GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: פנייה מספר 994 –     איתמר:     	מדובר על תוספת של 8 מיליון שקלים תקציב הרשאה להתחייב לצורך חתימה על הסכם עם קרנות הביוטק למימון השקעה.
משה גפני: ה צ ב ע ה     פנייה מספר 994 – אושרה פה אחד     פניות מספר 996 ו-997 –
אורי שמרת: הפנייה נועדה להעביר 19 אלף ו-100 אלפי שקלים מהרזרבה הכללית עבור הנושאים הבאים:     	סך של 12,500 אלפי שקלים עבור הבטחת הכנסה לאברכים בהתאם לביצוע בפועל.
אורי שמרת: סך של 6.1 מיליוני שקלים לישיבות הגבוהות בהתאם לביצוע בפועל.
אורי שמרת: סך של 500 אלפי שקלים עבור תרבות יהודית.
משה גפני: למה אתם מביאים את זה כל כך מאוחר?
חיים אורון: אני רוצה לראות.
חיים אורון: יוצא כאן שהבטחה לאברכים, מזמן זה לא 110 אלא 140 מיליון שקלים.
משה גפני: נכון, זה 1,040 שקלים.
חיים אורון: כל הדיבורים על 110 מיליון שרצו כאן בתקשורת, אין להם בסיס.
אורי שמרת: זאת העברה בהתאם לביצוע בפועל.
חיים אורון: מה זאת אומרת ביצוע בפועל?
חיים אורון: כל סכום קובע כאן.
חיים אורון: אין כאן סעיף תקציבי.
חיים אורון: הסעיף המקורי היה 110 והוא צמח במשך השנה ל-140.
אורי שמרת: יש היום אברכים שעומדים בהתאם לקריטריונים שפרסם משרד החינוך ומגיעה להם הבטחת הכנסה.
חיים אורון: זאת אומרת, תקציב בלתי מוגבל בסכומים.
אורי שמרת: כרגע, בשנה הזאת זה מי שעונה לקריטריונים, מקבל.
חיים אורון: ובשנה הבאה?
אורי שמרת: בשנה הבאה, הייתה החלטת ממשלה שעברה ביום ראשון שבסופו של דבר התקציב, אם אני לא טועה, בשנה החמישית יהיה כבר מוגבל.
חיים אורון: אני מדבר על השנה הבאה ולא על השנה החמישית.
אורי שמרת: אני יכול לבדוק את זה.
אורי שמרת: אני לא זוכר בעל פה.
חיים אורון: כמו שבסעיף הקודם, עד שנקבל את הטלפון, לא נאשר.
משה גפני: לא, צריך לאשר עכשיו.
זבולון אורלב: בקנה יש העברות של משרד הביטחון?
זבולון אורלב: אני רוצה כמו אורי אריאל.
זבולון אורלב: אנחנו במעמד דומה.
זבולון אורלב: אני רוצה לקבל תשובה.
משה גפני: זה בסדר גמור, אבל אני רוצה שתדע על מה מדובר.
משה גפני: הרי זה עדיין לא קשור להחלטת הממשלה, מה שיש לגבי השנה הבאה.
משה גפני: בשנה הזאת, אם לא מעבירים את הכסף, האברכים פשוט לא יקבלו אותו.
משה גפני: עיכוב של יום אחד, זה עיכוב של הביצוע.
חיים אורון: אני רוצה לדעת כמה אנשים מקבלים.
חיים אורון: אני רוצה לדעת בכמה אנשים מדובר.
חיים אורון: איך זה צמח.
משה גפני: זה לא צמח.
משה גפני: הורידו את זה מבסיס התקציב.
חיים אורון: עזוב אותי עם בסיס התקציב.
חיים אורון: היה 110 כל הזמן.
משה גפני: אז היה 110.
משה גפני: היה ביצוע בפועל, תסתכל לפני כן, היה יותר.
משה גפני: יש החלטת ממשלה על זה.
חיים אורון: אני ממש עומד דום.
משה גפני: פניות מספר 996 ו-997 – אושרו     פניות מספר 998 ו-999 -
אורי שמרת: הפנייה נועדה להעביר סכום של 3.5 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב לטובת חידוש מבנים במערכת החינוך.
משה גפני: ה צ ב ע ה     פניות מספר 998 ו-999 - אושרו     תחזור לפנייה של משרד החקלאות.
חיים אורון: זה כסף קטן.
חיים אורון: אל תתקע אותם.
משה גפני: לא, אני לא רוצה לתקוע, אבל הבעיה היא שזה ליצור תקדים להעביר בלי רפרנט.
יצחק וקנין: זאת פנייה מספר 980 בעמוד 6.
יוגב גרדוס: הייתה אמורה להיות נציגת משרד החקלאות אבל כנראה נבצר ממנה להגיע.
יוגב גרדוס: אלה שינויים פנימיים במשרד החקלאות.
משה גפני: הנה, הגיעה נציגת משרד החקלאות.
משה גפני: מה הפנייה הזאת?
משה גפני: זה הרבה כסף.
סיון ינקוביץ: אלה התאמות בביצוע.
משה גפני: אנחנו מדברים על פנייה מספר 980.
משה גפני: ה צ ב ע ה     פנייה מספר 980 – אושרה פה אחד     	חבר הכנסת אורלב מבקש להעיר הערה.
