GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: מופז דווקא אמר שהוא רוצה להצביע אבל הוא לא יכול להצביע כל עוד הויכוח הזה מתנהל ליד השולחן באופן שבו הוא מתנהל.
משה גפני: אני מעריך שזה יצטרך להסתיים בדרג של ראש ממשלה, שר האוצר ושר הביטחון.
שלי יחימוביץ': זה מאוד מעניין כי כל תקציב של כל משרד השר רוצה יותר ואנחנו לא מעכבים את ההצבעה כי השר רוצה יותר.
משה גפני: אני לא מעכב.
שלי יחימוביץ': אני אומרת את זה לטובת הוועדה הזאת לעומת הוועדה המשותפת.
שלי יחימוביץ': אנחנו הרי רגילים שכאשר אנחנו דנים על משרדים, השר, ובצדק, רוצה יותר.
שלי יחימוביץ': האם זה מעכב את ההצבעה על התקציב?
שלי יחימוביץ': אף פעם לא, אבל כנראה שכאשר מדובר על תקציב הביטחון, יש כאן סיטואציה אחרת.
משה גפני: את צודקת ברעיון, אבל את לא צודקת בפרוצדורה.
משה גפני: מבחינת הפרוצדורה, תקציב הביטחון צריך להיות מאושר על פי התקנון בוועדה משותפת, מה שלא קורה לגבי שום משרד אחר.
שלי יחימוביץ': הייתי שם.
משה גפני: הפרוצדורה היא שתקציב הביטחון מופיע באופן כזה שהוועדה המשותפת צריכה לאשר אותו.
משה גפני: אני סבור שאת מסגרת הגג שאנחנו מאשרים בתקציב, אנחנו לא צריכים את האישור שלהם, אבל בכל אופן ביקשתי חוות ואני מעריך שמחר נצביע על התקציב.
אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, למען הזיכרון ההיסטורי, בזמנו חבר הכנסת אורי אריאל לא רצה לאשר והיה פתרון והתקדמו.
משה גפני: להערכתי נוכל להצביע אלא אם כן יתגלו קשיים היום ונראה שאי אפשר להגיע לאיזשהו מקום.
משה גפני: מבחינת הפרוצדורה, אני מעריך שמחר אנחנו מצביעים במשך כל היום עד שנסיים את חוק ההסדרים וחוק התקציב.
שלי יחימוביץ': מחר כל ההצבעות.
משה גפני: נצביע על ההסתייגויות.
משה גפני: אני לא יודע מה תהיינה תוצאות ההצבעה, אבל תהיינה הצבעות.
שלי יחימוביץ': כמה זמן זה יימשך?
משה גפני: בהצבעות משתתפים רק חברי הוועדה ונציגי המשרדים.
משה גפני: שלי, אני לא יודעת כמה זמן זה יימשך.
משה גפני: זה יכול להיות בין שעתיים לשמונה שעות.
משה גפני: אנחנו נכנסים לדיון הראשון בסדר היום שהוא אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה (רשימה 7606710) וסעיף 61 לחוק מיסוי מקרקעין (רשימה 7609910).
יהודה מונסוניגו: בוקר טוב לכולם.
יהודה מונסוניגו: אני מתכבד להציע לוועדה לאישורה שתי רשימות.
יהודה מונסוניגו: רשימה מספר 7606710 המונה 18 מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודה ואת רשימה שמספרה 7609910 המונה מוסד אחד לעניין סעיף 61 לחוק מיסוי מקרקעין, סעיף שנותן פטור ממס שבח לציבור.
יהודה מונסוניגו: העמותות האלה נבדקו ונמצאו ראויות לקבלת האישור מבחינה מקצועית.
יהודה מונסוניגו: כל שנותר זה לקבל את אישורכם.
שלי יחימוביץ': מה זה ישראלייף?
שלי יחימוביץ': איזה מין שם זה ישראלייף?
יהודה מונסוניגו: זה גוף שעוסק בהצלת חיים.
שלי יחימוביץ': באיזה אופן?
שלי יחימוביץ': למה שמות כאלה מעורפלים?
אמנון כהן: הוא לא קובע את השמות.
יהודה מונסוניגו: אני לא קובע את השמות.
שלי יחימוביץ': כן, אבל מישהו מאשר את זה.
יהודה מונסוניגו: לא אצלנו.
יעקב אדרי: במשרד המשפטים.
יהודה מונסוניגו: רשם העמותות.
יהודה מונסוניגו: יש מחלקה שעוסקת בזה.
שלי יחימוביץ': אם כן, מה זה ישראלייף?
יהודה מונסוניגו: גוף שעוסק בהצלת חיים.
בנימין למקין: לכל העמותות יש אישור ניהול תקין.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אני רוצה לשבח את עבודתם של שני הגופים האלה, אבל שאדוני ידע שפונים אלינו גופים שנמצאים בהמתנה זמן רב מאוד ואני שאלתי את חבריי מה הבעיה.
אמנון כהן: נאמר לי שיש מחסור חמור בכוח אדם.
אמנון כהן: מצדי, שיבטלו את כל העמותות והמדינה תיקח אחריות ותטפל באזרחיה, אבל באות לכאן עמותות ורוצות לגייס כספים לפעילויות לטובת הציבור, אבל הן עומדות בהמתנה מעל חצי שנה.
