GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל בריס: אגב, כאן אפשר לראות שזה בדיוק החישוב הזה.
חיים אורון: אני מבקש הסתייגות, להוסיף אחוז בהוצאה.
חיים אורון: המספר יהיה גדול באחוז מסוים.
שגית אפיק: זאת אומרת, להגדיל את הסכום.
חיים אורון: צריך לעשות את החשבון ולדעת מהו האחוז.
יואל בריס: אני מבקש לציין ---
שגית אפיק: בחוק הפחתת הגירעון.
יואל בריס: בחוק הגבלת הגירעון.
חיים אורון: זאת היסטוריית חוק הגבלת הגירעון וההוצאה אבל אני גם מגדיל את הגירעון.
יואל בריס: דווקא זה שהבאנו אותו השנה בנפרד מראש ולא במסגרת חוק ההסדרים, הייתה הזדמנות לכנסת לדון בו ולהצביע עליו בנפרד.
חיים אורון: בוא נצא למסדרון ונעשה סקר בין 119 שרים וחברי כנסת, כולל אותי, נוציא מהם את ביבי, ונראה מי מבין את התרגיל הזה.
יואל בריס: זה לא תרגיל.
יואל בריס: אני חושב שזה תיקון ראשון, חוץ מהחקיקה עצמה ב-1992, שהשינוי של כלל ההוצאה נעשה בדיון נפרד ולא בחוק ההסדרים.
יואל בריס: פעם אחת הבאנו משהו מחוץ לחוק ההסדרים.
חיים אורון: כן, אבל נעלתם את זה.
חיים אורון: זה היה בתוך הדיון על השנתיים והדיון העיקרי היה אז על שנתיים ולא על גודל ההוצאה.
יואל בריס: ההצבעות היו בנפרד.
חיים אורון: ההצבעות היו בנפרד.
יואל בריס: זה היה חוק נפרד.
שגית אפיק: זה היה חוק נפרד.
חיים אורון: זאת ההסתייגות שלי.
שגית אפיק: (ב)	הממשלה רשאית להוציא בשנת הכספים 2012 סכום של 365,916,172 אלף שקלים חדשים.
שגית אפיק: סכום זה מורכב מהתקציב לחישוב מגבלת ההוצאה בסכום של 284,657,172 אלף שקלים חדשים ומהתקציב לתשלום חובות, למעט תשלום חובות לביטוח לאומי, בסכום של 81,259,000 אלף שקלים חדשים.
שגית אפיק: חלוקת סכום זה לחלקים וכל חלק ממנו לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה כמפורט בטור הראשון של התוספת הראשונה הנקרא "הוצאה".
חיים אורון: כנ"ל.
חיים אורון: אחוז.
חיים אורון: קודם התבלבלתי, זה 3 מיליארד ו-650 מיליון שקלים.
חיים אורון: זה הרבה כסף.
טמיר כהן: מתקרת ההוצאה.
טמיר כהן: לא מהסכום הכולל של התקציב.
טמיר כהן: זה לא כולל את הקרן.
חיים אורון: אני אומר שבעצם פלוס אחוז, אם רוצים להיות קוהרנטיים, צריך להיות 284 מיליארד, במקרה הזה, אבל אני עושה אחוז, אני לארג' אתך, ואני גם רוצה להחזיר חובות יותר מהר.
שגית אפיק: אתה עושה אחוז מהכולל.
חיים אורון: אני עושה אחוז מהכולל והחלוקה בתוכו.
שגית אפיק: 3.	תקציב ההוצאה המותנית בהכנסה
שגית אפיק: (ב)	נוסף על כל הסכומים שהממשלה רשאית להוציא לפי סעיף 2(ב), היא רשאית להוציא בשנת הכספים 2012, כהוצאה מותנית בהכנסה, 19,072,349 אלף שקלים חדשים.
שגית אפיק: חלוקת סכום זה לחלקים וכל חלק מנו לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה כמפורט בטור השני של התוספת הראשונה הנקרא "הוצאה מותנית בהכנסה".
חיים אורון: בשניהם אני רוצה להוסיף שלושה מיליארד להוצאה המותנית בהכנסה.
חיים אורון: אני רוצה עוד חמקנים.
חיים אורון: את החמקנים שביבי קיבל בחינם מהאמריקאים, בסוף הם לא נתנו בחינם.
חיים אורון: בשלוש שנים אני משלם אותם.
יואל בריס: כאן אין לי הערה כי זה לא סותר את חוק היסוד וגם לא את חוק מגבלת התקציב.
פניה קירשנבאום: איך אנחנו מקבלים את זה, כהערה, כהסתייגות?
ציון פיניאן: כהסתייגות.
שגית אפיק: כהסתייגות.
שגית אפיק: במהלך ההצבעות הוועדה תצביע עליה.
חיים אורון: פניה, קחי את הנימוק של החמקנים.
פניה קירשנבאום: כל בוקר אני קמה ומתלבטת אם להגיע לישיבת הוועדה או לא, כי בבוקר אני קמה עם מצב רוח טוב.
חיים אורון: אני אספר לך אחר כך עם מה אני קם.
חיים אורון: עם מה אני הולך לישון כל יום.
