GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוג'ין קנדל: בניהול סיכוני מימון ממשלתיים בנושא של נזק משמעותי, יש כאן מספר אופציות שמניתי עקרונית שלוש ולכל השלוש יש מספר אופציות שאפשר לעשות אותן.
יוג'ין קנדל: הפורום הזה צריך לחשוב על איזה תערובת, איזה הרכב של אופציות.
קריאה: תמהיל.
יוג'ין קנדל: תמהיל.
יוג'ין קנדל: איזה תמהיל של אופציות צריך לבחור וזה לא צריך להיות תמהיל סטטי.
יוג'ין קנדל: אני אתן לכם דוגמה.
יוג'ין קנדל: בעקבות רעידת האדמה או אירוע משמעותי כמו קטרינה שקורה בעולם, פיתוח תעריפי ביטוח של ביטוח משנה בעולם יכולים לקפוץ ב-150-200 אחוזים.
יוג'ין קנדל: זה אומר לנו מיד שברגע שזה  קורה, אנחנו צריכים להתחיל לעשות יותר ביטוח עצמי ופחות ביטוח חיצוני.
יוג'ין קנדל: לעומת זאת, אם יש תקופה ארוכה מאוד בה אין רעידות אדמה ואין אירועים כאלה, פתאום תעריפי הביטוח יורדים ואנחנו יכולים לרדת.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, התהליך הזה הוא תהליך דינאמי ואין איזשהו מרשם סטטי.
יוג'ין קנדל: יש המלצות ספציפיות נוספות.
יוג'ין קנדל: למשל, אנחנו צריכים לגבש תוכנית משכנתאות.
יוג'ין קנדל: צריך שה בנקים יהיו ערוכים לתת משכנתאות לכל אותם נפגעים.
יוג'ין קנדל: היום אדם שיש לו משכנתא, המשכנתא כוללת ביטוח של הנכס מפני רעידת אדמה.
יוג'ין קנדל: באותו רגע שהנכס הזה קורס, לבן אדם אין משכנתא, אבל אין לו גם נכס והוא בעצם פטור מהמשכנתא אבל הוא צריך לבנות את הנכס ואין לו עם מה.
יוג'ין קנדל: צריכה להיות מערכת משכנתאות זמינה.
יוג'ין קנדל: אנחנו צריכים הסדרה חקיקתית, וזה נושא שממש צריך לבוא ממשרד המשפטים לכנסת.
יוג'ין קנדל: נכון להיום תארו לעצמכם שיש לכם בניין שמחר בבוקר פתאום קורס, סתם בניין בתל אביב, ונניח שכולם היו בחוץ ואין אבידות בנפש אלא הבניין קרס.
יוג'ין קנדל: צריך לבנות את הבניין.
יוג'ין קנדל: פתאום מתברר שלשישה אנשים, שש דירות, היה ביטוח ולארבע דירות לא היה ביטוח.
יוג'ין קנדל: נכון להיום אנחנו יכולים לשבת בבתי משפט חמש שנים עד שהבניין הזה יקום מחדש.
יוג'ין קנדל: אין דרך להכריח את המיעוט שאין לו כסף לבנות, אבל הוא גם לא רוצה לוותר על הזכויות שלו בבנייה.
יוג'ין קנדל: אין היום שום דרך לעשות את זה.
יוג'ין קנדל: תארו לעצמכם שזה  בניין אחד, אבל מה קורה אם יש לכם 150 או 20 או אלף בניינים כאלה שצריך לבנות מחדש.
יוג'ין קנדל: אנחנו חייבים לעשות את זה היום.
יוג'ין קנדל: אנחנו גם ממליצים לעשות הערכה תכנונית לאופטימיזציה של ערי ישראל במקרה שאזורים יינזקו.
יוג'ין קנדל: האם אנחנו הולכים לבנות בדיוק מה שהיה שם וסביר להניח שלא.
יוג'ין קנדל: אם אלה היו בניינים משנות ה-60 שהם לא עמידים לרעידת אדמה, סביר להניח שאנחנו נרצה לבנות דברים יותר עמידים וגם יותר גדולים כדי להגדיל את הצפיפות אם היא הייתה נמוכה .
יוג'ין קנדל: אפשר להיערך לנושא הזה בעוד מועד.
יוג'ין קנדל: יש צורך בהקלות בדרישות הון למוסדות פיננסיים במקרה של אירוע כזה כי אם הם יצטרכו לעמוד בדרישות הון ובעלי המניות לא יוכלו להזרים הון מספיק ומהר, תהיה לנו בעיה, או שהם יהיו בעבירה  או שהם לא יוכלו לשלם.
יוג'ין קנדל: יש כאן איזו בעיה.
יוג'ין קנדל: ישנם נושאים לוגיסטיים.
יוג'ין קנדל: תחשבו על מה שהיה לנו למשל אחרי 2006 כאשר היינו צריכים להתארגן לתביעות רבות, היינו צריכים שמאים, היינו צריכים פקידים בחברות ביטוח.
יוג'ין קנדל: אם לאגף שוק ההון יש תוכנית להיערכות כזאת, אנחנו צריכים לבדוק אותה.
יוג'ין קנדל: נקודה אחרונה שקשורה לחברות הביטוח.
יוג'ין קנדל: מצד אחד אנחנו כולנו מבטחים את עצמנו אבל אנחנו מבטחים את עצמנו בחברות ביטוח.