אמנון כהן: כל פעם אנחנו רואים כאן שרוצים להעביר ממשרד מסוים לאגף המסים, ואני רוצה לומר תודה על שעיכבת את ההעברות האלה.
משה גפני: אתה מורה לי להמשיך לעכב.
אמנון כהן: לא, אני אומר אחרת.
אמנון כהן: אני אומר שאנחנו צריכים לקיים כאן דיון או להורות למנהל רשות המסים שיבדוק עניינית כמה כוח אדם צריך להיות כדי לפחות קודם כל לנקות את השולחן.
אמנון כהן: לתת להם תגבור או שבאופן קבוע ייתן להם כוח אדם כדי שפעם אחת ולתמיד נפתור את הבעיה הזאת.
אמנון כהן: מצד אחד, כבר לא נעים לי, אני לא רוצה להתערב בפעילות של העמותות כי אלה עמותות מלכ"ריות ואני לא רוצה שיהיו קשורות פוליטית באופן כזה או אחר, אבל הן פונות לאנשי ציבור כי הן חושבות שאנחנו כועדת הכספים מעכבים להם את האישור.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, את הבקשה נאשר אבל נשב ונדון בזה.
אמנון כהן: נעזור להם לעשות את העבודה שלהם.
משה גפני: גם העוזרים שלי מקבלים כל הזמן פניות ושואלים למה גפני מעכב בוועדת הכספים את הפניות האלה.
משה גפני: לכן גם עיכבתי את העברות העובדים.
משה גפני: דיבר אתי יהודה נסרדישי בשבוע שעבר ואמרתי לו שנקיים ישיבה על העניין הזה.
משה גפני: במקום בו מס הכנסה גובה כסף על פי החוק, יש עובדים ועוד עובדים ועוד עובדים ולא תמיד גם עובדים סימפטיים.
משה גפני: לפעמים כן, אבל לפעמים לא כל כך.
משה גפני: במקום שמגיע החוק שמאפשר לסייע לעמותות בדברים שהמדינה לא מסייעת, שם אין כוח אדם.
אמנון כהן: ולכן, מה נעשה?
משה גפני: אני סיכמתי עם יהודה נסרדישי שנשב על העניין הזה.
אמנון כהן: מדי אחרי התקציב.
משה גפני: לא יודע מתי, אבל בינתיים אני לא מעביר את העובדים.
משה גפני: אם הוא רוצה, שיעביר את זה לסעיף 46.
אמנון כהן: הם קורסים תחת הנטל.
משה גפני: ה צ ב ע ה     מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה (רשימה 7606710) וסעיף 61 לחוק מיסוי מקרקעין (רשימה 7609910) – אושרו פה אחד         	תודה רבה.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 179), התשע"א-2010.
מיכל דויטש הנר: ב-16 במאי 2010 קיבלה הממשלה החלטה שכוללת מספר הקלות לתושבים חוזרים.
מיכל דויטש הנר: היינו אצלכם כבר עם צו המכס ומס קנייה לגבי הרכבים.
מיכל דויטש הנר: אנחנו כאן מבקשים להרחיב את הוראת סעיף 35 לפקודת מס הכנסה לפיה נכון להיום מוענק לעולה חדש בלבד רבע נקודת זיכוי לכל חודש מהשנה וחצי הראשונים לעלייתו, שישית ל-12 החודשים שלאחר מכן ואחד חלקי 12 ל-12 החודשים שלאחר מכן.
משה גפני: אלה הטבות.
מיכל דויטש הנר: סעיף 35 לפקודת מס הכנסה מעניק נקודות זיכוי נוספות למי שהוא עולה חדש.
מיכל דויטש הנר: ביום 16 במאי 2010 קיבלה הממשלה החלטה שכוללת מספר נושאים על מנת לעודד חזרתם של תושבים חוזרים בתקופה של עד 30 בספטמבר 2012.
מיכל דויטש הנר: במסגרת הזאת הוחלט להרחיב את הוראת סעיף 35 לפקודת מס הכנסה ולהחיל אותה גם לגבי מי שיחזור לישראל בתקופה שמיום 16 במאי 2010 עד 30 בספטמבר 2012 ושהה לפחות שש שנים רצופות מחוץ לישראל.
מיכל דויטש הנר: כלומר, זאת היא ההגדרה של התושב החוזר.
אמנון כהן: ואם הוא חזר אחרי שנתיים, לא מגיע לו?
מיכל דויטש הנר: לא. אנחנו הבאנו לכם את צו המכס לגבי מס קנייה.
מיכל דויטש הנר: את הפטור שניתן לעולים חדשים לגבי מס קנייה לגבי רכבים  הרחבנו גם לגבי תושבים חוזרים.
מיכל דויטש הנר: אנחנו מדברים על נקודות זיכוי.
מיכל דויטש הנר: היום עולה חדש מקבל רבע נקודת זיכוי לכל חודש בשנה וחצי הראשונות, משמע, שלוש נקודות זיכוי.
מיכל דויטש הנר: אנחנו מציעים להרחיב את זה כהוראת שעה בלבד לגבי מי שיחזור מיום החלטת הממשלה, 16 במאי 2010, ועד 30 בספטמבר 2012.