שגית אפיק: 4.	שיא כוח אדם     (א)	הממשלה רשאית, בשנת הכספים 2011, למלא 66,022 משרות שיא כוח אדם.
שגית אפיק: חלוקת מספר זה לחלקים וכל חלק ממנו לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה כמפורט בטור הרביעי של התוספת הראשונה הנקרא "שיא כוח אדם".
חיים אורון: כמה זה לעומת שעברה?
שגית אפיק: ב-2010 היה 61,840 וב-2009 היה 60,576.
חיים אורון: זאת אומרת, יש כאן גידול.
ציון פיניאן: של 4,200.
שגית אפיק: (ב)	הממשלה רשאית, בשנת הכספים 2012, למלא 66,674.5 משרות שיא כוח אדם.
שגית אפיק: חלוקת מספר זה לחלקים, וכל חלק ממנו לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה כמפורט בטור הרביעי של התוספת הראשונה הנקרא "שיא כוח אדם".
חיים אורון: כאן אני מציע שתהיה הסתייגות, להפוך במשך שלוש שנים את עובדי הקבלן לעובדי מדינה.
טמיר כהן: כמה כאלה יש היום?
ציון פיניאן: שמונים אלף.
שגית אפיק: יש לכם חלוקה בין עובדים זמניים?
חיים אורון: אני אגדיר את זה באופן יותר מדויק.
חיים אורון: אני מדבר על עובדי הקבלן שעובדים במשרות קבועות במשך שלוש שנים, להפוך אותם לעובדים קבועים.
פניה קירשנבאום: זאת אומרת, למשל עובדי משרד החוץ שעובדים בחוץ לארץ במשך חמש שנים והם עובדי קבלן, אחרי שלוש שנים הם יהיו עובדי מדינה?
חיים אורון: לא. בתוך שלוש שנים.
חיים אורון: נניח שיש כאלה חמישים אלף, אז כל שנה צריך לגבי שליש מהם  לומר שאתם עושים הסדרים.
ציון פיניאן: שמעתי הבוקר ברדיו על הצעת חוק שמונחת.
ציון פיניאן: הצעת חוק של מירי רגב.
יואל בריס: יש הצעת חוק ממשלתית שאנחנו מקדמים אותה והיא מובאת בהסכמה אחרי דיונים מאוד ארוכים.
ציון פיניאן: אולי אתה יודע מה קרה עם הצעת החוק?
יואל בריס: היא נוגעת לשאלה של אחריות מזמין לתנאי שכר בחברת כוח אדם.
יואל בריס: יש הצעת חוק ממשלתית שכבר מתקדמת בוועדת העבודה והרווחה ועכשיו יש הצעת חוק פרטית לגבי חוק האכיפה.
חיים אורון: עובד קבלן שהוא עובד במשרה קבועה.
ציון פיניאן: לאחר שלוש שנים יהיה קבוע.
חיים אורון: לא. תוך שלוש שנים.
חיים אורון: אני לא אומר את כל המספר בשנה אחת.
חיים אורון: נניח שיש 20-30 אלף כאלה, כל שנה, הם צריכים במשך שלוש שנים.
חיים אורון: זה שינוי שיא כוח אדם בכל שנה ב-7,000, אם המספר הוא 20 אלף.
חיים אורון: זאת המשמעות של זה.
שגית אפיק: יש לכם נתונים?
ציון פיניאן: לפי העיתונות, מדובר בשמונים אלף עובדי קבלן.
פניה קירשנבאום: במשרדי ממשלה?
ציון פיניאן: לא במשרדי ממשלה.
ציון פיניאן: יכול להיות שבמשרדי ממשלה מדובר על רבע.
ציון פיניאן: אולי על עשרים אלף עובדים.
חיים אורון: אני מתכוון לעובד מחשבים שכולנו יודעים שהוא עובד קבוע והוא עובד כל הזמן והוא ממשיך לעבוד שם.
חיים אורון: הוא יהפוך לעובד קבוע.
ציון פיניאן: אולי מדובר ב-25 אחוזים.
חיים אורון: אני לא יודע כמה מהם.
חיים אורון: שמישהו יבוא ויגיד כמה.
יואל בריס: אני לא יודע לומר בשליפה מה המשמעות של החלטה כזאת.
יואל בריס: בשעתו, כאשר עבר חוק קבלני כוח אדם של חבר הכנסת פרץ, הייתה צוות בין-משרדי שסרק את כל עובדי כוח האדם בכל המשרדים ועסק בשאלה מי ייקלט ומי לא.
יואל בריס: אני מבין שהיום עיקר העבודה היא לא של קבלני כוח אדם אלא של ספקי שירותים.
יואל בריס: להתחיל לקלוט עובדים של ספקי שירותים כעובדי מדינה, זה דבר שיש לו משמעות מרחיקת לכת וקשה להעריך אותה בשליפה בדיון כזה, אבל כמובן שאנחנו מתנגדים לזה.
יואל בריס: כל הנושא של מחשוב ושל ספקי שירותים הוא מחוץ לחוק קבלני כוח אדם וכך זה בחקיקה המתקדמת.
יואל בריס: אנחנו מציעים שכך זה יישאר.
חיים אורון: אני רוצה שתי הסתייגויות.
