GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק אהרונוביץ': אני כמובן אומר את הדברים האלה בישיבת הממשלה ואני אעמוד על הרגליים אבל רק שתדעו שמדברים כאן לא על תוספות אלא על קיצוצים ותדעו היכן נמצאת המדינה.
חיים אורון: אבל שר האוצר בא לכאן ואומר שהוא הוריד את תקציב הביטחון, ואומרים לו שהוא מרמה.
חיים אורון: כך למשל הוא מקבל עוד תקציב.
משה גפני: מאיר, תודה.
משה גפני: אתם מתנגדים להחלטה הזאת.
מאיר בינג: עוד לא קיימנו דיון בנושא, אבל להערכתנו אנחנו מצטרפים לעמדת המשרד לביטחון פנים.
משה גפני: אתם תתנגדו להצעה הזאת של הקיצוץ.
מאיר בינג: אני צריך לבדוק את זה במשרד.
מאיר בינג: אני לא יכול להתחייב.
חיים אורון: אני יכול להתחייב לך מהי ההחלטה?
חיים אורון: אני יכול לשים את היד שלי באש.
שלי יחימוביץ': חכה, ועוד לא דיברנו על הקיצוץ פלט בגלל האסון בכרמל.
שלי יחימוביץ': קיצוץ הפלט יהיה עליהם ומשרד הביטחון יוחרג.
ציון פיניאן: הערת המשך לדבריו של חבר הכנסת אורון.
ציון פיניאן: שר האוצר טוען שהוא קיצץ מיליארד וחצי שקלים בתקציב הביטחון.
חיים אורון: בעליית תקציב משרד הביטחון.
ציון פיניאן: זה התקציב.
ציון פיניאן: 2,200 שוטרים.
חיים אורון: גם זה, ועוד דברים כאלה.
משה גפני: מאיר, אתם תומכים בעמדת המשרד לביטחון פנים.
מאיר בינג: אני אומר שוב.
מאיר בינג: אני שמעתי על זה פעם ראשונה בהחלטה עכשיו ולא ידעתי על כך מראש ולכן לא עשיתי את העבודה במשרד ואני לא רוצה לתת אמירה על משרד האוצר.
מאיר בינג: על פניו אני צריך לבדוק את זה, אבל כרגע אני אלך ללשכת השר כדי להתנגד.
אריה ביבי: הרב בפני, במלחמה הבאה אנחנו עוד פעם נגיד  שנערי האוצר סובבו אותנו ואני אומר לך שבמלחמה הבאה ביטחון הפנים יעמוד בה.
חיים אורון: מה אתה רוצה מהם?
משה גפני: מה נערי האוצר?
חיים אורון: יש שם שרים.
שלי יחימוביץ': יש ראש ממשלה.
משה גפני: יש ראש ממשלה ויש שרים.
אריה ביבי: זה מה שאנחנו תמיד אומרים וזה גם מה שאמרנו לגבי כיבוי אש.
משה גפני: החברים צודקים וגם אני אומר לך.
משה גפני: מה אתה רוצה מנערי האוצר במקרה הזה?
יוחנן פלסנר: יש שר אוצר.
משה גפני: יש ראש ממשלה, יש שר אוצר, יש שר ביטחון, יש שר לביטחון פנים, זה מגיע לישיבת הממשלה.
אריה ביבי: מה שאמר השר, זה חמור מאוד.
משה גפני: נכון, אבל מה אתה רוצה מהאוצר?
משה גפני: יש טענות על אנשי האוצר, אבל לא זה.
שלי יחימוביץ': יש מספיק טענות אמיתיות כלפיהם.
משה גפני: זה ממש לא הנושא של אנשי האוצר.
משה גפני: זאת הממשלה.
שלי יחימוביץ': אתה רוצה שהם יצאו להפגנה נגד שר האוצר וראש הממשלה?
דני קריבו: אני דני קריבו, ראש אגף תקצוב ובקרה במשרד לביטחון הפנים.
דני קריבו: אני רוצה להתייחס ואעשה זאת מאוד בקצרה.
דני קריבו: התקציב הוא כמובן הכלי המרכזי ליישום המדיניות וליישום ההתמודדות מול האיומים, כפי שהציג השר.
דני קריבו: התקציב שלנו מהווה כשלושה אחוזים מתקציב המדינה.
דני קריבו: ההיקף של המשרד על גופיו מקבל כאן ביטוי בשקף מבחינת המספרים, מבחינת מספר המועסקים, מבחינת גודל צי הרכב, מבחינת הפריסה בשטח, ואנחנו בהחלט אחד הגופים היותר גדולים למרות הנתח הקטן יחסית בתקציב.
דני קריבו: הדבר שאנחנו מנסים להתמודד אתו הוא בסופו של דבר  מניעת פשיעה.
דני קריבו: חשוב להבין שלתופעה שנקראת פשיעה יש עלות כלכלית מעצם היותה וכולנו משלמים אותה.
דני קריבו: אנחנו אומדים את הנזק הכלכלי הישיר בהיקף של כ-15 מיליארד שקלים מדי שנה, הרבה יותר מתקציבנו.
דני קריבו: כדי שתבינו מה זה 15 מיליארד שקלים, זה פחות או יותר גובה  גביית מס בריאות של המוסד לביטוח לאומי.
דני קריבו: זה גביית המסים כל חודש.
דני קריבו: כלומר, אזרחי המדינה משלמים מס 13 כנגד תופעת הפשיעה.