מיכל דויטש הנר: אנחנו מבקשים את אישור הוועדה לכך.
מיכל דויטש הנר: יש לנו קצת תיקונים מהכחול, כך שאם אפשר להקריא, נוכל להתייחס.
משה גפני: כמה זה עולה?
מיכל דויטש הנר: עד 50 מיליון.
אמנון כהן: רק שיבואו.
אמנון כהן: שיבואו התושבים החוזרים.
מיכל דויטש הנר: באים.
משה גפני: ביום אחר הייתי מספר על החוק הזה הרבה בדיחות, אבל היום אין לי זמן.
משה גפני: תקריאי את הנוסח.
משה גפני: הייתי למשל שואל כמה עולות הטבות כאלה למשפחות חד הוריות שלא נסעו לחוץ לארץ, הייתי שואל כל מיני שאלות, אבל אין לנו זמן היום ולכן אני לא שואל.
ליה שמטוב: החוק הזה מיועד לתושבים חוזרים כאשר מדובר ב-12 אלף אנשים.
ליה שמטוב: הם כולם חוזרים לכאן ומעתיקים לכאן את המפעלים שלהם.
אמנון כהן: כן, בטח.
משה גפני: בסדר, אני מסכים.
משה גפני: מיכל, תקריאי את הנוסח ותגידי מה את משנה.
מיכל דויטש הנר: אנחנו משלבים בין הנוסח שעשתה הנסחית של הכנסת לבין הנוסח שרצינו.
מיכל דויטש הנר: 1.	תיקון סעיף 35     בפקודת מס הכנסה (להלן – הפקודה), בסעיף 35(ד), בהגדרה 'עולה", אחרי "לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952" יבוא "תושב חוזר – שזה בעצם במקום כל הסיפא שמופיעה בכחול עד הנקודה - אחרי ההגדרה "עולה" יבוא: תושב חוזר – יחיד ששב והיה לתושב ישראל בתקופה שמיום ג' בסיוון התש"ע (16 במאי 2010) עד יום י"ד בתשרי התשע"ג (30 בספטמבר 2012), לאחר שהיה תושב חוץ במשך שש שנים רצופות".
מיכל דויטש הנר: לעניין זה יראו מי שבידו תעודת תושב חוזר מהמשרד לקליטת העלייה לפיה שהה מחוץ לישראל שש שנים לפחות כמי שהיה תושב חוץ במשך שש שנים רצופות.
מיכל דויטש הנר: 2.	תחולה     סעיף 35 לפקודה, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יחול בחישוב המס של תושב חוזר כהגדרתו באותו סעיף, לגבי תקופה שמיום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011) ואילך.
מיכל דויטש הנר: זה אומר שלמרות שהוא חזר ב-16 ביוני 2010, נקודות הזיכוי יבואו בחישוב הכנסתו שהוא יפיק ב-2011 כי אנחנו לא נוהגים לקטוע את שנת המס באמצע.
מיכל דויטש הנר: עד כאן.
יעקב אדרי: זה חדש?
משה גפני: זה חדש.
משה גפני: זה עבר בקריאה ראשונה לפני חודש-חודש וחצי.
יצחק וקנין: זה היה קיים כל הזמן ומדי פעם מחדשים את זה.
אמנון כהן: לא, הרחיבו את זה למשהו אחר.
יצחק וקנין: זה לא חדש לגמרי.
מיכל דויטש הנר: הסעיף קיים לגבי עולים.
משה גפני: מדובר על הצעת חוק ממשלתית על מנת לעודד תושבים חוזרים.
משה גפני: זאת הצעת חוק חדשה שאושרה במליאת הכנסת נדמה לי לפני חודש וצריך לאשר אותה לפני סוף שנת התקציב, כך התבקשתי לעשות, מכיוון שצריך להתאים את המחשבים.
משה גפני: הצעת החוק הזאת מיטיבה ואני אמרתי שביום רגיל הייתי שואל כמה שאלות, אבל השאלות האלה הן רק כבדיחות ולא לגופו של עניין.
חיים אורון: תגיד מה אתה רוצה להגיד ולא מה היית אומר אם.
חיים אורון: גם זה יספיק.
משה גפני: את זה רציתי לומר.
משה גפני: אנחנו מצביעים על הצעת החוק כפי שהקריאה אותה מיכל בנוסח המתוקן.
משה גפני: ה צ ב ע ה     הצעת החוק אושרה פה אחד     תודה רבה.
משה גפני: את קרן נאמנות חייבת אנחנו פיצלנו ואין לגבי העניין הזה מחלוקת.
משה גפני: קיבלנו אישור לפיצול במליאה.
משה גפני: תגידי משפט לגבי החוק, רק כדי לרענן את הזיכרון ואז נצביע.
ענת מימון: אנחנו מאפשרים כאן להפוך קרן נאמנות חייבת לקרן נאמנות פטורה בהודעה של הקרן למנהל רשות המסים שלושים ימים לפני תחילת שנת מס, דבר שהיום לא היה אפשרי.
ענת מימון: היום קרן נאמנות, מרגע שסיווגה את עצמה כפטורה או כחייבת, נשארה בסיווג בו היא קבעה מלכתחילה וכאן יש אפשרות לשנות את הסיווג.