שגית אפיק: זה משנה כמה שנים הם עובדי כעובדי קבלן?
טמיר כהן: הוא אמר, שלוש שנים.
שגית אפיק: לא, הוא אמר שהוא רוצה בתוך שלוש שנים.
פניה קירשנבאום: להתחיל מהוותיקים.
חיים אורון: אלה שעובדים מעל חמש שנים.
שגית אפיק: יואל, הנושא של משרות לא צמיתות, את זה פתרתם בחוק התקציב?
יואל בריס: לדעתי אנחנו ניסינו לצמצם את הטור הזה של עבודה בלתי צמיתה.
יואל בריס: אני לא יודע להגיד שהצלחנו לגמרי להעביר את כל העבודה הבלתי צמיתה פנימה ואני חושב שלא, אבל זאת כמובן המגמה שלנו על פני תקופה, לצמצם את העבודה הבלתי צמיתה.
שגית אפיק: אם כן, הם נכללים במשרות שיא כוח אדם?
יואל בריס: לא. עבודה בלתי צמיתה, מופיעים בטור נפרד.
שגית אפיק: 5.	תקציב מפעלים עסקיים     (א)	נוסף על סכומים שהממשלה רשאית להוציא לפי סעיפים 2(א) ו-3(א), היא רשאית להוציא בשנת הכספים 2011 את הסכומים הנקובים בטור הראשון של החלק השני בתוספת השנייה (להלן – תקציב מפעלים עסקיים).
שגית אפיק: חלוקת סכומים אלה לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה לתכניות, תהיה כמפורט באותו חלק.
שגית אפיק: (ב)	נוסף על סכומים שהממשלה רשאית להוציא לפי סעיפים 2(ב) ו-3(ב), היא רשאית להוציא בשנת הכספים 2012 את הסכומים הנקובים בטור הראשון של החלק השני בתוספת השנייה (להלן – תקציב מפעלים עסקיים).
שגית אפיק: (ג)	נוסף על מספר המשרות שהממשלה רשאית למלא לפי סעיף 4(א) בשנת הכספים 2011, היא רשאית למלא 19,391 משרות במפעלים העסקיים.
שגית אפיק: חלוקת מספר זה לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה כמפורט בטור השלישי של החלק השני של תקציב המפעלים עסקיים.
שגית אפיק: (ד)	נוסף על המשרות שהממשלה רשאית למלא לפי סעיף 4(ב) בשנת הכספים 2012, היא רשאית למלא 19,385 משרות במפעלים העסקיים.
שגית אפיק: חלוקת מספר זה לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה כמפורט בטור השלישי של החלק השני של תקציב המפעלים העסקיים.
חיים אורון: מי אלה ששת האנשים שייגרעו בין 2011 ל-2012?
יואל בריס: אני לא חושב שסימנו אותם.
חיים אורון: תכתבי כאן הסתייגות.
חיים אורון: שמות האנשים יובאו לידיעת ועדת הכספים.
חיים אורון: לקראת שנת 2012 יובאו לידיעת  יושב ראש ועדת הכספים שמות ששת האנשים שנגרעו מהתקציב הזה לתקציב הזה.
חיים אורון: איך אתם יודעים להגיד ב-2012 על שישה  אנשים?
חיים אורון: סתם מעניין אותי מי הכניס את זה כך.
חיים אורון: הייתם אומרים אותו מספר, הייתי אומר גמרנו.
יואל בריס: זה לא נעשה בירייה לפי התוצאה.
יואל בריס: בכל סעיף הרי יש את שיא כוח האדם ובסוף סוכמים אותם.
חיים אורון: במפעלים העסקיים.
יואל בריס: גם.
יואל בריס: המפעלים העסקיים הם יחידות סמך ממשלתיות, ואלה בעיקר בתי החולים הממשלתיים.
חיים אורון: המדפיס הממשלתי ועוד כמה.
יואל בריס: זה בעיקר בתי החולים הממשלתיים ועוד ארבעה או חמישה גופים.
טמיר כהן: יודעים גם מאיפה מורידים אותם.
טמיר כהן: תסתכל בטבלה.
טמיר כהן: במינהל מורידים חמישה ובמשרד ראש הממשלה מורידים אחד.
טמיר כהן: הם כבר יודעים מהיכן מורידים אותם.
חיים אורון: נעזוב את זה.
שגית אפיק: (ה)	תחזית ההכנסות לכיסוי תקציב המפעלים העסקיים בשנת הכספים 2011, היא כמפורט בחלק הראשון של התוספת השנייה.
שגית אפיק: (ו)	תחזית ההכנסות לכיסוי תקציב המפעלים העסקיים בשנת הכספים 2012, היא כמפורט בחלק הראשון של התוספת השנייה.
חיים אורון: שגית, אם לא הבנת קודם, בכל המקומות שמופיע 2012.
שגית אפיק: אתה מוחק הכל.
חיים אורון: תקציב לשנה אחת.
שגית אפיק: בעצם גם בשם.
שגית אפיק: 6.	הוראות לעניין סעיפים מסוימים     לפי בקשת שר האוצר לגבי שימוש ברזרבה הכללית, לפי סעיף 12 לחוק יסודות התקציב, למטרה שבמסגרת הפעילות של משרד ראש הממשלה – תבוא, בשנות הכספים 2011 ו-2012, במקום הוועדה, ועדה מיוחדת שתמנה ועדת החוץ והביטחון של הכנסת מקרב חבריה.