דני קריבו: התפתחות התקציב.
דני קריבו: עלה כאן קודם מעין ויכוח.
דני קריבו: אכן, התקציב שלנו גדל אבל כפי שהדגיש גם השר, הוא לא גדל מספיק.
דני קריבו: יש לנו עוד הרבה דברים שהיינו רוצים בהם.
חיים אורון: תן לי להעיר כאן הערה אחת.
חיים אורון: התקציב שלכם גדל ב-11 שנים ב-44 אחוזים.
חיים אורון: גידול טבעי בתקופה הזאת היה 21 אחוזים.
חיים אורון: הוא גדל ב-20 אחוזים, וזה שני אחוזים בשנה בממוצע.
חיים אורון: בואו לא נחגוג יותר מדי.
חיים אורון: יש השנה גידול משמעותי וכשאתה מסתכל על הטבלה במשך 11 שנים, יש גידול של שני אחוזים בשנה.
חיים אורון: שני אחוזים בשנה.
חיים אורון: אתה יודע יותר טוב ממני מה עושים עם שני אחוזים בשנה.
יוחנן פלסנר: איפה עומד ה-1,300 ביחס למדינות אחרות?
דני קריבו: אין לי את הנתון הזה אבל מן הסתם אפשר להשיג אותו.
דני קריבו: שוב, המשימות של המשרד לביטחון פנים בארץ הן לא בדיוק חופפות למשימות במדינות אחרות.
דני קריבו: כדי לתת ביטוי לזה, 1,300 שקלים לאזרח, זה מה שהמדינה משקיעה.
דני קריבו: חבר הכנסת אורון, צריך לזכור שההשוואה האמיתית מבחינת סדר עדיפות של המדינה היא אל מול הגידול בסך כל תקציב המדינה שלהערכתי הוא לא 22 אחוזים בלבד.
דני קריבו: ההתפלגות של התקציב שלנו בין הגופים.
חיים אורון: תקציב המדינה קטן אבל תלוי במה.
דני קריבו: החלק הארי של התקציב כמובן מוקצה למשטרת ישראל שהיא הגוף הגדול אבל כרבע מהתקציב הולך לשירות בתי הסוהר והיתר למשרד על הגופים היותר קטנים כמו רשות להגנת עדים, רשות למלחמה בסמים וכך הלאה.
דני קריבו: השימושים שאנחנו עושים בתקציב.
דני קריבו: בעיקרו שכר וגמלאות, כ-70 אחוזים מהתקציב, כרבע הולך להוצאות תפעוליות למיניהן ונתח של כמה אחוזים בודדים הולך לפיתוח.
דני קריבו: אני רוצה להתמקד במה שאנחנו קוראים תקציב הקניות והתפעול.
דני קריבו: חשוב להבין שרוב רובו של התקציב הזה מוצא על הוצאות קשיחות, על ניידות של המשטרה, על הדלק של הניידות, על שכר הדירה, על הארנונה, על המים, על החשמל, על או כל לסוסים וכך הלאה והיכולת שלנו בעצם להפנות ולעשות קיצוצים היא מאוד מאוד מצומצמת.
דני קריבו: מכאן סקירה קצרה על תקציב שירות בתי הסוהר.
דני קריבו: ההתפתחות של מצבת האסירים והעצורים בשירות בתי הסוהר.
דני קריבו: שטח מחיה, נושא שעלה גם קודם, גם בדברי השר, וכאן יש השוואה בינלאומית שמראה היכן אנחנו והיכן העולם המערבי.
דני קריבו: ברור שיש כאן פערים משמעותיים.
יצחק וקנין: כמה סך כל התקציב של השירות?
דני קריבו: תקציב שירות בתי הסוהר, סדר גודל של 2.4 מיליארד שקלים.
יצחק וקנין: כמה אסירים?
דני קריבו: בסך הכל 24 אלף.
דני קריבו: התפתחות כוח האדם בשירות.
דני קריבו: כאן צריך לציין שני מהלכים מרכזיים שמסבירים את עיקר השינוי שחל כאן.
דני קריבו: העברה של המתקנים של צה"ל לשירות והעברה של מערך הכליאה של משטרת ישראל לשירות בתי הסוהר, דבר שמסביר את רוב הגידול בכוח האדם.
דני קריבו: היחס בין כלואים לסוהרים עומד, כפי שכתוב כאן, בעולם המתקדם ביותר היחס הוא אחד לאחד.
דני קריבו: על כל כלוא, סוהר.
דני קריבו: זה לא המצב אצלנו כמובן וכפי שאמר השר יש לנו מה לשפר בתחום הזה.
דני קריבו: התפתחות התקציב גם היא משקפת את ההעברה של המשימות כפי שציינתי קודם מהצבא והמשטרה.
דני קריבו: השימושים.
דני קריבו: זה מאוד דומה לפאי הכללי, קצת פחות משבעים אחוזים על שכר וגמלאות, קרוב לשלושים אחוזים על התפעול של המערכת הזאת וצריך לזכור כאן שלשירות בתי הסוהר יש 24 אלף כלואים שצריכים להאכיל אותם שלוש פעמים ביום וזה עולה מה שעולה.
דני קריבו: משטרת ישראל.
דני קריבו: להבדיל משירות בתי הסוהר ששם ראינו גידול בכוח האדם, כפי שציין גם השר, כוח האדם במשטרת ישראל בסופו של דבר נשאר יחסית יציב.