ענת מימון: ההצעה קובעת כמה הוראות לגבי מה קורה מרגע שמשתנה הסיווג ואיך זה משפיע.
משה גפני: תקריאי רק את התיקונים.
ענת מימון: בסעיף 88 עשינו שינויי נוסח.
ענת מימון: הוספנו את סעיף 88(א) - הוצאנו מתוך ההגדרה את ההוראות המהותיות – שהוא קובע:     "הגיש מנהל קרן נאמנות חייבת הודעה למנהל כאמור בפסקה (2) להגדרה קרן נאמנות פטורה, יחולו הוראות אלה:     (1)	יראו את כל נכסיה של קרן כנמכרים ביום האחרון של שנת המס שבה הוגשה ההודעה ואת הכנסותיה כאילו התקבלו ביום האמור ומנהל הקרן ישלם את המס בשל ההכנסות בתוך שלושים ימים מהיום האמור.
ענת מימון: (2)	לעניין בעל יחידה בקרן שרווח הון במכירתה פטור ממס ויראו את היום האחרון של שנת המס שבה הוגשה ההודעה כיום הרכישה והמחיר המקורי שלה יהיה שוויה ביום האמור".
ענת מימון: בסוף ההגדרה של קרן נאמנות אנחנו נוסיף הוראה האומרת שולם המס כאמור בסעיף 88(א).
ענת מימון: כלומר, גם זה תנאי להפיכתה של הקרן לקרן נאמנות פטורה.
ענת מימון: זה יהיה בסוף ההגדרה.
ענת מימון: קרן נאמנות חייבת שהודיעה ושילמה את המס.
מיכל דויטש: אין הבדל במהות אלא רק הבדל בניסוח.
שגית אפיק: אלה שינויי נוסח.
ענת מימון: בסיפא נוסיף: ושילם את המס כאמור בסעיף 88(א).
ענת מימון: המנהל, אחרי שהוא הודיע, צריך גם לשלם את המס ורק אז הקרן הופכת להיות פטורה.
משה גפני: מישהו מתנגד לחוק הזה?
קריאה: זאת הטבה.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור החוק.
משה גפני: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 179) (קרן נאמנות חייבת), התשע"א-2010 – אושרה פה אחד     החוק אושר, הוא יוצא מחוק ההסדרים ועובר לקריאה שנייה ושלישית במליאת הכנסת.
משה גפני: הקראנו אותם.
מיכל דויטש: כן, הקראנו אותם.
מיכל דויטש: במסגרת השינויים שערכנו לעניין הוצאות אש"ל סוכם לרווח את מדרגת המס הראשונה עליה חל שיעור מס של  10 אחוזים בעלות של 140 מיליון שקלים כאשר הסכומים שמופיעים בהצעה שלפניכם יתואמו כבר ב-1 בינואר 2011.
מיכל דויטש: יש לנו את סעיף 46(6) שזאת הוראת הקבע החל משנת המס 2016 ויש לנו את חוק ההתייעלות, את סעיף 47 שמדבר על השנים 2011 עד 2015.
מיכל דויטש: סעיפים קטנים (ב) עד (ו) לסעיף 167 שבחוק ההתייעלות הכלכלית לשנת הכספים 2009 ו-2010.
משה גפני: איך החוק הזה משפיע על בעלי הכנסות נמוכות?
מיכל דויטש: העלות של ההצעה הזאת היא 140 מיליון שקלים.
משה גפני: זה מה שקיבלתי מכם.
משה גפני: איך זה ישפיע על בעלי ההכנסות הנמוכות?
חיים אורון: יש לי הסתייגות.
חיים אורון: תצביע בעדה.
חיים אורון: במקום 454, קיבלת את זה גם באימייל עכשיו, 520.
מיכל דויטש: במדרגה העליונה.
חיים אורון: לא. במדרגה הזאת.
חיים אורון: להוסיף מדרגה עליונה.
שגית אפיק: תסתכל על עמוד 87 בהצעה.
שגית אפיק: זאת המדרגה הראשונה.
שגית אפיק: אתה רוצה להוסיף עוד?
חיים אורון: במדרגה השנייה.
חיים אורון: אני מסתכל לפי דברי ההסבר, שם אני מבין את העברית.
חיים אורון: יש 55 ו-10 אחוזים, ויש מ-55 עד 97 שזה 14 אחוזים.
מיכל דויטש: מ-97 עד 159 – 23 אחוזים.
מיכל דויטש: מ-159 עד 240 – 30 אחוזים.
מיכל דויטש: אז ממשיך למעלה, מ-240 עד 454 – 33 אחוזים.
מיכל דויטש: המדרגה הבאה על כל שקל נוסף, 45 אחוזים.
חיים אורון: מאיפה בא לי המספר 454?
מיכל דויטש: זאת המדרגה העליונה.
משה גפני: אבל על זה לא חל החוק.
משה גפני: החוק מדבר רק על המדרגה הנמוכה.
שגית אפיק: אתה רוצה להכניס הסתייגות.
חיים אורון: אני מעלה את המדרגה.
חיים אורון: אני מתחיל את 45 האחוזים יותר מאוחר ומוסיף מדרגת מס נוספת של 49.
חיים אורון: אני מרווח את מדרגת המס.