חיים אורון: כאן זה דבר מהותי.
חיים אורון: מנטרלים את ועדת הכספים באופן קבוע מתקציב הביטחון, מתקציב המוסדות, המוסד והשב"כ.
חיים אורון: הייתה ועדה משותפת.
חיים אורון: אני לא חבר בה.
חיים אורון: הוועדה המקורית הייתה ועדה משותפת.
טמיר כהן: לא. הוועדה המשותפת היא לעניין תקציב הביטחון בה נדונים הפרטים של תקציב הביטחון.
טמיר כהן: ועדת המשנה לשירותים חשאיים דנה כל הזמן בתקציב של השירותים החשאיים.
חיים אורון: למה זה משונה כאן בחוק הזה?
שגית אפיק: בכל שנה יש את הסעיף הזה.
טמיר כהן: הוא תמיד מופיע.
יואל בריס: האמת היא שאני אשם בדבר אחד.
יואל בריס: בעבר זה היה כתוב בצורה עמומה ועכשיו כתבתי את זה בצורה ברורה.
חיים אורון: אני רוצה להציע שייאמר בהשתתפות יושב ראש ועדת הכספים.
שגית אפיק: בהשתתפות יושב ראש ועדת הכספים?
חיים אורון: ועדה מיוחדת שתמנה ועדת החוץ והביטחון של הכנסת ובהשתתפות יושב ראש ועדת הכספים שהוא אדם מספיק אחראי.
חיים אורון: אני לא רוצה לומר מי חבר בוועדה הזאת.
חיים אורון: אגב, פעם היא נחשבה לוועדה מאוד מאוד יוקרתית.
חיים אורון: מי חבר בה היום?
ציון פיניאן: מירי רגב.
טמיר כהן: לא. זאת ועדת המשנה לשירותים והיא מאשרת את התקציב של השירותים.
פניה קירשנבאום: יש ועדה כזאת?
פניה קירשנבאום: כל הזמן באים אלינו.
טמיר כהן: לא, זה משהו אחר.
חיים אורון: זאת ועדה לשירותים המיוחדים שהיא בין השאר מאשרת את התקציב.
שגית אפיק: היא מאשרת רק את התקציב של השירותים.
ציון פיניאן: אז אני חוזר בי.
ציון פיניאן: אני לא יודע אם מירי רגב חברה בוועדה.
שגית אפיק: זאת לא הוועדה המשותפת שקבועה בחוק יסודות התקציב.
שגית אפיק: תקציב התאמות, סעיף חדש שמופיע רק בשנה הזאת וזה בעקבות החקיקה של תקציב דו שנתי והבקשה של ועדת הכספים שיהיה תקציב התאמות.
שגית אפיק: 7.	תקציב התאמות     השימוש בתקציב שבתכנית "תקציב התאמות" שבסעיף הרזרבה הכללית, ייעשה לפי הוראות סעיף 1(א)(5) לחוק יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2012 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה), וסעיף 179א לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 עד 2012) התשס"ט-2009.
חיים אורון: מה שיעור הרזרבה הזאת?
שגית אפיק: הממשלה תביא את ההצעה לשימוש ולהקצאה.
חיים אורון: מה הסכום?
שגית אפיק: הסכום צריך להיות קבוע.
חיים אורון: מיליארד ו-600?
שגית אפיק: נדמה לי מיליארד וחצי.
ציון פיניאן: דובר על מיליארד וחצי.
שגית אפיק: בחקיקה המספר לא נקוב, אבל בסעיף הרזרבה אין לך.
יואל בריס: הוא לא ברזרבה.
יואל בריס: היא בסעיף שנקרא תקציב התאמות.
חיים אורון: בכל מקרה אני רוצה להוסיף למספר שמופיע מיליארד שקלים.
טמיר כהן: זה מופיע במקום אחר.
ציון פיניאן: יש כאן הסתייגות, להוסיף מיליארד שקלים.
חיים אורון: להוסיף מיליארד שקלים לתקציב ההתאמות.
טמיר כהן: את זה אתה עושה דרך ההסתייגות.
חיים אורון: ההסתייגות כאן.
טמיר כהן: לא, כאן אין לך סכום.
טמיר כהן: את הפירוט של התוכנית לתוך הסעיף התקציבי אתה תראה בהסתייגויות הכספיות.
חיים אורון: איפה מופיע תקציב ההתאמות עכשיו?
שגית אפיק: בתוך הרזרבה.
חיים אורון: בספר של משרד האוצר?
טמיר כהן: בספר הכללי.
טמיר כהן: בסעיף 47.
חיים אורון: תסתכל מה כתוב.
טמיר כהן: זה לא כאן.
טמיר כהן: אין לי כאן את כל הפירוט.
יואל בריס: גם לי אין את הספר הכללי.
שגית אפיק: אתה יכול כאן בחוק להגיש הסתייגות על הסך הכולל שאתה רוצה שיהיה לתקציב ההתאמות.
ציון פיניאן: המספר פלוס מיליארד.
חיים אורון: המספר פלוס מיליארד.