אמנון כהן: לפני הקיצוץ שמתכננים.
דני קריבו: פעם יש קיצוץ ופעם יש תוספת, אבל בסופו של דבר זה נע, כמו שנאמר קודם, מאה שמאלה ומאה ימינה.
דני קריבו: כשמסתכלים יחסית לאוכלוסייה, אלה כל הידיים העובדות במשטרת ישראל, הן שוטרים, הן אזרחים, הן חיילים בשירות חובה.
שלי יחימוביץ': יש לך טבלה של מבנה השכר של השוטרים?
קריאה: אני אציג את זה.
דני קריבו: בכחול אתם רואים את שוטרי הקבע במשטרת ישראל.
דני קריבו: אנחנו רואים ירידה הדרגתית כאשר כמובן היינו רוצים לראות עלייה ביחס בין כוח אדם לאוכלוסייה.
שלי יחימוביץ': יש לך איזה נתון של שחיקת מצבת כוח האדם במשטרה לעומת הגידול באוכלוסייה?
אריה ביבי: תחזיר לשקף הקודם.
דני קריבו: זה בעצם בא לידי ביטוי כאן.
דני קריבו: אם ב-2005, מכלל הידיים העובדות של משטרת ישראל היו ארבעה עובדים – שוטרים, חיילים, אזרחים – לאלף נפש, המספר הזה ב-2012 לצורך העניין יורד ל-3.7.
אריה ביבי: אם שמת לב, הקבע ירד.
דני קריבו: גם הקבע יורד וגם הוא נשחק.
דני קריבו: אני רוצה לציין עוד דבר אחד.
דני קריבו: לא כל כוח האדם שמצוין, ה-28-29 אלף עומד לרשות משטרת ישראל אלא חלק, כ-4,500-5,000 אנשים בעצם עובדים תחת פיקוד גורמים אחרים, בעיקר צה"ל כאשר מדובר בכל נושא מג"ב איו"ש שהוא המרכיב המרכזי.
דני קריבו: מבחינת כוח האדם שעומד לרשות המפכ"ל או המשטרה ביום יום, המספר פחות מה-28-29 אלף.
דני קריבו: גם כאן יש עלייה, אמנם מתונה יותר, אבל המגמה היא ברורה.
דני קריבו: השימושים בתקציב המשטרה.
דני קריבו: גם כאן זה דומה, מעט יותר משבעים אחוזים שהולכים לשכר וגמלאות, חמישית לתפעול וכשלושה אחוזים לפיתוח.
דני קריבו: אני רוצה לציין שני דברים, נושאים שלא מקבלים מענה בתקציב והם לא פחות חשובים.
דני קריבו: כמו שאמר השר, אנחנו אמנם מקבלים תוספת מסוימת גם של שוטרים אבל יש צורך בהרבה יותר.
דני קריבו: מתקנים גם במשטרה וגם בשירות בתי הסוהר, וזה מן הסתם גם יעלה במצגות של הגופים, רבים מהם לא ראויים לשמש את שימושם הנוכחי, אם נבטא את זה בצורה עדינה.
דני קריבו: אנחנו בשמחה היינו רוצים להגביר את המאמץ במאבק בתאונות הדרכים והקטל בדרכים, דבר שאנחנו לא מצליחים לעשות במסגרת התקציב הקיים.
דני קריבו: אנחנו בעצם נלחמים על שמירת הקיים למרות שהיינו רוצים להילחם על התוספת.
יוחנן פלסנר: מה בפועל מופיע בספר?
יוחנן פלסנר: אותו הדבר כמו שנה שעברה?
דני קריבו: פחות.
חיים אורון: 200 מיליון שקלים אבל לא בתקציב הזה אלא בתקציב אחר.
יעקב אדרי: בתחבורה.
דני קריבו: רמת הפעילות של משטרת ישראל בתחום הזה, בשיתוף עם הרשות לבטיחות בדרכים, עומדת מ-2008 על סדר גודל של 100 מיליון שקלים כאשר ב-2008 הרשות הקצתה לזה 100 מיליון שקלים וב-2009 ו-2010, בעקבות הקיצוץ אצלה, התקציב הזה ירד ל-65 מיליון שקלים.
דני קריבו: ב-2009 ו-2010 הצלחנו לשמור על הרמה בהסדרים מקומיים, נקרא להם כך.
דני קריבו: אנחנו נלחמים גם ב-2011 כדי להגיע למצב הזה אבל אנחנו עדיין לא שם.
יוחנן פלסנר: כמה יש פחות מהסכום שהושקע עד היום?
דני קריבו: כרגע יש 25-30 מיליון שקלים פחות ממה שרמת הפעילות ב-2010.
יוחנן פלסנר: זאת אומרת, ירידה של שלושים אחוזים?
דני קריבו: ירידה של 25-30 אחוזים.
דני קריבו: הנושא של המתקן בדרום למסתננים מגבול מצרים טרם קיבל מענה אצלנו.
דני קריבו: מתקנים רגישים, אזרוח מעברי עוטף ירושלים, נושא שאנחנו מאוד היינו רוצים לקדם אותו כבר כמה שנים, אבל טרם קיבל מענה במסגרת התקציבים הקיימים.
דני קריבו: לסיכום.
דני קריבו: כפי שגם אמר השר, יש תוספת אבל היינו רוצים לראות תוספת יותר גדולה.
