GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: איך אתה בא בטענות לדבר הזה?
גד סואן: כאן מרחיבים.
משה גפני: מרחיבים, בסדר.
גד סואן: אני אסביר למה אני מתכוון.
שגית אפיק: מפרטים.
שגית אפיק: לא מרחיבים.
גד סואן: כאן יש הרחבה כשאומרים שתיתן את כל הדברים, את כל הדינים, שמא פגעת בדין כזה או בדין כזה וכולי.
משה גפני: ודאי שיש כאן תוספות, אבל העיקרון קיים.
גלעד ארדן: חברה שתעבור על הדינים הקיימים, תראה אם היא חשופה באחד מהם לעבירות.
גד סואן: מה שיכול לקרות כאן שאם יקרה דבר כזה, הרבה מאוד דברים מסוג הדברים שאתה יכול לומר יפגעו בחברה על ידי זה שיעוררו תביעות נגד החברה.
גד סואן: זאת אומרת, יבוא מישהו שיגיד: רגע, אתה כותב דבר כזה, כבר סיכנת את בעלי המניות, כבר יש תביעות ייצוגיות כלפי החברה.
גד סואן: כשאתה מדבר על הוראות הדין, דבר שקיים בהוראות הדין, סעיף 28(א) יחד עם (ג), זה אומר שאתה באמת צריך לכתוב ספר שלם עם כל הדברים האלה.
גד סואן: לכן אנחנו מציעים להיצמד רק לדברים המהותיים בעניין.
גד סואן: אגב, יש לנו פירוט של ההליכים המשפטיים.
גד סואן: יש כבר בחוק ממילא.
גד סואן: יש היום דרישות שצריכים לפרסם.
גד סואן: גם היום חברה מפרסמת ויש הליכים משפטיים נגד החברה, מכל סוג שהוא, גם במובן איכות הסביבה.
גד סואן: למה צריך כאן עוד פעם לפרט?
גד סואן: אני אומר עוד דבר אחד.
משה גפני: כן, אבל ממש בקצרה כי אנחנו חייבים לסיים.
גד סואן: אנחנו לא מתנגדים לגישה ירוקה.
גד סואן: אנחנו תומכים בה.
משה גפני: אני זוכר את זה מאז אני בכנסת.
משה גפני: באים כל המשרדים ואומרים שהם תומכים בנושא הירוק, אבל מה שנוגע לסעיף שלהם, הם נגד.
משה גפני: כאשר הייתי יושב ראש ועדת הפנים, תמיד היה כך.
גד סואן: חלק גדול מהמפעלים האלה הם אלה שעומדים בראש הטבלאות.
גלעד ארדן: הם משלמים דמי חבר כמובן.
גד סואן: אתה רוצה שהם יפעלו חינם?
גלעד ארדן: לא. היום החברות מצאו פטנטים.
גלעד ארדן: חשובה לי הפעילות של מעלה וגופים כאלה אבל עם כל הכבוד, הם לא באים להחליף את פעולות הפיקוח של המדינה.
גלעד ארדן: זה שבאיזשהו גוף וולנטרי מישהו מדורג גבוה, בסדר.
גלעד ארדן: יש לי אלף ארגונים שמכריזים על כל הערים בישראל כערים ירוקות.
גלעד ארדן: כל ראש עיר, יש לו מאחוריו כוכב, עיר ירוקה.
גלעד ארדן: המועצה לישראל יפה הכריזה כבר על כל החוף בישראל כחוף יפה.
גד סואן: אני מציע שתדאג לתקצב את מעלה.
גלעד ארדן: שיבקשו.
גלעד ארדן: הם אף פעם לא פנו.
גלעד ארדן: יש לי הרבה  כסף עכשיו.
גד סואן: אנחנו רק אומרים שהתרגום של הגישה הירוקה הזאת בתקנות המוצעות האלה גורר את החברות למחוזות מאוד מאוד רחוקים ולאו דווקא ירוקים וזה יגרום לבעלי המניות נזקים מחשיפת יתר מיותרת ומעליות גבוהות שינבעו מהצורך להתחיל להסתייע בכל מיני מומחים שיכתבו להם דבר כזה ודבר אחר.
גד סואן: אני חושב שמה שיצא מזה – וזה חשש אמיתי אדוני היושב ראש, ואתה מכיר אותנו כבר הרבה זמן – שיקבלו ספר שלם עם כל מיני דברים כי כל אחד יתחיל להתכסות בכל הדברים האלה, ואף אחד לא יוכל להבין בכלל מה רוצים ממנו.
גד סואן: נמצאים כאן גם אנשי התאחדות התעשיינים ואני מניח שגם הם יתייחסו לנושא הזה.