חיים אורון: אם ישאלו אותי מאיפה להוריד את זה – מהרזרבה.
שגית אפיק: 8.	תחילה     תחילתו של חוק זה ביום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011).
שגית אפיק: 9.	פרסום     חוק זה יפורסם ברשומות בתוך שלושה חודשים מיום קבלתו.
חיים אורון: אני מבקש להוסיף כאן שאם בשנת 2013 יש בחירות, התקציב של 2012 יחול גם ב-2013.
שגית אפיק: זה תיקון של חוק היסוד.
יואל בריס: לפני כן דיברתי על תיקון חוק יסוד.
יואל בריס: עכשיו זה רק על סעיף משוריין.
יואל בריס: סעיף 3א לחוק יסוד: משק המדינה, הוא הסעיף היחיד שהוא משוריין.
יואל בריס: בשביל ההסתייגות הזאת צריך שישים חברי כנסת.
חיים אורון: תרשמי בהערות למטה שצריך שישים חברי כנסת.
חיים אורון: יש לי אותם בקלות.
ציון פיניאן: תם סדר היום.
ציון פיניאן: אני פותח את הישיבה.
ציון פיניאן: על סדר היום תקנות מס ערך מוסף  (הוראת שעה) התשע"א-2010 (הגדלת סכום המחזור).
מיכל דויטש: הוראת השעה הזאת הייתה בתוקף בשנים 2009 ו-2010.
מיכל דויטש: על פי החוק היום מי שמחזור עסקאותיו עד 835 אלף שקלים מדווח דו חודשי ומעל הסכום הזה, מדווח חד חודשי.
מיכל דויטש: כדי להמשיך ולהקל את תזרים המזומנים של העוסקים, אנחנו מבקשים להאריך את הוראת השעה בשנה נוספת, כך שהחיוב בחד חודשי יהיה  רק מסכום של מיליון וחצי שקלים.
פניה קירשנבאום: למה שהם ישלמו רק אחרי שהם יגבו או יקבלו את התשלומים?
מיכל דויטש: זה על מזומן.
מיכל דויטש: מה שדיברנו על העברת מספר גדול של עוסקים, של נותני שירותים, מחזור של עד 15 מיליון.
מיכל דויטש: זאת הוראת שעה שעומדת בתוקף עד סוף השנה הזאת.
מיכל דויטש: במקביל אנחנו מקדמים חקיקה ראשית להפוך את זה להוראה של קבע בחוק מס ערך מוסף.
מיכל דויטש: הדברים האלה נאמרו.
פניה קירשנבאום: מהי הוראה של קבע?
מיכל דויטש: במשך השנתיים האחרונות זאת הייתה הוראת שעה שקבעה לגבי נותני שירותים עד 15 מיליון שהם צריכים לשלם מע"מ על בסיס מזומן ולא על בסיס מצטבר.
מיכל דויטש: הוגשה הצעת חוק פרטית כזאת להפוך את זה להוראה של קבע ושם שר האוצר אמר שאנחנו עובדים על הצעת חוק ממשלתית שתגיד בדיוק את זה ולכן תמכנו בהצעת חוק פרטית שביקשה לעגן את זה וביקשנו להמתין עד התזכיר הממשלתי.
מיכל דויטש: הצעת החוק הפרטית הזאת אושרה בטרומית בלבד ואנחנו נביא את התזכיר הזה וזה יהפוך להיות הוראה שתהיה חלק מחוק מע"מ ולא כהוראת שעה.
מיכל דויטש: התקנה הזאת היא שונה.
מיכל דויטש: זה אומר מי צריך להגיש את הדוח לכמה זמן.
מיכל דויטש: זה פשוט מקל על העוסקים שמחזורם עד מיליון וחצי שקלים, וזאת התקנה שמובאת לפניכם.
ערן יעקב: צריך להבין שזאת הייתה הוראת שעה שנבעה כתוצאה מהמשבר שהיה ב-2008.
ערן יעקב: נאמר כאן על ידי טלמון שבעצם לוקחים ולא נותנים, אבל גם כאן נתנו ואנחנו ממשיכים את אותה הטבה.
שגית אפיק: למה לא תתנו לשנתיים אלא רק לשנה?
ערן יעקב: אנחנו כבר נותנים אותה.
ערן יעקב: זה היה אמור להיות רק לשנה.
ערן יעקב: אנחנו מאריכים אותה לעוד שנה כי אנחנו יוצאים עם הדיווח המקוון.
ערן יעקב: לגבי בסיס מזומן, דרך אגב, כשבעים אחוזים היום עובדים על בסיס מזומן.
ערן יעקב: 68-70 אחוזים היום, נכון להיום, עובדים על בסיס מזומן.
ערן יעקב: חלק גדול על בסיס מזומן.
ערן יעקב: הרוב הגדול הוא על בסיס מזומן.
ציון פיניאן: אנחנו מצביעים על אישור התקנה.
ציון פיניאן: תקנות מס ערך מוסף (הוראת שעה) התשע"א-2010 (הגדלת סכום המחזור)- אושרו פה אחד         תודה רבה.