דני קריבו: אנחנו הכנו תוכנית תקציבית שתומכת במדיניות השר במסגרת המגבלות התקציביות הקיימות.
דני קריבו: אם היו משאבים נוספים, כמובן שהיינו יכולים להשיג יעדים שאפתניים יותר.
דני קריבו: על רקע העברת אגף כלי ירייה והדיבור על מערך הכבאות, אנחנו בהחלט רואים מקום בתחום ביטחון הפנים להרחיב את התחומים שבאחריות המשרד כדי לשפר את השירות ואת התוצאה שנקבל בסופו של דבר.
מתי שולץ: אני אציג לכם בקצרה  את הסוגיות שמטופלות בתקציב שירות בתי הסוהר.
מתי שולץ: חזון שירות בתי הסוהר הוא להפוך לארגון כליאה לאומי וזה נעשה במהלך שבו אנחנו קלטנו את כל מערכי הכליאה במדינת ישראל, גם מצה"ל וגם מהמשטרה, ולהפוך אותנו למובילים בעולם, יעד טיפה שאפתני אבל אנחנו חושבים שהוא חשוב.
מתי שולץ: אלה המשימות המרכזיות שאנחנו עושים כדי להפוך את עצמנו לכאלה.
מתי שולץ: סוגיית משמורת הבטוחה.
מתי שולץ: אני אציג את כל האיומים שנובעים מכך.
מתי שולץ: המשמורת הנאותה ומשאבים של מקומות הכליאה, הטיפול והשיקום שהוא יעד מרכזי לא פחות וסוגיית צמצום הפשיעה מתוך המתקנים.
מתי שולץ: אלה עיקרי האיומים ששירות בתי הסוהר מזהה בתחום העיסוק שלו.
מתי שולץ: הסוגיה הראשונה היא בריחה, הן מתוך המתקנים שלנו והן במהלך הליוויים.
מתי שולץ: אני אציג נתונים יותר מאוחר.
יצחק אהרונוביץ': אין לך זמן להציג את הדברים האלה.
יצחק אהרונוביץ': יש לך חמש דקות ותתמקד בדברים המרכזיים.
מתי שולץ: השר, אלה האיומים המרכזיים שלנו שאנחנו רוצים לתת להם מענה.
מתי שולץ: סוגיית הפרות הסדר, והשר דיבר עליהן בראייה הכוללת, גם בתוך המתקנים, נושא של תקיפת מתקנים, נושא של סוגיית השריפה שחוזר ועולה בתקופה האחרונה וקיבל משנה תוקף באירוע בכרמל, פשיעה ומחלות בתוך המתקנים.
מתי שולץ: מעט נתונים על שירות בתי הסוהר.
מתי שולץ: 33 מתקנים, 24 אלף אסירים, 8,600 סוהרים, גם אנשי קבע וגם אנשי חובה, בתקציב ישיר של 2.4 מיליארד שקלים.
מתי שולץ: זאת הפריסה של המתקנים שלנו, אבל לא נעצור כאן אלא נמשיך.
מתי שולץ: תנועת אסירים.
מתי שולץ: אני רוצה להראות לכם איזה גידול משמעותי בתנועת הליווי של האסורים בעיקר לבתי משפט.
מתי שולץ: קפצנו מרמות של כ-300 אלף בשנת 2008 לרמות של 800 אלף תנועות, מדי יום מעל 2,700 אסירים שנמצאים בתנועה.
מתי שולץ: תוכנית העבודה שלנו.
מתי שולץ: יעדי השר מדברים על חיזוק יכולת ההתמודדות עם הפשיעה החמורה ושיפור רמת הביטחון ותחושת הביטחון של אזרחי המדינה.
מתי שולץ: בחרנו לנו יעדים ואתגרים בתוך המשימות האלה.
מתי שולץ: מבחינת המשמורת, פיקוח אפקטיבי על אסירים בתוך המתקנים.
מתי שולץ: אלה המשימות ששירות בתי הסוהר עושה במהלך שנת 2011 כדי לעמוד באתגרים האלה.
מתי שולץ: טיפול במעטפות הביטחון של המתקנים, שיפור המוכנות המבצעית, טיפול במתקנים עליו דיברנו קודם לכן.
מתי שולץ: המשמורת הנאותה, זה הדבר השני שאנחנו עוסקים בו.
מתי שולץ: נושא של תנאי המחייה ותנאי המתקנים, נושא שגם עליו דיבר השר.
מתי שולץ: אנחנו מחפשים להגיע לסטנדרטים שמקובלים בעולם.
מתי שולץ: ניצול אופטימלי של המקומות.
מתי שולץ: התוכנית שלנו היא לקדם מהלך של הקמת מתקנים חדשים בסטנדרט מקובל בעולם.
מתי שולץ: ראינו את הפערים בינינו לבין העולם.
מתי שולץ: מיצוי אופטימלי, מימוש טיפול במתקנים הקיימים תוך שיפוצם.
מתי שולץ: בנושא של המסתננים מהגבול הדרומי, יש תוכנית של הממשלה להרחיב את המתקנים שלנו באופן משמעותי.
מתי שולץ: סוגיה נוספת וחשובה היא סוגיית השיקום כאשר המטרה היא לשקם כמה שיותר אסירים שנמצאים בתוך מתקני הכליאה כדי שיעזבו את מעגל הפשע.
עמי צדיק: מה התקציב המיועד לזה?