זבולון אורלב: לפני יום או יומיים הודענו שמבחינתנו אין מניעה לאשר העברות של משרד הביטחון אבל לצערי אני אומר כאן שאנחנו נתנגד שוב לדיון בהעברות של משרד הביטחון כיוון שצריכים לעבור, בנוסף לסכומים שעברו, עוד כ-4,6 מיליון שקלים ממשרד האוצר למשרד הביטחון אבל לא ברור לנו מה העיכוב.
משה גפני: יש העברה של משרד הביטחון של 420 מיליון ולא הבאתי אותה.
זבולון אורלב: בדר.
זבולון אורלב: אני לא מפציר בך שתביא.
משה גפני: לא, אני לא הבאתי.
משה גפני: אישרנו את ה-750 אתמול או שלשום.
ציון פיניאן: אדוני היושב ראש, הטוב ביותר הוא להביא את הפנייה ולדחות אותה.
זבולון אורלב: אדוני היושב ראש, אני מבקש שמנהל הוועדה יוודא שבתוך מה שיגיעו יש את ה-4,6 מיליון שקלים ואז נאשר.
משה גפני: רבותיי, אני חוזר לעידוד השקעות הון.
משה גפני: אני מודה לשר האוצר שהסכים על פי הזמנתי לבוא לוועדה לפרק של עידוד השקעות הון.
משה גפני: החוק הזה הוא ליבת חוק ההסדרים, אחד מהחוקים המרכזיים בעניין של עידוד השקעות הון.
שלי יחימוביץ': גם אחד החוקים הטובים המעטים בחוק ההסדרים.
משה גפני: לא, יש חוקים טובים בחוק ההסדרים, יש פחות טובים, יש רעים.
משה גפני: זה חוק טוב.
משה גפני: אדוני השר, אני מבקש ממך אם אתה יכול בשניים-שלושה משפטים, לפני שניכנס לפרטים, לומר על החוק הזה משהו.
יובל שטייניץ: אני לא אתייחס לפרטי החוק כי היו כאן דיונים עקיפים וגם היו הרבה שיחות.
יובל שטייניץ: אני רק רוצה לומר בשניים-שלושה משפטים.
יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש, חברי הוועדה הנכבדים, מדובר בחוק בעל חשיבות קריטית, גם לכלכלת ישראל בכלל וגם לפריפריה.
רונית תירוש: אין ויכוח.
יובל שטייניץ: משרד התעשייה ומשרד האוצר ישבו על החקיקה הזאת – אני רוצה שתדעו – והקימו ועדה מקצועית.
יובל שטייניץ: במשך שמונה חודשים עיבדו משרד האוצר ומשרד התעשייה את החוק הזה.
יובל שטייניץ: הייתה ועדה מקצועית לעילא ולעילא בראשות מנכ"ל האוצר חיים שני ומנכ"ל משרד התעשייה  המסחר והתעסוקה קדמי שיושב כאן.
יובל שטייניץ: בוועדה עצמה השתתפו גורמים מקצועיים וגם נציגות בכירה של התעשיינים בישראל.
יובל שטייניץ: כלומר, החוק הזה גובש ביחד עם התעשיינים לאחר יותר משמונה חודשי עבודה, כולל איגוד התעשיינים שהיה חבר פעיל בוועדה וזה לא שהתייעצו אתו אלא שהוא ישב בוועדה, כלומר, התעשיינים ישבו אתנו בוועדה.
אורי אריאל: מי מהם היה?
יובל שטייניץ: נציג התעשיינים.
יובל שטייניץ: רובי גינל, נציג התעשיינים שליווה את עבודת הוועדה מתחילתה ועד סופה.
יובל שטייניץ: נוצר כאן חוק עידוד השקעות הון מודרני בלי בירוקרטיה עם המון שקיפות.
יובל שטייניץ: אני יכול לומר לכם שהמתכונת של החוק הזה זוכה  לשבחים עצומים גם בארץ וגם בעולם.
יובל שטייניץ: אני רוצה לומר בצורה הכי ברורה.
יובל שטייניץ: שמעתי היום לשמחתי שראש עיריית באר שבע הוציא הודעת תמיכה בחוק מתוך הבנה – וזאת גם הייתה המגמה בחוק – שהחוק הזה הוא טוב לכלכלת ישראל בכלל והוא טוב לנגב ולגליל.
יובל שטייניץ: אני מבקש מהוועדה הנכבדה לתמוך בחוק הזה בלי קשר לאופוזיציה-קואליציה כי  זה אחד החוקים הנכונים ביותר והחשובים ביותר לעתיד מדינת ישראל.
יובל שטייניץ: כולנו פוליטיקאים ואני רוצה לומר את זה בצורה מאוד ברורה.
יובל שטייניץ: חברת כימיקלים לישראל היא חברה מעולה, מצוינת, עם הנהלה מקצועית ועם עובדים מקצועיים ורציניים לעילא ולעילא.
יובל שטייניץ: בסופו של דבר אנחנו צריכים להיות מסוגלים לחוקק במדינת ישראל חוקים בצורה עניינית ואין לך חוק, כמה שהוא מיטיב, שתמיד הוא מיטיב עם חלק יותר ואולי עם חלק פחות.