ציון פיניאן: סדר היום: 1.	צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין) (הוראת שעה), התשע"א-2010     2.	צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים) (הוראת שעה), התשע"א-2010                 1.	צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין) (הוראת שעה), התשע"א-2010     2.	צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים) (הוראת שעה), התשע"א-2010
ציון פיניאן: אני פותח את הישיבה השנייה של ועדת הכספים.
ציון פיניאן: על סדר היום צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין) (הוראת שעה), התשע"א-2010 וצו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים) (הוראת שעה), התשע"א-2010.
מיכל דויטש: צו המע"מ, עניינו  הוראת שעה למשך תקופה של שנתיים, מה-1 בינואר 2011 ועד 31 בדצמבר 2012.
מיכל דויטש: קביעה של שיעור מע"מ של 16 אחוזים.
מיכל דויטש: הצו הזה צריך להיות מונח במליאה אבל צריך לקיים חובת היוועצות עם הוועדה ולכן הגענו היום.
מיכל דויטש: הצו השני הוא צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים) הוא לעניין מס שכר ורווח וגם כאן אנחנו מבקשים לקבוע למשך תקופה של שנתיים ששיעור מס השכר ורווח יהיה 16 אחוזים.
מיכל דויטש: הצו הזה מוצג בפניכם למרות שמכאן הוא מגיע למליאה, כי על פי החוק הצו הזה צריך להיות מחוקק באישור המליאה.
מיכל דויטש: לאחר קיום חובת ההיוועצות אנחנו נחתים את שר האוצר על צו המע"מ, נפרסם ברשומות ואז הוא יונח במליאת הכנסת למשך שבועיים.
מיכל דויטש: יש בו סעיף תחילה שמדבר על ה-1 בינואר 2011 וסופו ב-31 בדצמבר 2012.
מיכל דויטש: עד כאן.
חיים אורון: למה לא מורידים עכשיו ל-15.5?
מיכל דויטש: זה אמור לרדת.
שגית אפיק: אם לא היה צו, זה היה אוטומטית 15.5.
חיים אורון: למה אתם משאירים 16 ולא 15.5?
חיים אורון: כי חסר כסף.
מיכל דויטש: להכנסות המדינה.
חיים אורון: אז יש כסף.
ציון פיניאן: יש יתרות.
חיים אורון: שמעתי כאן שיש כסף.
מיכל דויטש: זה ל-2011.
חיים אורון: ל-2011 יש המון כסף.
חיים אורון: שמענו.
חיים אורון: יש עודפי גבייה.
מיכל דויטש: עודפי  גבייה הם של 2010.
ציון פיניאן: יש 13 מיליארד שקלים.
חיים אורון: בשיעור צמיחה של מעל 3 אחוזים, יהיו העלאות מס נוספות ואנחנו יודעים לחזות אותם קדימה שנתיים.
חיים אורון: לכן עשינו תקציב דו שנתי.
חיים אורון: את הכל אנחנו יודעים ואין בעיה, אבל פתאום כאן אנחנו לא יודעים את החצי אחוז הזה על המלכ"רים?
מיכל דויטש: זה לא על מלכ"רים.
חיים אורון: חצי אחוז.
מיכל דויטש: על מוסדות כספיים.
שגית אפיק: על מוסד כספי.
שגית אפיק: מס השכר הוא רק על מוסד כספי.
מיכל דויטש: מס שכר ורווח הוא רק על מוסד כספי.
ערן יעקב: זה לא על מלכ"רים, מלכ"רים לא משתנים.
מיכל דויטש: על המלכ"רים זה נשאר בעינו.
חיים אורון: למה אתם לא משאירים 16.5?
מיכל דויטש: 16.5 היה בתחילת הדרך ב-2009.
מיכל דויטש: בסוף 2009 הבאנו הפחתה מ-16.5 ל-16 למשך שנה כאשר בסוף 2010, בתחילת 2011, שיעור המע"מ היה צריך לחזור ל-15.5 אחוזים.
מיכל דויטש: לפניכם קיימים שני צווים לפיהם שיעור המע"מ ושיעור מס השכר ורווח בהתאמה יהיו 16 אחוזים למשך שנתיים.
מיכל דויטש: לאחר אותן שנתיים, אם לא ייעשה מעשה, יחזור שיעור המע"מ ומס שכר ורווח על מוסדות כספיים ל-15.5 אחוזים.
חיים אורון: למה צריך לרדת ל-16?
חיים אורון: הם הרוויחו מעט מדיי?
מיכל דויטש: אז?
חיים אורון: אז פחדנו שהם לא ירוויחו.
מיכל דויטש: היה את המהלך של ה-16.5.
ערן יעקב: המע"מ פעם היה 18.
ערן יעקב: היה מהלך של הפחתה.
חיים אורון: אני שואל למה.
חיים אורון: זה בהמשך לדיון הקודם.
ערן יעקב: אני אומר.
ערן יעקב: דווקא זה מסתדר טוב עם הדיון הקודם.
ערן יעקב: כלומר, מ-2004 בעצם היה תהליך של הפחתה על פני זמן כאשר ב-2011 זה היה אמור להמשיך ולרדת ל-15.5.
ערן יעקב: מהסיבות שכרגע מיכל אמרה, נקבע שב-2011 הוא לא ירד ל-15.5 אלא יהיה 16.