יוג'ין קנדל: חברות ביטוח חשופות לסיכון הזה  ולכן הן עושות ביטוח משנה בחוץ לארץ.
יוג'ין קנדל: זה בצד ההתחייבויות שלהן, אבל בצד הנכסים שלהן הן גם חשופות לזה כי הן מחזיקות איגרות חוב ומניות של חברות ישראליות לרוב, ויציאה של חברות ביטוח לחוץ לארץ יחסית היא מוגבלת, ולכן הן בעצם חשופות פעמיים, גם בצד ההתחייבויות שלהן וגם בצד הנכסים שלהן.
יוג'ין קנדל: לכן אנחנו טוענים שיש צורך לנסות לעודד את המשקיעים המוסדיים באופן כללי וחב רות ביטוח בפרט לצאת יותר לחוץ לארץ ולפזר את התיק שלהן כי במקרה של אירוע כזה, הן ירוויחו פעמיים: ראשית, הן לא יינזקו מתוך המשק הישראלי, ושנית, גם הדולר יקפוץ כפי שקורה בדרך כלל ואז הן גם ירוויחו מזה ויהיה להם ממה לשלם לכולם.
יוג'ין קנדל: זה פחות או יותר מה שאנחנו המלצנו והבאנו לוועדה של איציק ואנחנו מביאים את זה גם  לכאן.
יוג'ין קנדל: דרך אגב, אנחנו ממליצים שהפורום הזה  יהיה בראשות החשב הכללי כי הוא זה שבעצם יכול להפעיל את כל המערכות, אבל צריכים להיות לו שותפים כל המשרדים הרלוונטיים והכנסת מוזמנת לבקר אותו.
פניה קירשנבאום: אני יודעת שסגן השר איציק כהן מחויב לתהליך, כי אנחנו דיברנו ואני דיברתי אתו לא מעט על הנושא.
פניה קירשנבאום: אני יודעת גם שתהליכים, כל התהליכים, תמיד לוקחים זמן.
פניה קירשנבאום: אולי קצת לאט ממה שהייתי רוצה, אבל בכל זאת זה קורה .
פניה קירשנבאום: כל מה שאמרת עכשיו, אפשר לומר שזה מסכם פחות או יותר את כל מה שנדון כאן בוועדה.
פניה קירשנבאום: נכון, פרופסור אבי שפירא?
אבי שפירא: יותר.
פניה קירשנבאום: יותר.
פניה קירשנבאום: אני מדגישה, יותר.
פניה קירשנבאום: כאן אני חייבת לציין וזאת באמת החלטה שלכם על הקמת הפורום הזה , שאתם נותנים כלים שבוודאי בוועדה אי אפשר לתת אותם.
פניה קירשנבאום: לוועדה אין כלים אלא הכלים הם אצלך כמובן ואצלך ואנחנו יכולים לדון על זה אבל אין לנו כלים.
פניה קירשנבאום: כשעלה  כאן הנושא של איך אנחנו בודקים מה מבוטח, מה לא מבוטח, בוודאי שלוועדה אין כלים כאלה וזה  קיים רק אצלכם.
פניה קירשנבאום: לכן אני מברכת אתכם על הקמת הפורום.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שזה חשוב וזה צעד שיכול לקדם אותנו קדימה.
פניה קירשנבאום: אני אעיר הערה ואחר כך מי שירצה להתייחס, יוכל לעשות זאת.
פניה קירשנבאום: שמעתי על תמ"א 38 ודיברנו אתך.
פניה קירשנבאום: אני חייבת לציין כאן שאני בטוחה שכולכם, מי שמתעסק כאן בביטוח או בביטוח של המשרדים, ידעתם על זה ואני חייבת לציין שאני ממש לא ידעתי.
פניה קירשנבאום: אני אומרת שאני כאן מייצגת את אלה שבחרו בי, אלה שהם פחות או יותר כמוני.
פניה קירשנבאום: כשאני שמעתי תמ"א 38, אני הייתי בטוחה שאנחנו עכשיו נעשה תמ"א 38 וזה  מה שפותר את כל הבעיות של יציבות המבנים ואנחנו יכולים ללכת לישון בשקט.
פניה קירשנבאום: עכשיו הבנתי שזה מציל חיים אבל זה לא מציל את הבניינים.
פניה קירשנבאום: אז זה מחזיר אותנו שוב לנושא של הביטוח.
פניה קירשנבאום: אם אני לא הבנתי את זה וישבתי כאן אתכם בוועדה ודנו על זה וישבתי בכל יתר הוועדות, ואיציק ניסה להסביר לי את זה  כמה פעמים ולא הבנתי, אז אני מעריכה שאלה שיושבים בבתים, בוודאי לא הבינו את זה גם הם.
פניה קירשנבאום: מהפרסום שמתקיים, זה לא מובהר מספיק.
פניה קירשנבאום: לא מובהר מספיק שאנחנו נחזק בניינים, זה יציל את החיים שלכם אבל אתם חייבים לבטח.
פניה קירשנבאום: דרך אגב, בביטוח פרטי אני חושבת שזה טוב שהרבה חברות ביטוח ישתתפו בזה כי זה יפזר את הסיכון, אבל אולי כדאי שהממשלה – ממש לא הגדרתי את זה בחשיבה – או מישהו ייקח על עצמו פרסום של העניין הזה .