חיים אורון: אתה לא תגיע לתשלום מס מקסימלי ב-454 אלא ב-520.
מיכל דויטש: לדעתי כבר מתואם.
חיים אורון: אתם תקנו את זה לפי המתואם.
מיכל דויטש: המדרגות ממשיכות.
חיים אורון: אני מתכוון לרווח את מדרגת המס העליונה של היום שממנה ממשיך הכל אותו הדבר ולהוסיף מדרגת מס נוספת מעל 720 אלף שקלים.
שגית אפיק: של 49.
מיכל דויטש: אז 454 אנחנו מעלים ל-520.
חיים אורון: כן, ל-520.
מיכל דויטש: וכמה יהיה מ-520 עד 720?
חיים אורון: אני לא עובד ברשות המסים.
שגית אפיק: 47 ו-49 מעל 720.
משה גפני: זאת תהיה הסתייגות שלך.
חיים אורון: הן מסכימות לזה אבל הן לא יכולות להגיד.
משה גפני: אני מבקש להוסיף לחוק הזה הסתייגות ולהכניס אותה לחוק.
משה גפני: אנחנו דיברנו על העניין הזה, לגבי הנושא של מס הכנסה שלילי על כל מה שנלווה לעניין הזה.
משה גפני: היות שנתקלתי בכמה בעיות ובכמה פניות ובאמת לא ידעתי מה לעשות אתן, לגבי מס הכנסה שלילי.
משה גפני: כמו שיש חופשת מחלה מוכרת לצורך מס הכנסה שלילי או מילואים, אבל אין חופשת לידה מוכרת.
משה גפני: אנחנו במסגרת העידוד של יציאה לעבודה וכל מה שנלווה לאם עובדת, במס הכנסה שלילי לא מכירים בחופשת לידה.
משה גפני: אני מבקש להוסיף: תיקון חוק להגדלת שיעור השתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח-2007, בחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח-2007, בסעיף 1, בהגדרה, חודש עבודה בפועל המובאת בו, אחרי תקופת מחלה יבוא תקופת חופשת לידה כמשמעותה בסעיף 6 לחוק עבודת נשים, התשי"ג-1954.
משה גפני: אני רוצה להכיר במס הכנסה שלילי בחופשת לידה כמו שמכירים בחופשת מחלה.
מיכל דויטש: אבל יש בעיה בהגדרה.
מיכל דויטש: אתם מפנים להגדרה שהרחבתם אותה כולל התקופה שהיא לא בתשלום.
משה גפני: רק לגבי התקופה שהיא בתשלום.
מיכל דויטש: לכן צריך לתקן את הנוסח.
שגית אפיק: הנוסח יהיה רק 14 שבועות.
משה גפני: ג'ומס, אתה מסכים לזה?
חיים אורון: אם הבנתי נכון את מה שאמרת, אני מסכים.
משה גפני: אז אנחנו מוסיפים את זה לנוסח.
משה גפני: זאת לא הסתייגות.
שגית אפיק: לעניין 14 השבועות.
שגית אפיק: הפניה ל-14 שבועות בלבד.
חיים אורון: אני מבקש להוסיף, וכאן יהיה מבחן של כל חברי הכנסת, בסוף הסעיף הזה של המסים.
חיים אורון: הרפורמה במס על יחידים ועל חברות משנת 2011 ו-2012 תידחה לשנת 2013-2014.
משה גפני: אתה מדבר על מס הכנסה ליחידים.
משה גפני: אפשר להכניס את זה?
שגית אפיק: גם חברות וגם מס הכנסה על יחידים.
משה גפני: גם חברות.
חיים אורון: אני מבקש לדחות את הרפורמה במס הכנסה שמתוכננת לשנת 2011 ו-2012.
משה גפני: במס על יחידים ובמס חברות.
חיים אורון: שמתוכננת לשנת 2011 ו-2012 לשנת המס 2013 ו-2014 בהתאמה.
חיים אורון: שגית, הניסוח בסדר?
שגית אפיק: להיכנס בחוק ההתייעלות ובעצם לתקן כך שזה לא יחול לגבי שנת 2011, גם מס ההכנסה וגם מס החברות.
מיכל דויטש: אתם זוכרים מה עשינו.
משה גפני: אנחנו זוכרים מה עשינו.
חיים אורון: הכל זז בשנתיים.
משה גפני: מחר אנחנו מצביעים על זה.
משה גפני: אני תומך בזה.
משה גפני: הוועדה החליטה מחר להצביע על זה ואני תומך בהצעה הזאת.
מיכל דויטש: דחיית הרפורמה ליחידים וחברות מ-2013 ל-2018.
חיים אורון: זאת המשמעות.
חיים אורון: זה הכל זז קדימה.
חיים אורון: זה יורד באחוז אחד כל שנה?
מיכל דויטש: לא, אל תשכח שב-2011 כבר לא הפחתנו יחידים אלא רק ריווחנו מדרגה.
מיכל דויטש: ההפחתות ביחידים מתחילות רק ב-2012.
מיכל דויטש: אחוז אחד כך שמ-33 ירד ל-32 אחוזים.
מיכל דויטש: המדרגה העליונה ירדה מ-45 אחוזים ל-44 אחוזים.