ערן יעקב: זה עניין תקציבי.
חיים אורון: היות ואלה מוסדות פיננסיים, אין לי בעיה אבל אני לא מבין למה צריך להוריד להם.
ערן יעקב: אלה לא רק פיננסיים אלא גם וגם.
ערן יעקב: לא מלכ"רים.
שגית אפיק: זה רק לא מלכ"רים לגביהם יש 7.5 אחוזים מ-2006.
מיכל דויטש: מע"מ הוא על כולם.
ערן יעקב: זה למעט מלכ"רים.
מיכל דויטש: אלה שני צווים.
מיכל דויטש: הצו שהכותרת שלו היא שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין, זה המע"מ הרגיל כפי שהוא נקרא.
מיכל דויטש: יש לנו גם הקלה.
קריאה: זה בתקנות.
מיכל דויטש: התקנות הבאות.
חיים אורון: יכול להיות שהתבלבלתי כאן, אבל למה אנחנו לא מורידים את זה ל-15.5?
שגית אפיק: אם לא היה הצו הזה, זה היה 15.5.
ערן יעקב: לא היה צריך להוריד.
מיכל דויטש: הוא שואל למה הבאנו את הצווים.
חיים אורון: למה אתם לא מורידים?
חיים אורון: יש בעיית תקציב?
ערן יעקב: ב-2011?
מיכל דויטש: יש בעיה בהכנסות.
ערן יעקב: ב-2001, כן.
ערן יעקב: חד משמעית כן.
ערן יעקב: חסרים תשעה מיליארד שקלים.
חיים אורון: איפה יש בעיה?
חיים אורון: שמעתי כאן שאין שום בעיות, שיש לנו עודפי גבייה.
חיים אורון: עכשיו אני ציני אבל אני שואל איך אתם יודעים כבר מה יהיה ב-2011 וב-2012?
חיים אורון: למה אתם לא מורידים את המע"מ עכשיו?
חיים אורון: אתם רוצים, בואו נוריד מסים עקיפים עכשיו.
חיים אורון: יש אפשרות לקואליציה לומר שהיא מורידה מסים עקיפים כחלק מהדיון הקודם.
חיים אורון: זאת רק תחזית אבל טעיתם בתחזית הקודמת.
ערן יעקב: אף אחד כאן לא נביא, אבל אנחנו בונים את 2011 ו-2012 בצל התחזיות שנקבעות.
ערן יעקב: מה לעשות, זאת תחזית ובהתאם לתחזית צמיחה והוצאות, אתה בונה את זה והמשמעות היא שיש חוסר.
חיים אורון: אז אל תוריד מס.
ערן יעקב: בדיוק.
ערן יעקב: זאת הסיבה.
חיים אורון: אבל למה את המסים האחרים אתה מוריד בשנה הבאה?
חיים אורון: אל תוריד עכשיו.
ערן יעקב: לא, אני לא בהכרח מוריד.
ערן יעקב: אתה מדבר על המסים האחרים?
ערן יעקב: על מס חברות?
ערן יעקב: הרציונאל היה שם לייצר את הוודאות שנוצרה ב-2003 ולהמשיך אתה.
ערן יעקב: זאת החלטת הממשלה.
חיים אורון: אני רוצה לדווח לך שהחלטות הממשלה לא מעניינות אותי.
חיים אורון: את החלטות הממשלה  תסביר ליושב ראש ולא לי.
חיים אורון: אני מבקש הסתייגות.
שגית אפיק: זאת רק התייעצות.
חיים אורון: אני רוצה שכבר תרשמי לי הסתייגות למה שמונח על שולחן הכנסת.
חיים אורון: \
שגית אפיק: זאת לא הסתייגות משום שכאן מדובר בהתייעצות וזה עולה לאישור המליאה ובמליאה יש דיון.
שגית אפיק: אתה יכול להגיש התנגדות.
חיים אורון: מה המשמעות של ההתנגדות?
שגית אפיק: שאתה עולה במליאה ומביע את עמדתך.
שגית אפיק: יש דיון במליאה והצבעה במליאה.
חיים אורון: אם אני רוצה שתהיה הצבעה בעד ונגד, אם הצו נופל, זה יורד ל-15.5.
מיכל דויטש: זה אוטומטי.
חיים אורון: אני רוצה 15.
שגית אפיק: זה לא מובא לאישור ועדת הכספים, אבל במליאה גם חל סעיף 2 לחוק מסי מכס ובלו שמדבר על אישור או ביטול ולא על אופציה לשינוי.
שגית אפיק: הפיקוח הפרלמנטרי כאן משום מה הוא מאוד מאוד מצומצם.
מיכל דויטש: הוא יכול להגיש הצעת חוק פרטית לתקן את סעיף 4 לחוק מע"מ.
שגית אפיק: כרגע זה בהתייעצות והאישור גם של המליאה הוא אישור מצומצם.
ציון פיניאן: לקחו לנו את הנושא של המים שקובעים בלי התייעצות ועכשיו הדבר הזה.
ציון פיניאן: אני חושב שכל שינוי וכל צו בא לכאן לאישור אבל זה מגיע להתייעצות.
מיכל דויטש: כי יש כאן אישור פרלמנטרי יותר חזק.