פניה קירשנבאום: זה כמו שיש פרסום בטלוויזיה שאומר מהי הסכנה של רעידת אדמה, שגם יאמר שאם עשיתם תמ"א 38 וזה הציל את החיים שלכם, אתם חייבים להמשיך ולבטח את המבנים שלכם וזה חשוב.
פניה קירשנבאום: יש כאן שני נושאים.
פניה קירשנבאום: קודם כל, להביא את זה למודעות ושנית, אני מציעה, אם אפשר לסגור, ללכת לאיזשהו מבצע כזה ולהציע ביטוח רעידות אדמה לאחוז גדול של אוכלוסייה.
פניה קירשנבאום: יכול להיות שאפשר לסגור עם חברות ביטוח, לתת איזשהו מחיר יותר נוח לאנשים.
פניה קירשנבאום: תמיד צריך לחשוב על עוד פן אחד של הזווית ואנחנו יודעים שרעידות אדמה יהיו בדיוק במקומות החלשים, חלשים לא רק מבחינת המבנים אלא גם מבחינת האוכלוסייה.
פניה קירשנבאום: אנחנו מדברים על צפת, על טבריה, על בית שאן ואני לא צריכה לחזור על הסיפור הזה.
פניה קירשנבאום: אולי צריך שכאשר מבטחים, לחשוב שאולי בתל אביב ישלמו קצת יותר ביטוח ואולי אפשר להוזיל קצת במקום אחר.
פניה קירשנבאום: אני מעלה נושאים אבל זה לחשיבה שלכם, איך אנחנו מתמודדים עם זה.
פניה קירשנבאום: בסופו של דבר אנחנו צריכים לעזור לקדם את הנושא כדי שאחר כך ניתן יהיה גם להתמודד עם הבעיה .
פניה קירשנבאום: זאת החשיבה שלי על כל מה שנאמר אם מישהו רוצה להוסיף, בבקשה, אני אשמח  לשמוע.
אבי שפירא: אני רוצה להעיר לצדדים הפיזיים ולא להיכנס לשיקולים הכלכליים במיוחד.
אבי שפירא: מאוד מאוד נכון נאמר על ידי יוג'ין ואנשי הוועדה שהמאמצים העיקריים – וזה  באופן טבעי, ואולי כך גם צריך להיות – הם בנושא של הצלת חיים.
אבי שפירא: גם שם אנחנו עוד לא היכן שאנחנו רוצים להיות.
אבי שפירא: נכון, מצבנו לא מי יודע מה חמור, אבל אנחנו בהחלט לא נמצאים היכן שאנחנו רוצים להיות.
אבי שפירא: דווקא האלמנט הוא לא כל כך תמ"א 38 מבחינתי אלא דווקא הבנייה החדשה.
אבי שפירא: זאת אומרת, כל יום נבנים בתים בארץ ישראל והיום אני מקווה שיעודדו יותר בנייה ויותר בנייה כי יש משברים בנושא הזה, אז דווקא בבנייה החדשה הדבר הזה יבוא לידי ביטוי.
אבי שפירא: אם אנחנו בונים לפי התקנים שאנחנו בונים, ראשית, אנחנו מכוונים את עצמנו לאיזשהו סיכון שהמדינה כמדינה אומרת שעם הסיכון הזה היא מוכנה לחיות והסיכון הוא לא כל כך גבוה, ההסתברות היא לא כל כך נמוכה, זה לא הדבר הקטסטרופאלי האפשרי, זה הרבה פחות מזה, אבל זה  ערך שהוא ישנו וכל הזמן הוא צריך להיות משולב גם באספקטים הכלכליים.
אבי שפירא: בסופו של  דבר חברות הביטוח – היה לי ניסיון חד פעמי עם חברות ביטוח משנה שניסו לבטח אחד מהבנקים למשכנתאות והן פשוט הקפיצו פרמיות לשמים כי היה  אחרי כן הוריקן או משהו כזה, וזה לא היה מוצדק.
אבי שפירא: אם ההשתתפות העצמית שלך היא עשרה אחוזים על דבר שיכול לקרות לך באחוז אחד של סיכוי, זה מתחיל להיות לא כדאי והביטוי של זה הוא הביטוי בשטח.
אבי שפירא: אם כן, הדברים באמת צריכים להיות קשורים.
אבי שפירא: הערה שנייה שחשוב לזכור אותה.
אבי שפירא: אנחנו חייבים להצמיד את הסיכונים הפיזיים גם לנושא של הביטוח.
אבי שפירא: זאת אומרת, אני אקח דוגמה מתחום אחר.
אבי שפירא: למשל, כאשר מדובר על מפעלים שמייצרים חומרים מסוכנים או שמתעסקים עם חומרים מסוכנים, היות שהם עצמם עלולים לגרום לנו תקלה הרבה יותר חמורה או חמורה מאוד, הדרישות ההנדסיות מהן הן הרבה יותר  מחמירות מאשר מבניין מגורים.
אבי שפירא: שוב, אנחנו משנים את הסיכון שאנחנו מוכנים להיחשף לו.
אבי שפירא: אותו הדבר יכול מאוד להיות לכל מפעל, לכל ארגון ממלכתי אחר במדינת ישראל.
אבי שפירא: אם מאוד מאוד חשוב לנו ששדה  התעופה בן גוריון יעבוד, יכול להיות ששם אנחנו צריכים לקבוע  סטנדרטים שאומרים שההחמרות הן יותר גבוהות כי אנחנו רוצים שגם כאשר יקרה המשהו המאוד מאוד חמור, אולי בתים בסביבה ייפלו אבל הבניין הזה יישאר.