מיכל דויטש: מס החברות, אתה צודק, מ-2011 הוא יורד באחוז בשנה אחת.
מיכל דויטש: יש שנה אחת שזה יורד בשני אחוזים.
חיים אורון: באיזו שנה?
משה גפני: קיבלתי עכשיו הודעה ממשרד האוצר שהם משלמים את המשכורות של עובדי החינוך העצמאי, העיקר שאני אעצור את הישיבה עכשיו.
משה גפני: הם לא יודעים לאן אנחנו הולכים להגיע.
מיכל דויטש: בשנה האחרונה, במעבר בין שנת המס 2015 לשנת המס 2016, שיעור מס חברות 20 אחוזים, בשנת 2016 שיעור מס החברות הוא 18 אחוזים.
מיכל דויטש: ביחידים זה רק ריווח ומתחילה הפחתה במדרגה של מה שנקרא מעמד הביניים, מ-2012, ובמדרגה העליונה.
משה גפני: הניסוח בסדר?
משה גפני: מחר אנחנו נצביע על זה.
משה גפני: למה צוחקים שם במשרד האוצר?
משה גפני: ההצעה של ג'ומס היא הצעה רצינית.
יעל מבורך: עוד לא הבנו את הפרטים.
מיכל דויטש: את 2011 הזזנו ל-2013 וממשיך עד 2018, לפי אותו מתווה.
חיים אורון: שמישהו ייתן לנו את זה מחר בכתב.
שגית אפיק: אנחנו נכין לכם.
חיים אורון: יושבים כאן שני חברי כנסת שהולכים להביא לכם ארבעה-חמישה מיליארד שקלים.
משה גפני: ולא יקרה שום דבר לכלכלה.
משה גפני: אנחנו מביאים ארבעה-חמישה מיליארדי שקלים והכלכלה לא תיפגע.
חיים אורון: תגידו כמה כסף זה אומר תוספת הכנסה למדינה במהלך השנים.
משה גפני: מיכל, מאוד חשוב העניין הזה.
משה גפני: תגידי לנו כמה כסף אוצר המדינה ירוויח מההסתייגות הזאת.
חיים אורון: שגית, היות שיש לי הרגשה מה יקרה עם זה מחר, בכל מקרה זאת הסתייגות שלי עד למעלה.
משה גפני: חשוב לדעת כמה כסף זה מכניס לאוצר המדינה.
משה גפני: גם אם זה נופל, שנדע כמה נזק גרמנו לאוצר המדינה.
חיים אורון: לא צריך 50 קולות בשביל תוספת.
משה גפני: לא צריך.
חיים אורון: זאת החלטה תקציבית?
חיים אורון: שגית, זאת החלטה תקציבית?
שגית אפיק: זה מוסיף כסף.
חיים אורון: אפשר שניים נגד אחד.
חיים אורון: גפני, תן לי ציון על התרגיל הזה.
משה גפני: עשר.
מיכל דויטש: החישוב של דחיית הרפורמה הוא בלי כל קשר למדרגות הנוספות.
מיכל דויטש: נכון?
מיכל דויטש: זה בנפרד.
מיכל דויטש: זאת הצעה נפרדת.
חיים אורון: אלה שתי הצעות נפרדות.
מיכל דויטש: אלה שתי הסתייגויות נפרדות.
חיים אורון: יש הצעה אחת שמדברת על ריווח מדרגת מס נוספת והשנייה מדברת על עצירת הרפורמה.
משה גפני: על סדר היום חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010, פרק ט"ז (שונות), סעיף 66(1) (הגבלים עסקיים – חקלאות) ופרק ט"ז (שונות), סעיף 66(2), 67 (הגבלים עסקיים - ספנות).
משה גפני: פרק ט"ז (שונות), סעיף 66(1) (הגבלים עסקיים – חקלאות)
משה גפני: אבשלום וילן, בבקשה.
אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אתה שלחת אותנו לנסות להגיע לנוסחת פשרה עם האוצר.
אבשלום וילן: ישיבה אחת התקיימה לפני הישיבה אליה שלחת אותנו וישבנו לישיבה אחת או שתיים ארוכות ודיברנו בכל הנושאים.
אבשלום וילן: לצערי בעשרת הימים האחרונים אין יום שבו לשכתי ניסתה לקבוע פגישה עם האוצר, אבל היה ניתוק מגע.
משה גפני: כמה החוק הזה מזיק לכם?
אבשלום וילן: אני מזכיר לך את משפט הפתיחה שלי הקודם לפי הניסוח הנוכחי.
אבשלום וילן: בערך 10,000 חקלאים מיום היכנס החוק הם בגדר עבריינים על פי חוק מדינת ישראל.
משה גפני: חוץ מזה, מה הנזק שנגרם להם?
אבשלום וילן: זה ייצור מצב בלתי אפשרי שכל חקלאי שהוא גם קשור בצורה כזאת או אחרת לשיווק ולרשת, ימצא את עצמו בבעיה.
שאול מרידור: כמו שאבו אמר, אנחנו ישבנו עם החקלאים  בשתי ישיבות ארוכות.
משה גפני: אפשר לדחות את הדיון הזה לחודש הבא?
שאול מרידור: עד מחר אפשר.
משה גפני: לא עד מחר, לחודש הבא.