יובל שטייניץ: אין לך חוק שכולם נהנים ממנו במידה שווה.
יובל שטייניץ: אני מבקש.
יובל שטייניץ: אני אומר לכם שזה ממש חשוב וזאת לא צריכה להיות קואליציה-אופוזיציה, חברי הוועדה הזאת גם ידעו בעבר להתגבר על עניינים כאלה, כאשר גם חברי ליכוד מהאופוזיציה בקדנציה הקודמת הצביעו בעד חוקים ממשלתיים שהיו טובים ולא נגעו לשאלה הבסיסית של תקציב כן או לא, שזה תמיד מתחלק לאופוזיציה-קואליציה.
יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש, אמרתי דברים קצרים.
יובל שטייניץ: אני מאוד מבקש את תמיכת הוועדה בחוק הזה.
משה גפני: תודה אדוני שר האוצר.
משה גפני: אני מבקש לומר לחברי הוועדה מה הם הנושאים שהיו שנויים במחלוקת ואני רוצה את ההתייחסות לגביהם.
זבולון אורלב: מתחיל דיון עכשיו בבעיות האלה?
משה גפני: תהיינה הצבעות.
משה גפני: אני עובר אחד לאחד כי נצטרך להכריע בהם.
שלי יחימוביץ': על החוק מצביעים כמכלול?
משה גפני: קודם על ההסתייגויות אבל אני קודם כל רוצה לעבור בקצרה.
משה גפני: אנחנו יודעים איפה אנחנו עומדים בעולם.
משה גפני: קודם כל, הייתה הבעיה המשפטית, האם לחוק הזה יש החרגת חברות להפקת מחצבים וכל מה שנלווה לעניין הזה, האם זה עומד מבחינה חוקתית, האם יש הסכמה של היועץ המשפטי לממשלה שאנחנו יכולים לחוקק חוק מכיוון שכפי שאמר שר האוצר, החוק מיטיב עם חלק ועם חלק הוא לא מיטיב.
משה גפני: השאלה היא האם זה עומד מבחינה חוקתית.
משה גפני: בוועדה היה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אבי ליכט והוא הודיע באופן ברור שהשוויון הוא לא בחוק היסוד, והוא צודק, ושוויון, אם הוא נעשה באופן מידתי ולגופו של עניין ועם הסבר מדויק, הוא אכן חוקתי.
משה גפני: הוא קבע שהחוק הזה הוא חוקתי.
משה גפני: מבחינה משפטית התגברנו על הבעיה.
משה גפני: הבעיה השנייה הייתה החרגת החברות הממשלתיות ובכלל זה החרגת החברות הביטחוניות.
משה גפני: היה כאן יושב ראש הכנסת והביא את המכתב.
משה גפני: לעניין הזה יש פתרון.
משה גפני: יש את שינוי שיעורי המס.
משה גפני: לגבי שינוי שיעורי המס, אני מבין שהייתה הסכמה ואני מבקש שמישהו יציג אותה.
ערן פולק: כפי שאמרתי אתמול בדיון.
ערן פולק: בשנתיים הראשונות, מה שמופיע בהצעת החוק, בשנים 2011 ו-2012, שיעורי המס יהיו 16 אחוזים במרכז ו-10 אחוזים באזור פיתוח א'.
ערן פולק: בשנתיים הבאות, בשנים 2013 ו-2014  השיעורים יהיו 12.5 אחוזים במרכז ו-7 אחוזים באזור פיתוח א'.
ערן פולק: החל משנת 2015 – יותר מוקדם ממה שאמרנו קודם – במרכז השיעורים יהיו 12 אחוזים ובאזור פיתוח א' הם יהיו 6 אחוזים.
משה גפני: התעשיינים הסכימו לזה?
משה גפני: לא, שרגא ברוש לא הסכים.
משה גפני: יש שינויי נוסח?
משה גפני: מי מביא את שינויי הנוסח?
חיים אורון: אלה המדרגות.
משה גפני: לא שמתי לב שיש עוד דבר.
משה גפני: אנחנו דיברנו על כך שהמפה, דהיינו הכללים – דיברנו על זה בכפר המכבייה – יהיו בתוך החוק.
משה גפני: בהתחלה משרד האוצר לא הסכים, אבל הם הסכימו לכך שזה ייכלל בתוך החוק.
משה גפני: יש תיקוני נוסח של משרד האוצר.
שגית אפיק: יש תיקונים שונים לנוסח שמונח בפניכם.
שגית אפיק: עמוד 41, פרק י"ג, עידוד השקעות הון.
שגית אפיק: אנחנו עוברים לעמוד 43, פסקה (ב) שעוסקת בענייני ניגוד עניינים.
שגית אפיק: הוסבר לנו על ידי האוצר שהתוספת שמרחיבה  את נושא ניגוד העניינים לגבי טיפול על ידי חבר המינהלה בעניינים מחוץ לישיבות המינהלה, ייצור להם בעיה גדולה מאוד משום שזה יביא למצב שכל חברי המינהלה יהיו בניגוד עניינים.
שגית אפיק: לכן המלים בסעיף קטן (ד) "או המטופל על ידו או מטיפול בעניין כאמור גם מחוץ לישיבות המינהלה" – יורד.
שגית אפיק: אנחנו עוברים לעמוד 49, לדברים שאמר היושב ראש.