מתי שולץ: אין לי כרגע את הנתון הזה בשליפה, אבל אני מוכן לענות עליו מאוחר יותר.
יצחק וקנין: תקציב הרשות לשיקום האסיר הוא כ-15 מיליון שקלים.
מתי שולץ: הרשות לשיקום האסיר היא לא חלק מתקציב שירות בתי הסוהר, אבל אנחנו מקיימים מערכת יחסים אינטנסיבית אתה כדי לשמור על דבר שאנחנו קוראים לו רצף טיפולי.
מתי שולץ: הסיכום שלנו הוא שיש לנו מענה חלקי ועדיין אין לנו מענה שלם בשש סוגיות: תוספת מקומות כליאה כמענה לגידול בפשיעה, שיפור שכר הסוהרים, נושא עליו דיבר השר, שיפור תנאי המחייה המינימליים למתקנים, שיפור תשתיות המתקנים, שיפור המוכנות המבצעית ושיפור רמת הטכנולוגיה במתקנים.
מתי שולץ: עד כאן.
מתי שולץ: היו"ר משה גפני שב לנהל את הישיבה.
דוד קראוזה: אני אתייחס באופן זריז, מהיר, ממוקד, ותוך כדי זה אני גם אנסה להשיב לשאלות שעלו כאן.
דוד קראוזה: אנחנו באופן עקרוני עובדים בתוכנית רב שנתית שאורכה משנת 2008 ל-2012.
דוד קראוזה: אלו הכיוונים האסטרטגיים של משטרת ישראל ומה שחשוב להצביע עליו זה נושא ליבה אותו אנחנו מקדמים וכמובן שאנחנו מוכווני יעדים.
דוד קראוזה: אנחנו פועלים על פי יעדים מוגדרים ולא רק זאת אלא שאנחנו גם עושים את הכל כדי לעמוד בהם.
דוד קראוזה: אלו נושאי הליבה של משטרת ישראל.
דוד קראוזה: מאבק אפקטיבי בפשיעה ושיפור הביטחון האישי, חיזוק תחנות המשטרה שהם הקו הקדמי של משטרת ישראל ומאבק בתאונות הדרכים.
דוד קראוזה: אלו היעדים שהגדרנו בעבירות הפער.
דוד קראוזה: ירידה של 40 אחוזים עד שנת 2010 לעומת 2006.
דוד קראוזה: כנ"ל בעבירות אלימות.
דוד קראוזה: עלייה בחשיפה של 40 אחוזים בעבירות של יבוא וסחר בסמים, ירידה בתאונות הדרכים מתחת לרף של 360 הרוגים בשנת 2010 והיעדים שנוגעים לארגוני הפשיעה.
דוד קראוזה: מבחינת ההישגים או העמידה ביעדים.
דוד קראוזה: בנושא התפרצויות לדירה ירדנו ב-36 אחוזים, בגניבות רכבים יש ירידה דרמטית של 40 אחוזים מ-27 אלף כלי רכב שנגנבו בשנת 2006 לפחות מ-16 אלף כלי רכב שנגנבו בשנת 2010.
דוד קראוזה: סל עבירות האלימות, ירידה של 23 אחוזים.
דוד קראוזה: תיקי סמים, בחשיפה, יש לנו עלייה  של 66 אחוזים.
דוד קראוזה: תאונות דרכים, נושא דרמטי.
דוד קראוזה: משנת 2006 ירדנו בצורה מאוד משמעותית בכמות ההרוגים ובעצם הנתון הנכון לאתמול הוא 364 הרוגים בשנת 2010.
דוד קראוזה: אם אנחנו מחברים תאונות קטלניות וקשות, בסך הכל הירידה היא של קרוב לשלושים אחוזים בכמות התאונות וזאת פעילות מאוד משמעותית.
יוחנן פלסנר: מה המתאם בין התקציבים שלכם?
משה גפני: לא. אחרי כן.
דוד קראוזה: אלה נושאים שנוגעים גם לאיומים, וכמו שהשר ציין, אנחנו בעצם נערכים וממוקדים גם ללחימה בתאונות דרכים, גם להפרות סדר, גם לאסונות המוניים.
דוד קראוזה: עבירות מחשב, נושא שאנחנו מאוד רוצים לקדם אותו ואנחנו מקדמים אותו בימים אלה.
דוד קראוזה: כמובן כל הנושאים שנוגעים לטרור, ירי תלוי מסלול וחלילה מלחמה.
דוד קראוזה: הכיוונים האסטרטגיים שיובילו אותנו לשנים 2011-2015 הם אלו, כאשר המיקודים הם יעדים, קביעת יעדים ועמידה ביעדים, טיפול ממוקד בפשיעה, העצמת המלחמה בתאונות הדרכים, כמובן קידום טכנולוגי ואנחנו גם נציין נושאים טכנולוגיים אותם אנחנו מקדמים.
דוד קראוזה: המשאב האנושי.
דוד קראוזה: אנחנו נציג פחות או יותר את השכר שמשתכר שוטר מתחיל במשטרת ישראל והוא לצערנו נמוך, וכמובן את הטיפול במגזרים כאלו ואחרים.
דוד קראוזה: כמות שוטרים ביחס לאלף תושבים.
דוד קראוזה: אנחנו משווים את עצמנו לארצות ה-OECD, כאשר הממוצע שם עומד על 3-26 והממוצע במשטרת ישראל הוא 3-נקודה 12.