שאול מרידור: אני לא חושב שאפשר.
משה גפני: אז אנחנו נחליט על זה.
אבשלום וילן: אני מוכן לדחות ל-2 בינואר.
משה גפני: אנחנו נצביע על הנושא הזה.
משה גפני: אנחנו עוברים לספנות.
משה גפני: מי ביקש להתייחס לנושא?
דוד מלכוב: אני עורך דין דוד מלכוב ואני עורך הדין של חברת מרסק בישראל.
דוד מלכוב: חברת מרסק היא חברת הספנות הגדולה בעולם.
דוד מלכוב: פעילות החברה בישראל מהווה נתח קטן מאוד מסך הפעילות שלה והכניסה שלה לישראל לוותה במספר תקלות ומכשולים.
משה גפני: עורך דין מלכוב, אני רק רוצה להכניס את עצמנו למסגרת עליה אנחנו דנים.
משה גפני: הדיון הזה הוא דיון לאחר דיון ראשוני שהיה בעניין והתגלו בעיות.
משה גפני: אני אומר לך במה אנחנו מתמקדים.
משה גפני: אנחנו מתמקדים בחלק הזה של הכנסת הנושא של פטור סוג.
משה גפני: מה אתם אומרים על זה?
דוד מלכוב: אנחנו אומרים על זה דבר מאוד פשוט.
דוד מלכוב: פטור הסוג במדינת ישראל הוא פטור סוג אחר לגמרי מהפטור סוג האירופי.
דוד מלכוב: ככזה הוא מטיל על המנהלים של חברות הספנות נטל פלילי ונטל אחר שהוא בעייתי מאוד.
דוד מלכוב: לכן מעבר לכל המכשולים שיש לנו כחברות ספנות להיכנס לישראל, שזה החרם הערבי, זה השוק הקטן, אלה אי הסדרים בנמלים, אתם מוסיפים עכשיו, או הממשלה רוצה להוסיף עכשיו מכשול נוסף, שבמקום לעודד ספנות זרה לבוא לכאן, זה רק יפריע.
דוד מלכוב: ברור שכאשר מנכ"ל של חברה זרה צריך לבחור לעצמו באיזה שווקים הוא פועל, יכול להיות שהוא יצטרך לדון מחדש בכל מה שהוא עושה כדי לא להיתקל בקשיים האלה.
דוד מלכוב: אנחנו  אומרים דבר אחר.
דוד מלכוב: אנחנו אומרים לכם, והרבה מאוד פעמים ניסינו להסביר את זה לאוצר.
דוד מלכוב: אמרה כאן חברת הכנסת תירוש בדיוק בישיבה הקודמת, הצביעה על סינגפור כדוגמה.
דוד מלכוב: יש לנו אפשרות, ואנחנו מבקשים, להוציא את החוק מחוק ההסדרים כדי שאפשר יהיה לקיים בו דיון רציני ואמיתי.
דוד מלכוב: גם אם רוצים לעשות פטור סוג, צריך להחליט איזה פטור סוג ומה ולא להחליט עליו בצורה כל כך חפוזה.
דוד מלכוב: גם בפעם הקודמת נציג הממונה, אשר גושן שיושב כאן, אמר במפורש שאין להם עדיין את האפשרות לנסח פטור סוג, עד עכשיו.
דוד מלכוב: הם מתעקשים לעשות את הכל בחוק ההסדרים ולדעתנו זה דבר שיפגע מאוד ביכולות של הספנות הזרה.
ניר ימין: אני אציג באופן כללי מה היה גם בתום הישיבה האחרונה.
ניר ימין: אדוני היושב ראש, אתה ביקשת ממני לדבר עם נציגי הממשלה בעיקר, כך אני הבנתי, ולנסות לגבש איזשהו נוסח שמשקף את רוח הדיון הקודם בוועדה.
ניר ימין: כפי שהתרשמנו הייתה כוונה לעגן את פטור הסוג באופן יותר קונקרטי בחוק ההגבלים עצמו, ולא סמכות כללית לקבוע את פטור הסוג כפי שיש לגבי פטורי סוג אחרים.
ניר ימין: בתום הישיבה שאלתי אם הכוונה היא להחיל בחוק עצמו את העקרונות הכלליים או ממש לעשות קונקרטיזציה של הפטור והבנתי שהכוונה היא לכתוב את העקרונות הכלליים וזה מה שניסיתי לעשות.
ניר ימין: ניסינו לעשות משהו מעט יותר ספציפי לגבי התחולה של פטור הסוג.
ניר ימין: בעניין הזה דיברתי עם עורך דין אשר גושן מהרשות להגבלים עסקיים.
ניר ימין: ניסינו לקבוע כאן את העיקרון הכללי על אילו הסדרים לא יחול פטור הסוג הזה, כאלה שפוגעים בתחרות, במה שנקרא בחוק ההגבלים הישראלי, סעיף 2(ב), ובסעיף קטן (ב) בסעיף 68 שנמצא כאן ניסינו להתוות איזה שהן אמות מידה לגבי שיקול הדעת בקביעת פטור הסוג במה שנקרא בסעיף המותר, באילו הסדרים הממונה צריכה לשקול באופן חיובי להתיר אותם.
ניר ימין: אם אתה רוצה, אני אקרא את הנוסח.