אבי שפירא: אני מקווה מאוד שברשות שדות התעופה בדקו את הסיכונים לדברים השונים כי לא דינו של בניין כדינו של מסלול המראה.
אבי שפירא: אני לא הייתי משלם 10 אחוזים השתתפות עצמית אוטומטית על כל מיני דברים, אבל אני מקווה שהדברים האלה נבדקו.
אבי שפירא: כאן כן צריכה לבוא האינטגרציה.
שמואל מלכיס: 10 אחוזים השתתפות עצמית, יכול להיות שהורידה להם את הפרמיה.
אבי שפירא: זה טוב, זה בטח טוב.
שמואל מלכיס: הייתה כדאית מבחינה כלכלית.
אבי שפירא: זה בטח טוב, אבל אני מניח שמסלול המראה עולה הרבה  כסף.
אבי שפירא: כאן באמת חשובה האינטגרציה בין החלק הפיזי והחלק הכלכלי כי הם מאוד מאוד קשורים אחד בשני.
אבי שפירא: אני מאוד מאוד מברך גם על העבודה שאני חושב שנעשתה לא רק ביסודיות אלא גם מהר.
אבי שפירא: הם עבדו מאוד מהר.
אבי שפירא: באמת הם עשו עבודה מאוד מאוד מהירה וכל הכבוד גם על מהירות הביצוע.
יוג'ין קנדל: אם אנחנו בברכות, מי שהתחיל את העובדה זה שמואל אברמזון שהיום עושה  דוקטורט אבל מי שסיים אותה זה מוריס דורפמן שמגיעות לו באמת ברכות.
יוג'ין קנדל: עבודה מאוד מאומצת.
פניה קירשנבאום: יש לי שאלה דווקא לכבוד סגן השר.
פניה קירשנבאום: אני יודעת שחלק מהחברות הממשלתיות בתקציב שלהן יש את הנושא של הביטוח.
פניה קירשנבאום: אם אתם הולכים עכשיו ורוצים איכשהו לאחד את זה, מה קורה  עם אותו סעיף תקציבי של הביטוח?
פניה קירשנבאום: זה עובר לאיזשהו פול?
פניה קירשנבאום: זה משחרר אותו להם?
פניה קירשנבאום: האם חשבתם על זה?
פניה קירשנבאום: זאת אחת השאלות.
פניה קירשנבאום: יכול להיות שלא חשבתם אבל צריך לחשוב על זה.
פניה קירשנבאום: יש עוד נושא שלא דיברנו אבל אני יודעת שאתם מודעים לו.
פניה קירשנבאום: אני אומרת שלא נשכח אותו כי אנחנו עוד נמשיך להיפגש.
פניה קירשנבאום: הרי באיזשהו שלב נצטרך להתמודד עם השאלה, אחרי שנעשה סריקה  והשמאים יבדקו ונעשה את כל ההערכות, נצטרך לעשות איזושהי החלטה, אתם תצטרכו לעשות החלטה, מה עושים עם מה שאנחנו צריכים לבטח.
פניה קירשנבאום: האם אנחנו הולכים למה שאתה הצעת ודיברת עליו, שזה היה רעיון שלך, או כמו שדיברנו על דברים אחרים.
פניה קירשנבאום: אני מבינה שאתם תבואו עם הצעות בסופו של דבר ותאמרו איך אתם רואים את הצד הביטוחי הזה.
פניה קירשנבאום: זה חלק מהעניין שאנחנו רוצים לדעת איך זה ייראה.
יצחק כהן: קודם כל, אני רוצה באמת להודות לאכסניה וליושבת הראש.
יצחק כהן: כמובן אני מודה לפרופסור יוג'ין קנדל על העבודה היסודית  והמקיפה.
יצחק כהן: התחלנו לדבר על זה במרץ שנה שעברה.
יצחק כהן: כפי שאמר פרופסור שפירא, זה במקביל לעבודה שהוא מרכז בצורה יוצאת מן הכלל וגם היא מאוד אינטנסיבית לגבי  משבר פיננסי ואנחנו לא נמצאים בתוך עולם שלא חי מניסיונם של אחרים כי זה קרה במקסיקו, זה קרה בצ'ילה, ושם הם כן נערכו לכיוונים האלה.
יצחק כהן: אנחנו פשוט לומדים מניסיונם של אחרים לצערי ומנסים לגבש, כפי שיוג'ין פירט, את התוכניות של היערכות פיננסית במקרה של קטסטרופה, או רעידת אדמה או חלילה התקפת טילים מסיבית.
יצחק כהן: תוך כדי עבודה, לצערי, התרחש אסון הכרמל ושם ראינו במיקרו קוסמוס את הפעילות מול ציבור שכן היה לו ביטוח וציבור שלא היה לו ביטוח ואיך הממשלה, כמו שאמר פרופסור קנדל, לוקחת אחריות.
יצחק כהן: היא לא יכולה להפקיר את אזרחיה.
יצחק כהן: שם זה היה מהדורת כיס לעומת מה שעלול להתרחש במצב אחר.
יצחק כהן: ההערכות שאני שמעתי מדברות על בין 25 ל-50 מיליארד דולר ואלה סכומים שאין ספק שיכולים למוטט את המשק.