משה גפני: ניצב קראוזה, תתמקד בקצרה בנושא התקציבי.
דוד קראוזה: סך כל התקציב של משטרת ישראל עמד בשנת 2010 על 8.324 כאשר רובו כמובן הוא תקציב ישיר.
דוד קראוזה: התקציב המשטרתי כולל גם תקציבים מותנים וגם השתתפויות של משרדים אחרים.
דוד קראוזה: ההתפלגות.
דוד קראוזה: כ-21 אחוזים גמלאות, 54 אחוזים שכר, פיתוח עומד על 4 אחוזים.
דוד קראוזה: בשנת 2010, 302 מיליון שקלים.
דוד קראוזה: קניות, 1.5 מיליארד שקלים.
דוד קראוזה: למעשה אלה שלוש היסטוגרמות שמייצגות גם את העולם של השכר וגם את העולם של הגמלאות, גם את העולם של הקניות וגם את העולם של הפיתוח בשנים 2010, 2011 ו-2012.
דוד קראוזה: כפי שאתם רואים, בנושא השכר יש עלייה, בנושא הגמלאות יש עלייה, בנושא הקניות אנחנו קצת בירידה בשנת 2011 ובנושא הפיתוח אנחנו עולים ועולים בצורה משמעותית.
דוד קראוזה: אגב, כאמירה, משנת 2006 עד 2010 עלינו מ-61 מיליון ל-368 מיליון, שזאת דרמה.
דוד קראוזה: פערים.
דוד קראוזה: דיברנו על המגזר הערבי וכפי שציין השר, אנחנו רוצים להתמקד גם במתן שירות איכותי לתושבים הערביים במדינה.
דוד קראוזה: נושא של תוספות כוח אדם.
דוד קראוזה: אנחנו חושבים שלמשטרת ישראל צריך להוסיף קרוב ל-5,000 שוטרים.
משה גפני: השר אמר 10,000.
דוד קראוזה: אני מוכן לקבל את זה, בוודאי וכמובן שגם את התקציבים שעומדים בצד זה.
דוד קראוזה: שיאי כוח אדם.
דוד קראוזה: רק אמירה שהיא אמירה שנוגעת לחוק ההסדרים, לחוקי התקציב.
דוד קראוזה: באופן עקרוני בחוק התקציב אנחנו מקוצצים בכמויות כוח אדם כאשר משנת 2008 בעצם קוצצנו ב-1,500 תקנים.
דוד קראוזה: הקיצוצים האלה הם קיצוצים מצטברים.
דוד קראוזה: חלק מזה החזרנו, אבל עדיין בשנת 2008-2009 קיבלנו אלף שוטרים ובעצם כל האלף האלו קוצצו.
דוד קראוזה: כמה משתכר שוטר.
דוד קראוזה: שוטר מגויס חדש משתכר כ-5,255 שקלים לחודש ברוטו.
דוד קראוזה: שוטר שמשרת ארבע שנים במשטרה משתכר כ-5,500 שקלים בחודש.
דוד קראוזה: אלו תלושי השכר.
דוד קראוזה: יש שם שורה, השורה השנייה מצד שמאל.
שלי יחימוביץ': זה מאוד מעניין.
שלי יחימוביץ': איך אפשר לפרנס משפחה עם הסכום הזה.
משה גפני: נכון, אבל ראינו את זה כבר בשקף הקודם.
משה גפני: אנחנו יודעים אבל ראינו את זה בשקף הקודם.
דוד קראוזה: אני אדלג על זה.
דוד קראוזה: באופן עקרוני אני יכול לומר ששוטר שעובד שלוש משמרות, התוספת שלו בגין עבודה בשלוש משמרות היא 400 שקלים.
משה גפני: השר יוצא בשעה 11:00.
משה גפני: אם תוכל בבקשה לעצור כאן כי אני רוצה לאפשר לחברי הכנסת לדבר עת השר נוכח.
משה גפני: אם יהיה צורך, אנחנו נמשיך אחרי כן את הדיון.
יצחק אהרונוביץ': אני יוצא לשאילתא דחופה.
דוד קראוזה: אני צריך דקה כדי לסיים את דבריי.
דוד קראוזה: קידום טכנולוגי שהוא גם שדה הראיות העתידי, מערכת אפיס, דנא, סיגים ומערכות נוספות.
דוד קראוזה: אנחנו מקבלים היום מערכת קשר דיגיטלית הכי מתקדמת בעולם.
דוד קראוזה: אגב, זאת הפלטפורמה למערכת קשר לאומית כנראה במשטרת ישראל.
דוד קראוזה: זה נושא מאוד משמעותי וחשוב.
דוד קראוזה: פריסה בבינוי.
דוד קראוזה: יש לנו פער של 1.4 מיליארד שקלים בכל מה שנוגע לפריסת מבנים של משטרת ישראל.
דוד קראוזה: אני רוצה להראות לכם שכך נראים מבני משטרת ישראל.
שלי יחימוביץ': למה לא מנקים אותם?
משה גפני: זה אחרי הפגזה?
דוד קראוזה: לא, זה לפני הפגזה וכאן תושבי מדינת ישראל מקבלים שירות, במבנים האלה.
דוד קראוזה: זה לא שהשוטר נמצא במבנה לא ראוי אלא גם האדם שמגיע לקבל שירות, מגיע לקבל שירות במבנה לא ראוי.
משה גפני: אבל יש גם תחנות מסודרות.