תמים עבדלחאלים: סעיף 40ד.
שגית אפיק: הוועדה ביקשה שתחומי האזורים עד היום היו קבועים בצו לעידוד השקעות הון, שהיה מתפרסם על ידי השרים באישור ועדת הכספים של הכנסת, הוועדה ביקשה שהקריטריונים האלה, תחומי האזורים האלה, ייכנסו בתוספת לחוק.
שגית אפיק: בתחילה הבקשה של הוועדה הייתה שהתוספת תהיה בחוק באופן קבוע ותמידי, כאשר השרים, באישור הוועדה, יוכלו לשנות אותה מעת לעת ואם ייגרע ממנו ישוב מסוים, תהיה לו האופציה, אם יורע מעמדו, לשנה נוספת של הטבות.
שגית אפיק: אמרו נציגי הממשלה שהבקשה הזאת, שאמנם יוצרת יציבות, תיצור להם בעיה משום שהיא תיצור תוספת של תחומי אזורים ברשימת ישובים שהיא קבועה לזמן שעלול להיות ארוך מדיי ולכן הם ביקשו שתהיה את האופציה שהתוספת תפקע אחת לשנתיים.
שגית אפיק: מה שבסופו של דבר הוסכם זה על הנוסח הבא: שתחומי האזורים יהיו לפי הקבוע בתוספת השנייה.
שגית אפיק: "השרים, שהם שר האוצר ושר התעשייה, יפרסמו באתר האינטרנט של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מעת לעת את רשימת הישובים שמתקיימים בהם התנאים הקבועים בתוספת השנייה".
שגית אפיק: עד היום, מכיוון שהצו קובע את תחומי האזורים בלבד, עלתה טענה במהלך הדיונים בוועדה שישנם ישובים שהם לא יודעים האם הם נכללים או לא נכללים בתוספת ולכן התווספה כאן האופציה, לבקשת הוועדה, שיפורסם באתר האינטרנט מי הם הישובים שנמצאים בתחומי האזורים שייכללו בתוספת.
שגית אפיק: סעיף קטן (ב) יהיה:     "השרים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים לשנות את התוספת השנייה ואולם לא תיקבע תוספת לתקופה שתפחת משנתיים.
שגית אפיק: יצא ישוב או אזור שנכלל בתחומי האזורים הקבועים בתוספת השנייה עקב ביטולה, פקיעתה או שינויה, או מאחר שאינו עומד עוד בתנאים הקבועים בה, יראו מפעל שנכלל בתחום אותו ישוב או אזור טרם יציאתו מתחום התוספת כאמור ושהורע מעמדו בעקבות כך כאילו התוספת ממשיכה לחול עליו למשך שנה נוספת.
שגית אפיק: השרים האמורים בפסקה (2) להגדרה השרים – שאלו שר התיירות ושר האוצר – רשאים לקבוע תחומי אזורים מיוחדים".
תמים עבדלחאלים: לשנה אחת נוספת.
שגית אפיק: אמרתי שנה.
שגית אפיק: לא תוספת שנה.
שגית אפיק: התוספת היא לשנתיים.
שגית אפיק: סעיף קטן (ב) הוא שנתיים.
שגית אפיק: הרעת מעמד היא לשנה נוספת כפי שהסכמנו.
אברהם מיכאלי: אבל התוספת היא כללית או ראשונה או שנייה?
שגית אפיק: התוספת היא התוספת השנייה.
אברהם מיכאלי: כי לא כתוב התוספת השנייה.
אברהם מיכאלי: ב-(ג) כתוב: בוטלה התוספת אבל לא כתוב שנייה.
שגית אפיק: הקראתי עכשיו התוספת השנייה.
שגית אפיק: אני הקראתי משהו קצת אחר.
שגית אפיק: לכן הקראתי את הכל.
שגית אפיק: עכשיו אנחנו עוברים לעמוד 62.
שגית אפיק: זאת התוספת ולמעשה לתוספת הזאת אנחנו הוספנו את הצו שהובא לועדה השנה, שנה ראשונה במועדו, לפני תחילת שנת הכספים, טרם פקיעתו של הצו הקודם, ולתוספת הזאת התווסף:     	"תחומי אזורי פיתוח יהיו כמפורט להלן.
שגית אפיק: (1)	תחומי רשויות מקומיות במחוזות ירושלים, הדרום, הצפון ובנפת חיפה שמתקיימים בהם שני אלה:     	(א)	רמה חברתית כלכלית נמוכה לפי אשכול 1 עד 3. 	 (ב)	שיעור אבטלה שנתי ממוצע של 10 אחוזים ומעלה.
שגית אפיק: תנאי זה לא יחול על רשות מקומית שהיא מועצה אזורית.
שגית אפיק: (2)	העיר ירושלים, לגבי מפעלים עתירי טכנולוגיה.
שגית אפיק: (3)	אזורי תעשייה מרחביים בתחומי מחוז הצפון, מחוז הדרום והעיר ירושלים ואולם בנפת אשקלון רק אזורי תעשייה מרחביים בתחומי הרשויות המקומיות שבהן רמה חברתית-כלכלית נמוכה לפי אשכול 1 עד 4. בפסקה זו, אזור תעשייה מרחבי – אזור תעשייה ששטחו בהתאם לתוכנית בניין עיר מאושרת המיועדת לתעשייה, מאה דונם לכל הפחות.
