חייב.
ראובן חורש: אין בעיה של מקדמות מס הכנסה.
משה גפני: לפני מספר שבועות הוצגה בחדר הזה לישיבה בעניין תקציב 2001.
משה גפני: הוצגה תמונת מצב שהיתה ריאלית ונכונה על צמיחה בלתי רגילה מבחינת המשק והתחזיות לשנים הבאות, שאמרו שהן עומדות להיות מאד טובות.
משה גפני: תמיד צריך לקחת בחשבון ולהיערך לכך שלא תמיד התחזיות של אנשי המקצוע מתממשות.
משה גפני: החוכמה הגדולה של משרדי הממשלה הייעודיים, ובראשם משרד האוצר ומנכ"ל המשרד זה להיות ערוך למצב בו מתמודדים עם תחזיות שלא מתממשות, כתוצאה מאירועים בלתי צפויים.
משה גפני: אנחנו נמצאים כמה שבועות אחרי תחילת האירועים, המהומות, ועדיין לא יושב צוות.
משה גפני: יש מצב שמצריך החלטה שתלויה בכמה וכמה גורמים, ונכון לרגע זה לא ישב צוות שיכול לקבל כאלה החלטות.
משה גפני: ברור שצוות כזה צריך לכלול מנכ"לי משרדי ממשלה הרלבנטיים, המעסיקים וההסתדרות.
משה גפני: ברור לחלוטין שהיה צריך לשבת באופן מיידי.
משה גפני: יש בעיות שהועלו כאן, ואנחנו יודעים אותם גם ללא הדיון הזה.
משה גפני: אני מסכים לחלוטין עם חבר הכנסת יצחק כהן.
משה גפני: המדיניות לא להביא עובדים זרים היא מדיניות נכונה.
משה גפני: היא לא יכולה להיות נכונה בשעת משבר, כמו הרבה דברים אחרים.
משה גפני: איך אנחנו מתגברים על הבעיה שמעלה חבר הכנסת יצחק כהן, ובצדק?
משה גפני: היה צריך לשבת צוות שהוא צוות חירום, ולמצוא את הפתרון לנושאים של הבנייה והחקלאות.
משה גפני: בתיירות הבעיה היא הפוכה.
משה גפני: יכול להיות שאפשר היה בתקופה הזו לנייד עובדים מהתיירות, לפחות את חלקם, לסקטור אחר, ששם יש חוסר בעובדים.
אבי בן בסט: חושבים על הרעיון הזה.
אבי בן בסט: יש עובדי צווארון כחול בתיירות שיכולים לעבוד בחקלאות.
משה גפני: המציאות הזו, שלא קוימה ישיבה משותפת עד לרגע זה, היא תמוהה.
משה גפני: עד נכון לרגע זה לא ישב מנכ"ל משרד האוצר עם מנכ"ל משרד התיירות - -
אבי בן בסט: כן ישבו.
אבי בן בסט: למה אתה אומר שלא?
אבי בן בסט: דובר, למשל, על הנושא של החלב, על הנושא של הגברת שיווק הפנים.
אבי בן בסט: אנחנו עובדים על זה.
משה גפני: לא ישב צוות שמורכב ממנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל משרד החקלאות, מנכ"ל משרד התיירות, מנכ"ל משרד התמ"ס, ומנכ"ל משרד העבודה והרווחה עם המעסיקים, עם ההסתדרות.
משה גפני: לא ישב צוות כזה.
משה גפני: דיברו אתי גם אנשים שיושבים ביהודה ושומרון.
משה גפני: הממשלה שלחה אותם.
משה גפני: פתחו שם מפעלי תעשיה.
משה גפני: יש שם מצב שבו לא אומרים להם להתפנות, הם נשארים.
משה גפני: הם מעסיקים פרטיים, המפעל סגור.
נחום לנגנטל: למשל – המפעל של המצעים המנותקים בגוש קטיף.
משה גפני: פניתי למשרד האוצר.
משה גפני: באמת לא ענו לי.
משה גפני: מה אפשר לענות על העניין הזה?
משה גפני: כך גם לגבי הנושא של תשלומי ארנונה, ומס.
משה גפני: המדיניות היא נכונה בימי שגרה.
משה גפני: היא לא יכולה להיות נכונה לתקופת משבר.
משה גפני: אני מציע לקבל את ההחלטה שהציע יושב ראש הוועדה, ולעשות אותה באופן מיידי.
משה גפני: אני מציע שנמליץ שיוקם צוות באופן מיידי, עוד היום, ושיועלו בפניו דברים שהועלו כאן, וגם דברים שלא הועלו.
משה גפני: אנחנו מבקשים שתתקבל החלטת ממשלה כזו שיוקם הצוות הזה, ועוד היום.
משה גפני: אנו, ועדת הכספים, מבקשים שתוך שבוע ימים יחזור לכאן מנכ"ל משרד האוצר ומנכ"לי משרדי הממשלה, וייתנו לנו תשובה מה נעשה במשך השבוע הזה.
משה גפני: במידה ויתברר שההמלצה שלנו בעניין החיוני כל כך למדינת ישראל לא התקבלה, אז כאשר יבואו אלינו עם התקציב ועם חוק ההסדרים, נתייחס בהתאם.
משה גפני: זו, לפי דעתי, צריכה להיות ההחלטה.
יוסי שוסטק: אין ספק שענפי הבנייה, החקלאות והתיירות נפגעו בצורה החמורה ביותר.
יוסי שוסטק: לפני שאתאר מה קורה בענפי המסחר, שתי הערות.
יוסי שוסטק: הערה ראשונה לפרופ' בן בסט.
יוסי שוסטק: הוא דיבר על סכנת פגיעה של אחוז או שניים בתוצר - -
אבי בן בסט: לא אמרתי.
יוסי שוסטק: אני רוצה לומר שיש עסקים שמבחינתם זו בעיה של 100 אחוז.