משה גפני: בבקשה, התאחדות התעשיינים.
אריה נייגר: יועץ משפטי של התאחדות התעשיינים.
אריה נייגר: לייזה כתבה את התקנות ואז היא מיד עברה לכי"ל.
לייזה חיימוביץ: לכן היא יושבת כאן ומברכת על התקנות.
גלעד ארדן: אתם עושים את הספר הזה עליו הוא מדבר.
גד סואן: זה מה שיקרה.
גלעד ארדן: הם כבר עושים אותו.
דניאל אילון: החברות שמתנהלות באופן תקין, גם היום באופן וולנטרי מדווחות כהלכה.
משה גפני: אתמול הייתה כאן הממונה על ההגבלים העסקיים לגבי חוק אחד בנושא של ההגבלים העסקיים, ומי שהיה מולה, נגדה, היה הממונה הקודם על ההגבלים העסקיים.
משה גפני: שאלתי אותו איך הוא עבר צד.
חיים אורון: מה החלטתם אתמול?
משה גפני: דחינו את זה בשבועיים, כדי שיבואו להסדר, גם בנושא של החקלאות וגם בנושא של הספנות.
אריה נייגר: ארבע הערות שמתייחסות אך ורק לדברים שהעלינו בפני הרשות ולא ניתנה עליהן תשובה.
אריה נייגר: כל מה שהעלינו בפני הרשות והרשות אמרה שהיא לא מסכימה, אני לא מעלה עכשיו.
אריה נייגר: כל ההערות מתייחסות אך ורק לבהירות שבהוראות.
אריה נייגר: זאת אומרת, אנחנו לא חולקים על הצורך בתקנות אלא אך ורק שיהיה ברור מה אנחנו צריכים לעשות.
משה גפני: הנושא הראשון.
אריה נייגר: פגיעה בסביבה, בריאות האדם, - ההגדרה כוללת דברים שלא קשורים לאיכות סביבה ולסביבה בכלל אלא כוללת דברים שהם ברשות היחיד.
אריה נייגר: את זה צריך להבהיר.
משה גפני: הנושא השני.
משה גפני: דניאל, את רושמת?
חיים אורון: לא הבנתי את ההבחנה.
משה גפני: ניסוח.
אריה נייגר: זה רק עניין שכאשר אנחנו ממלאים את הדוח, דרישת המהותיות חובקת הכל.
אריה נייגר: אנחנו נכתוב הכל.
אריה נייגר: נכתוב את זה בפרק של איכות סביבה ונכתוב את זה בפרק הכללי.
אריה נייגר: ההגדרה של פגיעה בסביבה יש לה יסוד של בריאות האדם.
אריה נייגר: נושא חשוב, נדווח כפי שנדווח, אבל הוא לא קשור לאיכות סביבה.
אריה נייגר: אני חושב שגם השר להגנת הסביבה רוצה שנושאי הסביבה יאוחדו לנושא הסביבה אבל בטיחות של מוצרים, בטיחות בעבודה, אלה לא נושאים של סביבה וצריך להוציא אותם מתוך ההגדרה.
אריה נייגר: הערכת התאגיד האם האמצעים האלה אפקטיביים.
אריה נייגר: שמישהו יעזור לי למצוא את המספור, כי אני לא מצליח למצוא אותו.
שגית אפיק: עמוד לפני אחרון למעלה.
אריה נייגר: פסקה ראשונה.
אריה נייגר: את הסיפא "וכן הערכת התאגיד אם האמצעים האלה אפקטיביים", אנחנו מבקשים להשמיט משום שאנחנו לא יודעים איך להתייחס לזה.
אריה נייגר: ההנחה היא שהתאגיד לא נוקט באמצעים שהוא חושב שאינם אפקטיביים.
אריה נייגר: המושג אפקטיביות לא ידוע לנו.
אריה נייגר: האם אפקטיבי בתשעים אחוזים, בעשרה אחוזים, בעשרים אחוזים?
אריה נייגר: מכל התחומים, מכל הנושאים שיש להם חשיבות גילוי סביבתית, הנושא של ההליכים המשפטיים תלויים ועומדים יוצר אי בהירות מן הטעם שאנחנו נותנים גילוי כפול.
אריה נייגר: אנחנו מדווחים את זה פעם אחת במסגרת ההליכים המשפטיים הכלליים ופעם אחת כאן.
אריה נייגר: לדעתי מכל הנושאים החשובים שיש לתת להם גילוי, ואנחנו לא חולקים על זה, את הנושא של הליכים משפטיים צריך להשמיט משום שהוא מקבל ביטוי בהליכים המשפטיים הכלליים.