שגית אפיק: (4)	אזורי תעשייה ביישובי מיעוטים.
שגית אפיק: בפסקה זו – יישובי מיעוטים, ישוב ששמונים אחוזים מתושביו אינם יהודים על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
שגית אפיק: (5)	שדרות ויישובי עוטף עזה.
שגית אפיק: בפסקה זו יישובי עוטף עזה – הישובים במועצות האזוריות שער הנגב, חוף אשקלון, שדות נגב ואשכול אשר בתיהם כולם או חלקם שוכנים עד שבעה קילומטרים מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה וכן אזור תעשייה מרחבי כהגדרתו בפסקה (3) שמבנם כולם או חלקם שוכנים עד שבעה קילומטרים מהגדר האמורה".
שגית אפיק: עד כאן זה היה אזור פיתוח א' לגביו אנחנו מדברים על שיעורי המס המופחתים.
חיים אורון: יש כאן משהו מהמצב הקיים.
שגית אפיק: לא. זה הצו שהובא על ידי שר האוצר ושר התעשייה לפני מספר שבועות.
שגית אפיק: לפני שבועיים.
משה גפני: עמוד 63.
שגית אפיק: עמוד 63.
שגית אפיק: תחומי אזור פיתוח ב'.
שגית אפיק: "תחומי הרשויות המקומיות במחוזות ירושלים, הדרום והצפון ונפת חיפה שמתקיימים בהם שני אלה:     	(א)	רמה חברתית-כלכלית נמוכה לפי אשכול 4.     (ב)	שיעור אבטלה שנתי ממוצע של 8 אחוזים ומעלה.
שגית אפיק: תנאי זה לא יחול על רשות מקומית שהיא מועצה אזורית".
אורי אריאל: אדוני היושב ראש, זה כולל את ביתר עילית למשל?
דוד רותם: זה כולל את ביתר עילית לפי סעיף 4, ששמונים אחוזים לפחות מתושביו הם לא יהודים.
משה גפני: לשאלתך, בודקים.
שגית אפיק: אני מוסיפה עכשיו סעיף שלא מופיע אצלכם.
שגית אפיק: "מי שנכלל באזור פיתוח א' או ב' לפי העניין והורע מעמדו לפי הוראות התוספת, יחולו עליו".
שגית אפיק: אני אגיד את העיקרון.
שגית אפיק: יש כאן בקשה של משרד האוצר ומשרד התעשייה שתחול הוראה שקיימת היום בצו לעידוד השקעות הון ואנחנו נמצא את הדרך להחיל אותה בתוספת, והעיקרון אומר שמי שנכלל באזור פיתוח א' או ב' לפי התוספת והורע מעמדו בשלב מסוים משום שהתוספת שונתה, ימשיכו לחול עליו הוראות החוק לגבי אישור תוכנית השקעה להקמת מפעל באזור פיתוח למשך שלוש שנים מיום תחילתה של התוספת.
שגית אפיק: לגבי תוכנית השקעה בהרחבת מפעל קיים, באזור כאמור.
תמים עבדלחאלים: הסיכום היה שאנחנו מאמצים את הצו הקיים ומכניסים אותו כמו שהוא לתוך התוספת.
תמים עבדלחאלים: בצו הקיים, יש סעיף 6 בצו היום שמתייחס  לאותם ישובים שהיו אזורי עדיפות א' או ב' עד שנת 2002 וכדי לא לגרוע מאותם ישובים שנקבע שעדיין יחול עליהם ההסדר המיטיב, ביקשנו להכניס את ההסדר הזה לתוך התוספת.
תמים עבדלחאלים: אנחנו לא משנים שום דבר.
תמים עבדלחאלים: זה הצו כמו שהוא והיום אנחנו פשוט מכניסים אותו.
שגית אפיק: "הגדרות.
שגית אפיק: בתוספת זאת –      אזור תעשייה – שטח המיועד לתעשייה לפי תוכנית לפי חוק התכנון והבנייה, התשכ"א-1965.
שגית אפיק: אשכול – דירוג הרמה החברתית-כלכלית לפי פרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
שגית אפיק: מפעל עתיר טכנולוגיה – מפעל אשר 13 אחוזים לפחות מעובדיו הם מהנדסים ובעלי תואר אקדמי במדעי הטבע, החברה או הרוח.
שגית אפיק: שיעור אבטלה – השיעור הממוצע העדכני לפי פרסומי שירות התעסוקה".
שגית אפיק: התוספת, בכל פעם התוקף שלה יהיה לשנתיים, כמו שאמרתי קודם לכן, וגם התוספת הזאת שהקראנו אותה עכשיו, אנחנו נקבע הוראה שתאמר שהתוקף שלה הוא לשנתיים בלבד, כאשר בתום השנתיים, כאשר היא תפקע, השרים יצטרכו לבוא לאישור ועדת הכספים על מנת לקבוע את תחומי האזורים מחדש.
חיים אורון: אני רוצה לשאול שאלה לפרוטוקול.
חיים אורון: כל מה שהקראת לנו עכשיו איננו משנה את הגיאוגרפיה לעומת המצב הקיים.