דוד קראוזה: יש גם תחנות מסודרות, יש גם תחנות חדשות שהן תחנות לדוגמה.
דוד קראוזה: ראה תחנת נתניה, תחנת ראשון, מטה מחוז תל אביב, ולנברג וכדומה.
דוד קראוזה: יש לנו פערי קיום בעשרות מיליוני שקלים.
דוד קראוזה: נושא של פערי הצטיידות, גם בנושא מג"ב ויחידות מיוחדות.
דוד קראוזה: זה השקף האחרון שהוא מאוד משמעותי.
דוד קראוזה: אני חושב שבמאזן החוסן הלאומי יש שני ממדים: הממד הצבאי והממד האזרחי.
דוד קראוזה: בחלק מהנושאים אנחנו חופפים גם לממד הצבאי אבל בנושאים המהותיים של פשיעה, תנועה, סדר ציבורי, ביטחון אישי, טרור בתוך תחום הקו הירוק וביטחון פנים, רק משטרת ישראל נמצאת ומשטרת ישראל היא קטנה היום במהויות כפי שתוארו כאן.
משה גפני: אני מודה לכם על הצגת הדברים ועל השקפים שהיו מרשימים.
משה גפני: הבנתי שכאשר הייתי בחוץ קבלתם על כך שאין לכם תקציב למלחמה בתאונות דרכים.
דוד קראוזה: לא שאין תקציב אלא כפי שצוין כאן, יש תקציב של מאה מיליון שקלים.
דוד קראוזה: אגב, בשנת 2008 הוקצו 122 מיליון שקלים אבל משנת 2009 ובשנת 2010 בהסדרים כאלה ואחרים אנחנו מגיעים  לכ-100 מיליון.
דוד קראוזה: היום, בנתונים של היום המסוכמים, סך הכל עומדים לרשותנו 75 מיליון וזה אומר שיש לנו פער של 25 מיליון, פער דרמטי.
יוחנן פלסנר: כמה זה היה לפני המאה מיליון?
דוד קראוזה: 122 מיליון בשנת 2008.
יוחנן פלסנר: הסכום ירד מ-122 ל-100?
משה גפני: חבר הכנסת יוחנן פלסנר ואחריו חבר הכנסת חיים אורון.
יוחנן פלסנר: אדוני השר, תודה על המצגת.
יוחנן פלסנר: אני רוצה להתחיל בנושא המקרו הכבד של התקציב.
יוחנן פלסנר: את השר אהרונוביץ פגשתי בפעם הראשונה בקמפיין 2006, אז היינו יחד בפאנל והוא אמר בדיוק את אותם הדברים שהוא אמר כאן.
יוחנן פלסנר: בעצם שתי הסוגיות הכבדות שנמצאות כאן בתקציב הן מספר השוטרים והתגמול שהשוטרים מקבלים, בעיקר ברמות הנמוכות בשנים הראשונות לשירותם, ואלה עיקר השוטרים שנמצאים בשטח.
יוחנן פלסנר: כבר אז, גם ב-2006 וגם ב-2009 אמרת בדיוק את מה שאמרת כאן, שצריך עוד 10,000 שוטרים, צריך לתגמל את השוטרים בעיקר ברמות השטח ושהשכר שלהם כמובן לא יישחק.
יוחנן פלסנר: מה שמפריע לי זה שאתה אומר את זה עכשיו.
יוחנן פלסנר: הקמפיין הצליח והפכת לשר בדיוק בדברים האלה.
יוחנן פלסנר: קיבלת את האחריות ועכשיו אתה מציג לנו תקציב שבדיוק בנושאים האלה אין בו שום בשורה.
שלי יחימוביץ': אבל זאת לא אשמתו.
יוחנן פלסנר: אני לא אומר אשמתו.
שלי יחימוביץ': לא שיש לי איזה עניין לגונן עליו, אבל זאת לא אשמתו.
יוחנן פלסנר: אני לא תוקף אותו ברמה האישית.
יוחנן פלסנר: אני בקשר מאוד טוב אתו.
משה גפני: אתה טוען שאחרי שהוא נבחר להיות שר, הוא היה צריך להביא תקציב אחר.
יעקב אדרי: הוא נלחם על זה כי אחרת התקציב היה עוד יותר קטן.
משה גפני: אתה ממלא את תפקידך כאופוזיציה יעילה.
ציון פיניאן: צריך להגיד שהיו שרי פנים שהפכו להיות שרי אוצר.
יוחנן פלסנר: בסופו של דבר אתה אומר את הדברים הנכונים, אבל אתה זה שמציג את התקציב הזה לאישור שלנו ואנחנו אלה שצריכים לאשר אותו.
יוחנן פלסנר: זאת אומרת,  זה לא שיש שם איזה שר אוצר וראש ממשלה שנמצאים ושולטים בכל וכולנו מריונטות אלא יש לנו יכולת להשפיע על קבלת ההחלטות.
יוחנן פלסנר: אנחנו יכולים לא לאשר, אנחנו יכולים להשתמש בכל מיני כלים.
יוחנן פלסנר: אנחנו רואים שיש תקציבים, חלקים אחרים - ואני לא אכנס אליהם כדי לא להפוך את הדיון ללא ענייני -  בתקציב שכל גדלו באופן דרמטי.
יוחנן פלסנר: אם כן, יש כלים שאפשר להשתמש בהם.
יוחנן פלסנר: לכן אני חושב שבנושא הזה, אני מציע לך גם להיעזר בנו.