מיכל דויטש: יש כאן את אישור מליאת הכנסת.
שגית אפיק: אבל אומר חבר הכנסת אורון שאי אפשר להציע הצעות לשינוי, מה שכן היה אפשר לעשות בחקיקת משנה שהייתה מובאת לאישור הוועדה.
מיכל דויטש: גם בחקיקת משנה לשינוי אין שינויים אלא רק מה שמציעים לשר והוא מביא מטעמו.
שגית אפיק: בתקנות.
שגית אפיק: הנה, עכשיו בתקנות המע"מ, אם הוועדה תחליט שהיא רוצה את ההטבה.
חיים אורון: מבחינה פרלמנטרית זה אפילו פחות מאשר אישור.
חיים אורון: עם אישור רגיל אני יכול לומר שיש כאן רוב שלא מקבל את ה-16, תבוא לכאן עם 15.5 ונאשר לכם.
חיים אורון: לא תבואו עם 15.5, אין לכם צו.
חיים אורון: במליאה אין אופציה כזאת.
יואל בריס: אם הוועדה תבוא עם המלצה שלילית, ברור שיש לזה משמעות.
חיים אורון: אני מבקש המלצה שלילית.
חיים אורון: אני מבקש להמליץ לשר.
ציון פיניאן: אבל אני לא מביא את זה להצבעה.
חיים אורון: אמר את הדברים היועץ המשפטי של משרד האוצר.
חיים אורון: איך מביאים התייעצות שיש בה יותר מדעה אחת?
חיים אורון: בסופו של דבר צריך לדווח לשר האוצר שהרוב בוועדה חשב שזאת טעות להשאיר מע"מ בשיעור של 16 אחוזים והוא רוצה להוריד את זה השנה ל-15.5 אחוזים.
חיים אורון: זה המצב כרגע בוועדה.
רונית תירוש: יש רוב.
רונית תירוש: תצביע.
חיים אורון: יש רוב.
ציון פיניאן: על מה להצביע?
ציון פיניאן: על התייעצות?
חיים אורון: על תוצאת ההתייעצות.
חיים אורון: ששר האוצר יבוא למליאה ויאמר שבניגוד לעמדת ועדת הכספים.
חיים אורון: הרי אתם מרוקנים את העניין מתוכן לגמרי.
חיים אורון: אם הוא חייב לבוא להתייעץ כאן, שיבוא.
ציון פיניאן: מה ההצעה שלך?
חיים אורון: שרוב חברי ועדת הכספים חושבים שהמע"מ צריך לרדת ל-15.5 אחוזים.
מיכל דויטש: זה אומר לא לאשר את הצווים המובאים בפני המליאה.
שגית אפיק: כיוון שיושב ראש ועדת הכספים מציג את הצווים במליאה, הוא יוכל להביא את הדעות בהתייעצות.
חיים אורון: לא, אני רוצה שהוא יביא את הדעות קודם כל לשר האוצר.
חיים אורון: אני רוצה שיהיה כתוב כאן שהוא חייב להתייעץ עם שר האוצר ותוצאת ההתייעצות הייתה שהרוב בוועדת הכספים חושב שאין הצדקה לאשר שיעור מע"מ גבוה אלא צריך להוריד אותו ל-15.5 אחוזים.
ציון פיניאן: את זה אני לא אביא להצבעה.
חיים אורון: אתה חייב.
חיים אורון: תקיים דיון שתהיה בו הצבעה.
חיים אורון: מה המשמעות של התייעצות?
חיים אורון: אם יש עמדה אחת או אם היה רוב ברור ועמדה נגדית, אבל יש כאן היום רוב נגדך.
חיים אורון: תבואו לעבוד בוועדה הזאת.
חיים אורון: לפחות תעשו את זה.
חיים אורון: לא רק לומר אוכלים צפרדעים אלא תבואו לעבוד כאן.
רונית תירוש: אתה מביך את ציון.
חיים אורון: ציון, זה לא נגדך.
ציון פיניאן: אני יודע שזה לא נגדי.
ציון פיניאן: ודאי שזה לא נגדי.
חיים אורון: מיצית את ההתייעצות ורוב המתייעצים אמרו לך שהם רוצים 15.5 אחוזים.
ציון פיניאן: אתה מבקש 15 אחוזים.
חיים אורון: את זה אני לא יכול.
שגית אפיק: הוא מבקש 15.5 אחוזים.
חיים אורון: הייתי מבקש 15 אבל אני לא יכול.
חיים אורון: מיכל, אל תתני עכשיו עצות.
ציון פיניאן: מיכל צריכה לתת לי עצות.
ציון פיניאן: יש התייעצות חמש דקות.
חיים אורון: תרים טלפון לאלקין.
ציון פיניאן: אני יכול להרים טלפון ויהיה לי רוב.
רונית תירוש: ציון, מה הבעיה?
רונית תירוש: יפילו את זה במליאה אבל תביא את זה כהחלטת הוועדה.
מיכל דויטש: במליאה ייאמר מה הייתה דעת רוב חברי הוועדה.
ציון פיניאן: במליאה ייאמר מה חשב רוב חברי הוועדה.
חיים אורון: אני חושב שמממשים לא נכון את ההתייעצות עם הוועדה או שזה הכל כלום.