אמנון כהן: הם קיבלו את הנוסח?
ניר ימין: אני הפצתי אתמול בערב לוועדה ואני לא יודע אם הוועדה העלתה את זה לאתר האינטרנט.
אמנון כהן: תקריא.
ניר ימין: אחד הדברים שניסינו לעשות היה להגדיר את מה שנמצא בפטור הסוג האירופי, מהו הסדר תפעולי.
ניר ימין: הסדר תפעולי, הגדרנו כך:     	"הסדר או מקבץ של הסדרים בין לפחות שני מובילים בים שמטרתו שיתוף פעולה באספקת שירות להובלת מטענים בים המביא לשיפור השירות שהיה ניתן על ידי כל אחד מהמובילים בנפרד אלמלא ההסדר והוא מוצדק מטעמים טכניים, תפעוליים ומסחריים".
ניר ימין: עכשיו אני אקרא את הסעיף האופרטיבי והוא מתייחס לסעיף התחילה שקובע את המנגנון לקביעת פטור הסוג ואומר כך:     	"פטור סוג כאמור בסעיף 67(א) – זה הסעיף שמדבר על תחילת תוקפו של פטור סוג – יחול לגבי הסדרים תפעוליים שעניינם תובלה  בינלאומית בים שלא מתקיים בהם עניין המנוי באחת הפסקאות (1) עד (4) שבסעיף 2(ב) לחוק העיקרי – חוק ההגבלים העסקיים כמובן – ושאין בהם או בחלקם בשוק  של הצדדים להסדר כדי לפגוע פגיעה משמעותית בתחרות".
ניר ימין: זה מה שנקרא פטור הסוג  שדיברנו עליו קודם.
ניר ימין: סעיף קטן (ב): "בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), רשאי הממונה לקבוע כי פטור סוג כאמור בסעיף 67(א) יחול לגבי הסדר תפעולי שעניינו אחד מאלה:     (1)	התאמה של קיבולת התובלה המוצעת על גבי כלי שיט בתגובה לתנודות בהיצע וביקוש בשוק.
ניר ימין: (2)	תפעול משותף של שירותי תובלה או של נמלים ושירותים קשורים לתפעול כאמור.
ניר ימין: (3)	פעילות נלווית הנחוצה למימוש הפעילויות האמורות בפסקאות (1) ו-(2)".
ניר ימין: זה הסעיף שגיבשנו ביחד עם נציגי רשות ההגבלים העסקיים.
אמנון כהן: היושב ראש חזר ותכף ניכנס לפוקוס.
ניר ימין: כמו שהבנתי את סיכום הישיבה הקודמת, אלה העקרונות הכלליים שנמצאים.
ניר ימין: לא ירדנו לקונקרטיזציה.
ניר ימין: יש פירוט יחסית מקיף בתור הסוג האירופי אבל לא ירדנו לפירוט מאוד מאוד מעמיק של זה.
ניר ימין: מהתרשמותי – אני לא מתחייב ונציגי הרשות נמצאים כאן וגם הממונה – הם מתנגדים לקבוע פטור סוג מאוד מפורט ברמה של חקיקת משנה בחקיקה ראשית.
שי חרמש: יש לי שאלה אחת שהיא עקרונית לעניין.
שי חרמש: האם הנוסח החדש יוצר מצב שבו לנמל חיפה בתנאים שווים לכל ההסדרים האירופאיים אפשר יהיה להעמיד מכולות לאורך כל הדרך, להביא אוניות גדולות לחיפה ולהוזיל את ההובלה לחיפה?
קריאה: חד משמעית לא.
שי חרמש: כל השאלה מתמצית רק בדבר אחד.
שי חרמש: יש את נמל חיפה שהוא נמל קצה.
שי חרמש: הדרך היחידה להוזיל את ההובלה לחיפה היא להכניס אוניות מכולה גדולות כי באוניה אחת אין כמות מספקת.
שי חרמש: לא עקבתי אחרי התיקונים אבל השאלה היא האם התוצאה היא שאל נמל חיפה יתחילו להגיע אוניות גדולות הוא שימשיכו להגיע אוניות קטנות.
ניר ימין: החוק לא אומר שפעילות כזאת תהיה מותרת.
ניר ימין: החוק למיטב הבנתי מאפשר לממונה בקביעת פטור הסוג מתווה את שיקול הדעת שלה באופן כזה שהיא קובעת את פטור הסוג.
ניר ימין: אני חושב שהסדר כזה יוכל להיכנס לפטור הסוג.
ניר ימין: החוק לא קובע את העניין הזה כמו שהוא לא קובע שהסדרים אחרים מותרים.
משה גפני: רונית, מה עושים עם זה?
רונית קן: אני אתייחס לכמה דברים שעלו כאן.
רונית קן: שאלת הנטל הפלילי.
רונית קן: אני רוצה להבהיר.
רונית קן: המצב היום, לפני תיקון החוק, מאפשר  לחברות תובלה ימית לבצע קרטלים ואין יכולת בחינה של הדברים האלה.
רונית קן: מה שאומר שאנחנו מראש, המחוקק מראש, החליט שהוא חושב שיש מקום לאפשר את הדבר הזה.
רונית קן: אנחנו באים לשנות את הדברים.