יוחנן פלסנר: אני יודע שאתה מאמין בזה, אני יודע שהנושא חשוב לך, בוא תיעזר בנו,  בדיוק בגלל זה התקציב מגיע לוועדה, ונשנה את הדבר הזה.
יוחנן פלסנר: בהנחה שהנושא הזה לא משתנה, יש בעצם שתי אופציות להגדיל את מספר השוטרים בשטח או את מספר אוכפי החוק בשטח בהיעדר שינוי דרמטי וכל עוד אתה חושב שלא יושג שינוי דרמטי.
יוחנן פלסנר: האופציה הראשונה היא באמת בנושא של הסמכת עוד גורמים בשטח לבצע חלק מהפעולות בתיאום עם המשטרה.
יוחנן פלסנר: אני מדבר בעיקר בנושא של פקחים עירוניים שיוכשרו לכך, שיקבלו עוד סמכויות בנושא של עיכוב וחיפוש, ואנחנו יודעים שיש צבא בשטח של אלפים שיכולים לסייע לעבודת המשטרה.
יצחק אהרונוביץ': אתה יודע שזה בפנים.
יצחק אהרונוביץ': אתה יודע שזה נכנס כבר ואתה יודע שזה בחוק ההסדרים.
יצחק אהרונוביץ': זה כבר בפנים.
יוחנן פלסנר: מה שאני יודע, זה על השיטור העירוני.
יצחק אהרונוביץ': לא. גם הפקחים כבר בפנים.
יוחנן פלסנר: כמה פקחים?
יצחק אהרונוביץ': אנחנו צריכים לקבוע בדיוק את היחס בכל ישוב וישוב.
יצחק אהרונוביץ': זה חלק מהחבילה של השיטור העירוני.
יוחנן פלסנר: השאלה אם אנחנו נקבל כאן מספר.
יצחק אהרונוביץ': אין לי מספרים להגיד לך.
יצחק אהרונוביץ': אני יודע שכל הנושא של מתן סמכויות לפקחים הוא חלק מהחבילה בחוק ההסדרים.
משה גפני: אדוני השר, אתה צריך להשיב לכולם ולא רק לחבר הכנסת פלסנר.
יצחק אהרונוביץ': רציתי שידע את הדברים.
יוחנן פלסנר: אני הייתי סקפטי כי מהיום הראשון שלי בכנסת אני מנסה לקדם את זה ועד היום לא קרה עם זה כלום.
יוחנן פלסנר: שמעתי, אבל אני רוצה לראות בפועל איך הפרוצדורה הזאת תגדיל את המספר בשטח.
יוחנן פלסנר: הדרך השנייה להגדיל ולתגבר את המערך בשטח היא כמובן דרך השירות האזרחי.
יוחנן פלסנר: אני יודע שאתם הקציתם משהו כמו 200 תקנים במשטרה ועוד 170 בשירות בתי הסוהר, אבל אחת הסיבות שלא קורה עם זה כלום ושזה נשאר במספרים מאוד קטנים היא שזה לא מספיק רק לומר שיש לי תקן לקלוט כאן חרדי באיזו תחנה כזאת ותקן שם, אלא זה מקצוע וצריך להכין להם מקומות בהם הם יכולים להתפלל כמה אנשים ביחד, כמו שעשה חיל האוויר וכמו שאגף המודיעין עשה את זה.
יוחנן פלסנר: צריך לקחת את זה ברצינות ואז, כאשר לוקחים את זה ברצינות, מגלים שגם צריך תקציבים לכך ולא רק ברמה של השירות.
יוחנן פלסנר: השירות האזרחי מתקנן ומתקצב ברמת המשרת הבודד, אבל המערכת צריכה תקציבים להיערך לכך ואת התקציבים האלה אני לא רואה כאן ולכן אני סקפטי לגבי היכולת.
יוחנן פלסנר: יש לכם כאן כוח אדם שרוצה ושאפשר, אבל צריך לייצר אופק שירות לאנשים האלה, צריך לייצר תחושה שלא יסתכנו מבחינה רוחנית, שזה יהיה מקובל בקהילה, וזה עולם ומלואו.
יוחנן פלסנר: אני לא מכיר עוד שום עבודת מטה במשטרה שנעשתה כדי למצות את כוח האדם הזה שבמינימום מדובר במאות ויש פוטנציאל להרבה יותר.
יעקב אדרי: במקום לטפל בבעיות, יתחילו לטפל בעניין הזה?
יוחנן פלסנר: לגבי תקציב שירות בתי הסוהר.
יוחנן פלסנר: אנחנו יודעים שגם בפקודת שירות בתי הסוהר מופיעה הסוגיה של טיפול באסירים במגמה לסייע בשיקומם.
יוחנן פלסנר: יש חטיבת טיפול ושיקום.
יוחנן פלסנר: בהנחה שאנחנו יודעים שיש רצידיביזם ו-60 וכמה אחוזים מהאסירים הפליליים שנמצאים צפויים אחר כך לחזור – אתה יכול לתקן אותי כי אולי אני טועה בכמה אחוזים בודדים – זאת השקעה נטו שיש לה ערך מוסף בצידה.
יוחנן פלסנר: מדברים על זה כבר שנים.
יוחנן פלסנר: אני לא הצלחתי למצוא שום תוספת לנושא של שיקום ומניעת חזרת אסירים לפלילים ולמצב של כליאה.