יצחק כהן: ההיערכות המוקדמת תמנע את זה.
יצחק כהן: מה שעושה המועצה הלאומית לכלכלה יחד עם משרד האוצר זה להכין את הכלים, כמובן ללמוד גם מניסיונן של מדינות שעושות את זה די בהצלחה, כולל מספר כלים שכנראה יוג'ין בחר לא להציג אותם כרגע מכיוון שהם עדיין לא גובשו בצוות שיוקם, יוביל את העניין ויביא את זה לידי הגשמה  ויוציא את זה מהכוח אל הפועל.
יצחק כהן: מה הם הכלים.
יצחק כהן: היערכות מוקדמת, גם מניסיון מדינות אחרות, היא חשובה מאוד והיא גם מתבקשת.
יצחק כהן: כפי שאמר פרופסור שפירא, במקביל לעבודת הצוות שלו שדואג לנושא הפיזי, אנחנו צריכים לדאוג גם לנושא הפיננסי, למשבר הפיננסי שבוודאי יהיה בעקבות אירוע קטסטרופה,  או רעידת אדמה חלילה או משהו אחר.
יצחק כהן: אנחנו מודים לכם ומודים לצוות.
יוג'ין קנדל: אנחנו לא רוצים כרגע לומר, לפני שבנינו איזושהי פלטפורמה, איזשהו מודל, אנחנו לא יודעים מה אנחנו נגיד לחברות הממשלתיות.
יוג'ין קנדל: יכול להיות שהן עושות בדיוק מה שאנחנו רוצים אבל גם כלים וגם את הירידה לגופים, למועצות, לרשויות מקומיות, לחברות וכן הלאה, זה צריך להיות שלב שני.
יוג'ין קנדל: קודם כל צריך לבנות את המודל.
יצחק כהן: שוב, אנחנו מסתכלים היטב על מה נעשה במדינות אחרות, גם במקסיקו וגם בצ'ילה, ולומדים מניסיונן.
הקטור לאון נוטס: לצערנו לפני כשבועיים-שלושה היה לנו אירוע של שריפת רכבת.
הקטור לאון נוטס: לשמחתנו אף אחד לא נפגע אבל אפשר ללמוד על אירוע גדול בשביל החברה שלנו ולהשליך אותו על המדינה.
הקטור לאון נוטס: החברה, לפני כשנה וחצי, קיבלה החלטה דווקא בתחום הזה, לא לבטח קרונות בתנועה כי ההשתתפות העצמית עקב התאונות שהיו בעבר, ב-2005-2006, הייתה מאוד מאוד גבוהה.
הקטור לאון נוטס: הפרמיה הנדרשת שהייתה יכולה להיחסך למעשה יחד עם ההשתתפות העצמית במקרה אחד, לא היה כדאי בכלל לבטח.
איתי חוטר: כמה הפסדתם עכשיו?
הקטור לאון נוטס: לא הפסדנו.
יצחק כהן: זה היה בתנועה.
הקטור לאון נוטס: ההשתתפות העצמית ביחד עם הפרמיה שה יינו צריכים לשלם, זה בערך הנזק שהיה.
איתי חוטר: אלה סיפורי מעשיות.
הקטור לאון נוטס: אלה לא סיפורי מעשיות.
הקטור לאון נוטס: אלה דברים שאנחנו יכולים להוכיח.
יצחק כהן: לא היו נפגעים בנפש.
יצחק כהן: בטח היו תביעות נזיקין בגין הפציעות.
הקטור לאון נוטס: זה קיים בביטוח החובה.
הקטור לאון נוטס: ביטוח החובה מכסה את כל נזקי הגוף.
הקטור לאון נוטס: אני מדבר כרגע על נזקי רכוש.
הקטור לאון נוטס: למעשה יצא שההחלטה שהתקבלה הייתה נבונה.
פניה קירשנבאום: אבל זה מיקרו אירוע.
פניה קירשנבאום: אני מאחלת לכם שלא יהיו לכם שריפות ואחרי שעצרתם את הרכבת לשבועיים עכשיו תהיו מסודרים ותדעו הכל, אבל תאר לעצמך שקורה אירוע מקרו ואתה לא מבוטח.
הקטור לאון נוטס: אני רוצה לחזק את העמדה האומרת שחלק מהכיסוי צריך לבוא מהיערכות עצמית של המדינה ולא רק מחברות הביטוח בעולם שגם הן חשופות למקרו אירוע בעולם כולו.
פניה קירשנבאום: יכול להיות שגם צריך מחברות ביטוח לבקש להגדיל את הנוסטרו שלהן, את החלק שלהן, אבל יש כאן הרבה שאלות.
שמואל מלכיס: להפך, נראה לי שהפתרון שכולם הולכים עליו הוא דווקא ביטוח משנה בחוץ לארץ שהוא פותר חלק גדול מהבעיות, כולל אפשרויות למשברים פיננסיים שחושפים את השוק הישראלי.
שמואל מלכיס: צריך לקחת בחשבון שכנראה ביטוח הוא בכל זאת אחד הפתרונות הטובים ביותר אלא שלא בטוח שלציבור הרחב יש עידוד לבטח כי אנחנו רואים את ההתרחשויות בקשר לאסון הכרמל ונראה שכאילו מיטשטשת ההבחנה בין מי שמבוטח לבין מי שאינו מבוטח.