חיים אורון: אין כאן שום שינוי אלא מעתיקים את המצב הקיים.
משה גפני: זה מה שדרשנו וזה מה שמופיע.
חיים אורון: ואין כאן תוך כדי זה שינויים.
שגית אפיק: לא. אין שינוי.
שגית אפיק: לא הוצא שום דבר.
קריאה: לשאלתו של חבר הכנסת אורי אריאל, ביתר עילית נכללת באזור פיתוח א'.
שגית אפיק: אני רוצה לומר כדי שיהיה בהיר ויהיה בהיר גם לאוצר.
שגית אפיק: אני רוצה להבהיר שכוונת הוועדה הייתה ונשארה - למרות שאנחנו הופכים את תוקף התוספות כך שהן יהיו תקפות לשנתיים בלבד -  שיהיה מדובר בתהליך שהוא חוזר חלילה.
שגית אפיק: זאת אומרת, גם אם התוספת הזאת תפקע בעוד שנתיים, כאשר בסופו של דבר יגיעו השרים ויבקשו את אישור הוועדה לתוספת חדשה, זה ימשיך שוב ושוב ושוב.
שגית אפיק: זאת ההסכמה ואנחנו נמצא את הדרך לנסח את זה כך.
שגית אפיק: נעבור להסתייגויות.
משה גפני: הנוסח נגמר.
משה גפני: רבותיי, אנחנו עוברים להסתייגויות.
שגית אפיק: הסתייגות ראשונה של קבוצת חד"ש, רע"מ-תע"ל וקבוצת בל"ד.
שגית אפיק: נמצא כאן מישהו מטעמם?
שגית אפיק: אז היא תהפוך להסתייגות לדיבור.
שלי יחימוביץ': שגית, אני הוספתי הסתייגות דיבור?
משה גפני: תוסיפי הסתייגות דיבור לשלי יחימוביץ.
שגית אפיק: הסתייגות של קבוצת מר"צ.
שגית אפיק: חבר הכנסת חיים אורון, יש לך בקשה שבין מטרות חוק לעידוד השקעות הון, תהיה המטרה של עידוד עובדים למעבר לאזורי עדיפות לתקופות ממושכות.
שגית אפיק: אני צודקת?
חיים אורון: לפי דעתי זאת הצעה טובה.
משה גפני: רבותיי, ההסתייגות של קבוצת מר"צ בראשות חיים אורון שמצטרפת אליה, כמו שדיברנו בהתחלה, סיעת קדימה.
רונית תירוש: אדוני היושב ראש, לא נוכל להסביר לשר על מה ההסתייגות שלנו?
משה גפני: האמת היא שזה לא מקובל, אבל אני אאפשר לך.
שגית אפיק: הייתה הסתייגות לחברי הכנסת ציון פיניאן, אמנון כהן ושלי יחימוביץ לגבי תנאי היצוא.
זאב אלקין: אמנון ביקש להוריד את זה.
משה גפני: אתם מסירים את ההסתייגות?
ציון פיניאן: את ההסתייגות הזאת אני מסיר.
שגית אפיק: גם בשם אמנון אתם מסירים?
משה גפני: מסירים את ההסתייגות.
שגית אפיק: ההסתייגות מוסרת.
שגית אפיק: לגבי ההסתייגויות לגבי מפעלים ביטחוניים.
שגית אפיק: כל מי שהסתייג, אתם מסירים את ההסתייגויות?
מירי רגב: אני מסירה את ההסתייגויות, לאור ההסכם אליו הגיעו אתן.
מירי רגב: אני מברכת על זה.
ציון פיניאן: גם אני מסיר.
שגית אפיק: כל ההסתייגויות לגבי מפעל ביטחוני יורדות.
שגית אפיק: חברת הכנסת פניה קירשנבאום ביקשה שהתוספת תהיה בחקיקה ראשית.
טמיר כהן: היא לא כאן.
שגית אפיק: לכן אני הופכת לה את זה להסתייגות לדיבור, כי הפשרה שהושגה הייתה יחד אתה.
שגית אפיק: יש כאן הסתייגויות לגבי שיעורי המס ואנחנו למעשה לא הקראנו את השיעורים החדשים שהוצעו כאן.
שגית אפיק: עמוד 55, סעיף 51טז.
שגית אפיק: היום כתוב בו: "נמצא המפעל המועדף באזור פיתוח א', 8 אחוזים" וייכתב בו: "החל בשנת 2015 ואילך נמצא המפעל המועדף באזור פיתוח א', יהיו לגביו 6 אחוזים, ולגבי אזור שאינו אזור פיתוח א', יישארו 12 אחוזים".
שגית אפיק: בעמוד 64, בהוראת השעה: בשנים 2011 ו-2012, יישאר 10 אחוזים ו-15 אחוזים, כפי שמופיע בסעיף בחוק.
שגית אפיק: לגבי השנים 2013 ו-2014, לגבי אזור פיתוח א' זה יהיה 7 אחוזים, לגבי אזור שאינו אזור פיתוח א' זה יהיה 12.5 אחוזים במקום מה שרשום כאן.
מירי רגב: מה היום המס במרכז?
קריאה: מס החברות?
קריאה: 24 אחוזים.
מירי רגב: אז אנחנו מיטיבים גם עם המרכז.