שמואל מלכיס: מי שדאג לעצמו וניהל את סיכוניו כראוי, כנסת ישראל – וישבתי בשתי הישיבות של ועדת הכספים שדנה בהשלכות האסון בכרמל – והנה כל חברי הוועדה באופן די פופוליסטי חשבו שלא צריך להיות הבדל כיוון שאנשים לא אשמים בשריפה.
שמואל מלכיס: אף אחד לא טען שמישהו יהיה אשם ברעידת אדמה.
שמואל מלכיס: עם כל הכבוד, אין לנו השפעה ממש על רעידת כדור הארץ.
שמואל מלכיס: ייווצר מצב דומה.
שמואל מלכיס: במקרה שתהיה באמת רעידת אדמה רצינית, לפי הערכה של החשיפה המקסימלית האפשרית, אני מניח שזה לא יקרה כי הממשלה לא תוכל לממן את הבנייה מחדש בכוחות עצמה והיא תצטרך בכל מקרה לקבל סיוע.
שמואל מלכיס: אם אנחנו מעודדים את המצב – אם הכנסת מעודדת את המצב – שאין הבדל בין מי שמבוטח לבין מי שלא מבוטח והממשלה במקרה של אסון תסייע באותה מידה , נוצר מצב שלא מעודדים את האנשים לבטח למרות שהביטוח הוא אולי הפתרון הטוב ביותר, במיוחד בגלל העובדה  שהביטוח נעשה אצל חברות ביטוח משנה ועם כל הכבוד למדינת ישראל, עדיין המשק הישראלי הוא יחסית קטן לעומת ההיקפים שחברות ביטוח משנה בעולם מסוגלות לקבל.
שמואל מלכיס: נכון שאנחנו לא משפיעים על תעריפי הביטוח ותעריפי הביטוח הם בין לאומיים והם נקבעים כתוצאה מביקוש והיצע כתוצאה של קטסטרופות בכל רחבי העולם ולעתים המחירים עולים ולפעמים המחירים יורדים, אבל בסך הכל זה  הפתרון כמעט האידיאלי משום שהכסף בא מחוץ לארץ ואני מניח שבמקרה של קטסטרופה יצטרכו לא רק כסף מחוץ לארץ אלא יצטרכו גם חומרי בנייה מחוץ לארץ ויצטרכו הרבה מאוד אמצעים וכלים שצריכים לייבא אותם מחוץ לארץ.
שמואל מלכיס: לכן גם אם מישהו רוצה להקים איזושהי עתודה, אני מניח שהעתודה  הזאת לא תוכל להיות בארץ אלא היא תצטרך להיות גם היא בחוץ לארץ כדי שבמקרה  של קטסטרופה מהסוג הזה, אפשר יהיה באמת להשתמש בה.
פניה קירשנבאום: זה  לא באחריות רח"ל?
שמואל מלכיס: לצערנו שישים אחוזים מהשוק הישראלי לא מבוטח ורק ארבעים אחוזים מבוטח.
שמואל מלכיס: היה מישהו שהזכיר שבמצב של בית משותף, אם רק חלק מהדיירים מבוטח, מכיוון שהביטוח מבוסס על עלות ההקמה ולא על ערך הקרקע, באופן טבעי עלות ההקמה תהיה בעייתית מאוד אם חלק מהדיירים לא יהיה מבוטח.
שמואל מלכיס: מצד שני, אנחנו כשוק ביטוח, כמשק הביטוח, כתעשיית הביטוח, לא תומכים בהטלת ביטוח חובה על הדיירים, אבל חייבים להבהיר שהדיונים שהיו כאן בקשר לאסון הכרמל יצרו איזשהו רושם שאין טעם לבטח וחבל שהמסר הזה  יצא מהכנסת.
פניה קירשנבאום: הכנסת עוד לא אמרה את המילה האחרונה בעניין הזה והיא עדיין מחכה לכל מיני עובדות.
פניה קירשנבאום: ההערה שלך באמת חשובה.
יצחק כהן: זאת הסיבה שצריך להיערך כבר עכשיו.
יצחק כהן: כפי שציינה היושבת ראש, בדרך כלל כאשר קורה דבר כזה, זה קורה גם במקומות חלשים מאוד שאין להם כנראה את הפרוטה המצויה להשקיע בביטוח כי הם מתמודדים עם היום יום.
יצחק כהן: יש לנו כמעט 25 אחוזים מהאוכלוסייה הזאת שסדרי העדיפות שלה בביטוח נגד רעידות אדמה הן כנראה בסוף סדרי העדיפויות שלה מכיוון שהיא מתמודדת עם הקיום של היום יום.
יצחק כהן: גם את זה צריך לקחת בחשבון.
פניה קירשנבאום: הפורום עסק בכל המשק, נכון?
פניה קירשנבאום: אחרי שנקבל את המסקנות של הפורום והבדיקה שלו, יהיו לנו יותר פרטים כדי שנוכל גם לקבל החלטות?
יוג'ין קנדל: מפעילים תוכנות.
יוג'ין קנדל: מפעילים את התוכנה האמריקאית.
יצחק כהן: כן, אבל זה ייקח זמן.
יוג'ין קנדל: בסדר, אבל מה שאנחנו צריכים  זה קצת יותר פשוט כי אלה טווחים.
יוג'ין קנדל: מה שאבי צריך זה באמת בניינים שהם סכנה לבני אדם.
יוג'ין קנדל: לכן יכול להיות שאנחנו נעשה משהו קצת יותר לייט ולא עמוק כמו שהם צריכים.