משה גפני: לא מרעים.
שגית אפיק: חברי הכנסת שהסתייגו לשיעורים של המס.
שגית אפיק: אתם נשארים בהסתייגויות שלכם או שאתם מסירים אותן?
ציון פיניאן: תורידי.
שגית אפיק: הסתייגות של אמנון כהן ושלי יחימוביץ.
שגית אפיק: תכף אני אגיע אליך.
שלי יחימוביץ': יש לי הסתייגות שאני רוצה להעלות את מס החברים.
שגית אפיק: נגיע אליה.
שגית אפיק: זה לא כאן.
שגית אפיק: הסתייגות של חבר הכנסת ציון פיניאן, אמנון כהן ושלי יחימוביץ.
שגית אפיק: חבר הכנסת פיניאן, אתה מסיר את ההסתייגות?
שגית אפיק: חברת הכנסת מירי רגב, את מסירה את ההסתייגות שלך.
שגית אפיק: חבר הכנסת שי חרמש לא נמצא כך שזאת תהיה הסתייגות דיבור.
שגית אפיק: חברי הכנסת דניאל בן-סימון, עמיר פרץ, איתן כבל וראלב מג'אדלה.
שגית אפיק: קבוצת חד"ש, רע"מ-תע"ל, לא נמצאים כאן.
שגית אפיק: חבר הכנסת אורון, קבוצת מר"צ, יש לך הסתייגות.
חיים אורון: את 8-6 תבטלי.
חיים אורון: אבל את 12-16 תשאירי.
חיים אורון: אני רוצה להסביר ליושב ראש ולשר שאני מציע, זה מתאים גם להצעה שלי בנושא המסים, לא להוריד את מס החברות ואם מס החברות לא ירד, אז 16 זה פער נכון מ-24 והפער בין 16 ובין 8 בפריפריה, מדגים את הרצון שלנו לעזור לפריפריה, ואני בטוח שמירי תצביע אתי.
משה גפני: להצביע על ההסתייגות הזאת?
שגית אפיק: במקום 12 אחוזים יהיו 16 אחוזים.
משה גפני: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת חיים אורון.
שגית אפיק: יש לך הסתייגות נוספת לגבי מפעל מועדף מיוחד, לגבי שינוי התנאים שלו.
חיים אורון: אני נותן סף יותר נמוך.
שגית אפיק: במקום 450 מיליון שקלים יהיה 250 מיליון שקלים.
שגית אפיק: במקום 100 מיליון שקלים, יהיה 90 מיליון שקלים.
שגית אפיק: בדרישה של העסקה של 250 עובדים אתה מסתפק בהעסקה של 200 עובדים על מנת להיחשב למפעל מועדף מיוחד שיוכלו להחיל עליו את ההוראות שקבועות במסלול.
חיים אורון: את יכולה להצביע על כל אלה ביחד.
שגית אפיק: אתה מקטין את ההטבה מחמישה אחוזים לשלושה אחוזים.
חיים אורון: למפעל מועדף מיוחד.
חיים אורון: תצביעו אתי, אתם הרי בעד הורדת מסים.
משה גפני: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חיים אורון.
שגית אפיק: יש הסתייגות של חברת הכנסת רונית תירוש.
רונית תירוש: אני מבקשת להסביר לשר.
רונית תירוש: ההבחנה כאן נעשתה בין היתר לגבי חברות שבעצם משתמשות באוצרות המדינה וממילא הן לא יעזבו את הארץ כי אין להן ארץ אחרת ואין להן היכן לכרות את מה שהן כורות כאן.
רונית תירוש: לכן אפשר להכות בהן, ואולי בצדק.
רונית תירוש: אני אומרת את זה גם בציניות וגם לא בציניות.
רונית תירוש: יחד עם זאת, בכי"ל יש שילוב של שני דברים: הכרייה, שמקובל עלי שמאחר שממילא הם בידיים שלנו, הם שבויים, הם לא ילכו לשום מקום, לא משנה איזה מס חברות נחיל עליהם, לא משנה כמה גזרות נטיל עליהם וניקח מהם הטבות, הם יישארו.
רונית תירוש: אבל כי"ל גם משלבת את נושא הייצור, העיבוד, איך שלא נקרא לזה.
רונית תירוש: על זה ממילא אתם מסכימים שבתושבי הנגב בוודאי צריך לעודד אותם, לא את תושבי הנגב אלא את הטייקונים שיבואו לשם לתת ייצור לעובדי הנגב.
רונית תירוש: היה כאן ויכוח.
רונית תירוש: אם הייתם נותנים איזה תמהיל, ואני אומרת שכל מספר זוכה כי אף אחד כאן לא יכול להגיד איזה אחוז מהסך הכל הוא כרייה ואיזה אחוז הוא יצור.
רונית תירוש: אם הייתם מציעים איזשהו תמהיל, כל תמהיל שתציעו אני מצביעה.
משה גפני: אנחנו מצביעים על הסתייגויות.
משה גפני: הם לא מציעים.
רונית תירוש: אני רוצה שישקלו.
רונית תירוש: אני רוצה להציע ולהיות הגונה כי החוק הוא חוק טוב, ש-70 אחוזים הם כרייה ו-30 אחוזים הם ייצור, ובהתאם לזה ייתנו את ההטבות.