יוג'ין קנדל: בפירוש אנחנו רוצים למפות.
שמואל מלכיס: אולי אפשר לומר שכיוון שהשוק הוא שוק בין לאומי, לכן הערכות הסיכון הן בסך הכל באות אלינו מחוץ לארץ ואני מוכרח לומר שהתחושה  של כולנו בשוק הביטוח, של הערכות מבטחי המשנה  את הסיכון, הן גבוהות מהסיכון האמיתי בפועל וזה מסיבות כלכליות.
שמואל מלכיס: ההערכות מדברות על כך שבמקרה של נזק של רעידת אדמה מעל דרגה 7, ה-MPL שלנו, דרגת החשיפה  היא כחמישה אחוזים מכל ערך הרכוש בארץ.
שמואל מלכיס: אגב, זה לא נכון – לדעתי לפחות  ופרופסור שפירא יתקן אותי – להתייחס אל כל מדינת ישראל כאל יחידה אחת  משום שבכל זאת יש הבדל לגבי המרחק ממוקד הרעש ומה שקובע, חוץ מאיכות הבנייה שהיא גורם מכריע, גם סוג הקרקע עליה בנויים הבניינים.
שמואל מלכיס: יש נושא אחד חשוב מאוד והוא שההערכות הן בדרך כלל מתייחסות לפיזור הרכוש בכל רחבי הארץ ולא לגבי הסיכון שכרוך בריכוז.
שמואל מלכיס: לכן אזור כמו מפרץ חיפה הוא בהחלט ברמת סיכון יותר גבוהה מהממוצע הרגיל.
שמואל מלכיס: מה שקורה בפועל, כיוון שהפיקוח עמד על כך שמחירי ביטוח רעידת אדמה גבוהים יחסית משום שהם לא תלויים בחברת הביטוח בארץ אלא הם תלויים בעצם במחירים שנקבעים בשוק הבין לאומי וכדי לקדם מצבים של תנודות גבוהות, הפיקוח באמת הכניס כחובה השתתפות עצמית.
שמואל מלכיס: היום ההשתתפות העצמית היא כעשרה אחוזים עד 4.5 מיליון דולר למקרה.
שמואל מלכיס: לכן החשיפה המקסימלית כמובן ירדה לשיעורים של בסביבות שני אחוזים פלוס-מינוס, ובסך הכל בשנים נתונות המחירים הם די סבירים בגלל מצב השוק.
פניה קירשנבאום: אני רוצה להודות לסגן השר וליוג'ין קנדל שצריכים לעזוב.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לסכם כל עוד הם כאן ולאחר מכן אנחנו נמשיך בדיון.
פניה קירשנבאום: אני  מברכת אתכם על העבודה  הנהדרת שעשיתם אבל אנחנו לא נפרדים בזה.
יצחק כהן: אנחנו רק מתחילים אותו.
פניה קירשנבאום: אנחנו רק מתחילים.
פניה קירשנבאום: אנחנו נמשיך להיפגש כאן ונשמח לשמוע איך הפורום מתקדם, מה המסקנות ולאן הולכים.
פניה קירשנבאום: נמשיך לעבוד ביחד.
יוג'ין קנדל: כפי שנאמר, זאת תחילתה של ידידות.
יוג'ין קנדל: תודה  רבה.
פניה קירשנבאום: אבי, בבקשה, אני רוצה לשמוע אותך וזה תמיד חשוב.
אבי שפירא: אני מוכרח לציין שאנחנו נותנים הרבה מאוד הרצאות וסמינרים בנושא של היערכות לרעידות אדמה  והמוטו המוביל הוא שמדינת ישראל לא תשתתף בהקמה של הבניינים אחרי רעידת אדמה.
אבי שפירא: בניין שנפגע ברעידת אדמה, אין דינו כבניין שנפגע כתוצאה מפעולת מלחמה.
אבי שפירא: לא חשוב אם זה נכון או לא נכון.
אבי שפירא: אני אומר שוב שזה מה שאנחנו אומרים.
פניה קירשנבאום: אתה חושב שזה מה שידרבן בעצם אנשים לבטח את הרכוש שלהם?
אבי שפירא: אנחנו לא עושים את זה בכוונה.
אבי שפירא: זאת המציאות וזה החוק במדינת ישראל.
אבי שפירא: במדינת ישראל, מי שביתו ייפגע ברעידת אדמה, המדינה לא חייבת להקים לו את הבית.
אבי שפירא: אם הבניין שלו ייפגע מטיל, יבוא מס רכוש ויעזור לו לטפל.
אבי שפירא: אני חייב לציין שאף אחד במדינה לא מאמין לנו שכך זה יהיה.
פניה קירשנבאום: זה מה שקורה.
פניה קירשנבאום: הרי שמואל אומר שאתם יכולים להגיד מה שאתם רוצים, אבל כמו שקרה עם השריפה, אנשים אומרים, בסדר, תבוא רעידת אדמה והממשלה תפתור את הבעיה.
פניה קירשנבאום: הצדק אתך, הצדק עם שמואל והצדק הוא עם כולם, אבל צריך להבין שכאשר זה יקרה, גם אם הממשלה או המדינה תרצה לעשות את זה , אני לא בטוחה שיש באפשרותה לפתור בעיה של כל מי שבניינו קרס.