רונית תירוש: תאמינו לי שהלכתי על המינימום.
רונית תירוש: ככל שאני הגונה עם ההצעה הזאת בהסתייגות, אני מבקשת שהשר כן ישקול את זה.
משה גפני: ערן, אתם מסכימים להסתייגות הזאת?
יובל שטייניץ: בדקנו את הדברים האלה במשך שמונה חודשים.
יובל שטייניץ: על פניו יש הגיון במה שאת אומרת ואני מאוד מעריך את מה שאת אומרת, אבל אנחנו לא יכולים להסכים להסתייגות הזאת ואני לא אתחיל לפרט עכשיו כי זה פותח דיון חדש.
יובל שטייניץ: אני אומר לך שדברים כאלה ודומים נבדקו לעומק.
רונית תירוש: כלומר, תגזלו את ההטבה מכל העשייה של כי"ל?
יובל שטייניץ: לא. ההחרגה היא רק על העניין של משאב הטבע, של הכרייה.
יובל שטייניץ: הדברים האלה, גם במדינות אחרות, מטופלים אחר כך על ידי רשויות המס.
יובל שטייניץ: גם במדינות אחרות בהן יש חוקים דומים, רשויות המס אחר כך מטפלות בזה.
רונית תירוש: כלומר, יכול להיות מצב שהתמהיל הזה או טוב יותר יקרה ממילא?
יובל שטייניץ: דה פקטו יכול להיות שזה מה שיקרה, אבל גם במדינות אחרות בהן בדקנו זה נעשה על ידי רשויות המס ולא בחקיקה כי הדברים גם גמישים והם משתנים אחר כך וצריך להתאים את זה.
רונית תירוש: אני בכל זאת מתעקשת שההסתייגות תירשם כהצעה של תמהיל ושנצביע עליה.
ערן פולק: רק להשלים ולהבהיר את דברי השר.
ערן פולק: הנוסח הקיים היום הוא נוסח שמופיע בהצעה ולהבנתנו עושה את ההבחנה הזאת בצורה הנכונה.
ערן פולק: אני אומר שלדעתנו ועמדתנו ההבחנה כפי שהיא מופיעה בנוסח שקיים היום היא ההבחנה המדויקת.
ערן פולק: מצד אחד היא נותנת את ההבחנה ומצד שני היא משאירה את הגמישות לפקידי השומה, לשומה של המסים אחר כך על מנת שהתוצאה תהיה הטובה ביותר.
חיים אורון: מה לגבי האפשרות להתקין תקנות אחרי החקיקה?
ערן פולק: זה לא עניין של תקנות.
ערן פולק: זאת שומת מס.
יובל שטייניץ: הפרופורציות יכולות לפעמים להשתנות.
יובל שטייניץ: לכן בדקנו גם במדינות אחרות, וברוב המדינות משאירים את זה לרשויות המס כי גם הפרופורציות  בין כרייה וייצור יכולות להשתנות עם השנים.
משה גפני: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של רונית תירוש.
שגית אפיק: הסתייגות של חברת הכנסת שלי יחימוביץ לגבי מס החברות, על חברה להפקת מחצבים.
שגית אפיק: להעלות את מס החברות ל-25 אחוזים.
שלי יחימוביץ': אני יודעת שאני אצביע לבדי עבור ההסתייגות הזאת, אבל נוכח זעקות השבר והלחצים הבלתי נסבלים של כימיקלים, חשבתי – ואני חושבת שזה מובן מאליו – שגם בסופו של התהליך, כשמס החברות שיושת עליהם יהיה 17 אחוזים, עדיין מדובר במס החברות הנמוך ביותר שהם יכלו לקבל בכל העולם.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שזה מס חברות נמוך מדיי על חברה שתוצרתה נחצבת מתוך אוצרות הטבע של מדינת ישראל, וכפי שיש היום דיון מחדש במיסוי על הגז, כך צריך להטיל  מיסוי גבוה יותר על כימיקלים ועל כל חברה אחרת שמתפרנסת מהמחצבים ששייכים לציבור כולו.
שלי יחימוביץ': לכן ההסתייגות שלי אומרת שמס החברות שיושת על כימיקלים לישראל יהיה 25 אחוזים.
משה גפני: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
משה גפני: בעד - 3
שגית אפיק: ההסתייגות האחרונה שמשולבת בשני סעיפים, היא של חבר הכנסת ציון פיניאן.
שגית אפיק: לפי ההסתייגות הזאת, לגבי מכרה ומפעל אחר להפקת מחצבים יחולו ההטבות לפי פרק עידוד השקעות הון בשיעור של מחצית משווי ההטבות שניתנות לפי הפרק למפעל אחר שעומד בתנאים.
מירי רגב: גם הסתייגות שלי.
שגית אפיק: גם של חברת הכנסת מירי רגב.
מירי רגב: אני מבקשת בכל מקרה להשאיר את זה כהסתייגות דיבור במליאה.
שגית אפיק: צריך להצביע עליה.
שגית אפיק: אי אפשר להפוך אותה לדיבור כי היא מהותית.
חיים אורון: מה זה אומר במתמטיקה?
שגית אפיק: לא יודעת במתמטיקה.
שגית אפיק: זה אומר חצי.
שגית אפיק: זה אומר חמישים אחוזים.