שמואל מלכיס: אני רק רוצה לומר שבישיבות אמר נציג הממשלה שאנחנו לא מתכוונים לממן.
שמואל מלכיס: הקציבו איזה סכום סמלי שמאפשר לרכוש בגדים או משהו כזה, סכום של 2,500 שקלים.
פניה קירשנבאום: אתה מדבר על השריפה.
שמואל מלכיס: חברי הכנסת פשוט רגזו על נציג הממשלה על שהוא אומר דבר כזה.
פניה קירשנבאום: בוא נעזוב עכשיו את השריפה כי לא נפתח שוב את הנושא אלא נתרכז ברעידות אדמה.
שמואל מלכיס: בסדר גמור.
שמואל מלכיס: רציתי רק להדגיש.
פניה קירשנבאום: בסיפור הזה היה מעורב הרבה  רגש.
אבי שפירא: רק הערת אגב בנושא של אלה שכן עושים את הביטוח.
אבי שפירא: אין לי סטטיסטיקות מדויקות אבל יותר קל להשיג את הביטוח הזה מאנשים שיש להם ואנשים שיש להם בדרך כלל לא צריכים את הביטוח הזה.
אבי שפירא: אלה שיותר צריכים את הביטוח הזה, יש להם פחות אפשרויות לעשות את הדברים האלה ותמיד צריך גם לזכור את זה.
אבי שפירא: הערה אחת אחרונה לנושא של חברות הביטוח.
אבי שפירא: במדינות שונות בהן יש רעידות אדמה – ולדוגמה, קליפורניה ויפן – חברות הביטוח לוקחות חלק פעיל בזה שהאזרח יטפל בבית שלו, שלהן יהיה פחות לשלם אחר כך.
אבי שפירא: חברות הביטוח לוקחות חלק פעיל שהתעשייה המקומית תוכל להמשיך לתפקד אחרי רעידת אדמה.
פניה קירשנבאום: חלק פעיל בזה שהן באות ומסבירות?
פניה קירשנבאום: מה זה חלק פעיל?
אבי שפירא: הן למשל נותנות הנחות בביטוח.
אבי שפירא: למי שבא והוכיח שהבית שלו חוזק, נותנים הנחה בביטוח.
אבי שפירא: למפעל שבא ואומר שהוא מאורגן לטפל בבעיה של רעידת אדמה, נותנים הנחה בביטוח.
אבי שפירא: נותנים מענקים לארגן קורסים לאנשים מה לעשות בבית כדי לא למות ברעידת אדמה.
אבי שפירא: יש גם את האספקט הזה שחשבתי שנכון לציין אותו.
פניה קירשנבאום: אנחנו דיברנו על כמה באמת מהקרן הפרטי, מהפונד הפרטי של הדיון מבוטח או לא מבוטח.
פניה קירשנבאום: כבר דיברנו כאן כמעט על כל הדברים.
פניה קירשנבאום: בוא נקבל את המסקנות שלהם ואז נחליט.
פניה קירשנבאום: גם לדעתי אולי צריך ללכת לקראת הציבור, גם בהדרכה, גם בהסברה  וגם בהנחות ולתת לאנשים אפשרות.
פניה קירשנבאום: אם זה לא יקרה עוד שלוש-ארבע שנים, חברות הביטוח יצליחו אולי גם לאסוף איזושהי קרן.
פניה קירשנבאום: אנחנו כאן לא נקבל החלטה אבל בואו נראה שהפורום מתקדם, יביא מסקנות ואנחנו נשמע איזה החלטות התקבלו.
פניה קירשנבאום: תודה על השתתפות וניפגש שוב.
משה גפני: מעקב אחר מצבן הכספי של ערים הנמצאות תחת ועדה ממונה.
משה גפני: מה שקורה לאחרונה, או שזה לא לאחרונה, אבל לאחרונה זה הולך ומחריף – ועדות ממונות שהממשלה ממנה – מה שקורה, עקב ההפחתות במענקי האיזון, ומה שקרה בשנים האחרונות בכל הסיוע שניתן לרשויות מקומיות, וגם בגלל בעיות תקציביות שהעיריות לא יכלו להתמודד אתן, מינתה הממשלה, באמצעות משרד הפנים, ועדות ממונות.
משה גפני: המשמעות של ועדה ממונה היא שבעצם האיש איננו נבחר על ידי הציבור.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, דקה.
גאלב מג'אדלה: מאיפה בא אלינו הדיון הזה?
גאלב מג'אדלה: מיוזמתך?
משה גפני: מיוזמתי.
פניה קירשנבאום: יש לי גם שאלה, לפני שאתה ממשיך.
פניה קירשנבאום: מי מייצג פה את משרד הפנים?
משה גפני: רני פינצ'י.
מגלי והבה: האחד והיחיד.
משה גפני: משנה למנכ"ל.
פניה קירשנבאום: לא ראיתי.
משה גפני: על כל פנים, מה שלכאורה, ברעיון, היה צריך שיקרה, זה שבוועדות הממונות, שמשרד הפנים ממנה, שהממשלה בעצם ממנה באמצעות משרד הפנים, הנושא התקציבי היה צריך להיות מסודר.
משה גפני: גם בכדי להעביר מסר לכל ראשי הרשויות, שהם ראשי רשויות שנבחרים על ידי הציבור: תדעו לכם, שאם אתם לא תתפקדו או שלא תתייעלו – הרב דויטש, בבקשה, שב ליד השולחן.