אריה נייגר: גם החישוב הכספי ועלות החשיפה הכספית נובעת מסך כל ההליכים שתלויים ועומדים נגדך ולא בהקשר הזה.
אריה נייגר: זה מקשה על המשקיעים להבין מה החשיפה הכלכלית כי החשיפה הכלכלית לא נפרדת.
אריה נייגר: הערה אחרונה.
אריה נייגר: הפסקה האחרונה אחרונה בסעיף קטן (4), ההבחנה בין אמצעים שננקטים למניעה לבין אמצעים שננקטים לתיקון, היא לא תמיד ברורה.
אריה נייגר: פיזית היא לא תמיד ברורה.
אריה נייגר: היא בדרך כלל, וכל איש מקצוע במשרד להגנת הסביבה בטוח מבין את זה, הרבה פעמים, במיוחד כאשר מדברים בדברים גדולים ולא סתם תרים את הפסולת או תנקה, אנחנו לא יודעים להבחין בין האמצעים האלה.
אריה נייגר: אני חושב לכן שצריך לתת הגדרה כללית כפי שיש ברישא שמתייחסת להוצאות הסביבתיות שקשורות גם וגם.
גלעד ארדן: לא הבנתי למה אי אפשר להבחין בין מניעה לשיקום.
אריה נייגר: לפעמים אפשר ולפעמים אי אפשר.
שגית אפיק: כתוב ככל שניתן, תוך הפרדה ככל שניתן.
שגית אפיק: התאגיד יראה אם ניתן להפריד, הוא יפריד, ואם לא ניתן, הוא לא יפריד.
גלעד ארדן: זה כתוב.
שגית אפיק: אני חושבת שהנוסח הוא כזה.
אריה נייגר: לא, המושג ניתן הוא מושג אחר מאשר ידוע.
לייזה חיימוביץ: גם אנחנו ישבנו בישיבות.
לייזה חיימוביץ: היועצת המשפטית של כימיקלים לישראל.
לייזה חיימוביץ: גם אנחנו שלחנו  מכתב עם הערות והשתתפנו בישיבה.
לייזה חיימוביץ: אנחנו מברכים על התקנות אבל יחד עם זאת יש לנו כמה הערות.
לייזה חיימוביץ: הערה ראשונה שנאמרה  כאן ואני לא רוצה לחזור, אבל בכל זאת לציין שזאת הערה שלנו.
לייזה חיימוביץ: השימוש כאן בהגדרות הוא לא שימוש בהגדרות מקובלות בתחום של רגולציה סביבתית ומייצר בעיות של כפל בדיווחים.
לייזה חיימוביץ: בתקנה 28(ה) אנחנו מבקשים להוסיף גם מבחן של השפעה מהותית וחובה של תיאור כל הליך משפטי.
לייזה חיימוביץ: בכל מקום יש מבחני מהותיות אבל דווקא בסעיף הזה של תיאור כל הליך משפטי הושמט.
גלעד ארדן: כתוב מהותי.
גלעד ארדן: יתואר בקצרה כל הליך משפטי או מינהלי מהותי.
שגית אפיק: מהותי, בקשר עם.
דניאל אילון: זה זהה לנוסח המקובל היום על הליכים משפטיים.
לייזה חיימוביץ: יכול להיות שבנוסח שאנחנו ראינו, זה לא היה.
לייזה חיימוביץ: בסדר, עכשיו ראינו שזה קיים.
לייזה חיימוביץ: לגבי תקנה 28(ו), גם אנחנו מבקשים להשמיט את הדרישה להערכה.
משה גפני: אם בדברים שלך יש משהו שאמר עורך דין נייגר, תאמרי שאת מצטרפת.
משה גפני: לאיזה סעיף את מצטרפת?
לייזה חיימוביץ: תקנה 28(ו).
משה גפני: כשאומרים לי מספרים, אני מתבלבל.
משה גפני: לאיזה מספר הערה שלו את מצטרפת?
אריה נייגר: הערה שנייה.
משה גפני: את מצטרפת לדרישה השנייה שלו.
לייזה חיימוביץ: אתה מצפה שאנחנו גם נקשיב אחד לרעהו ונזכור כל מה שהוא אמר.
לייזה חיימוביץ: הערכת אפקטיביות, להערכתנו זה כמעט בלתי אפשרי.
גלעד ארדן: האם הם מפעילים אמצעים שהם לא יודעים להעריך אם הם אפקטיביים או לא?
משה גפני: זה ניסוח לא נכון.
לייזה חיימוביץ: אנחנו לא נוקטים באמצעים שאנחנו חושבים שהם שלא אפקטיביים.
גלעד ארדן: אתם אולי לא, אבל יש אחרים שכן, כדי לרצות אותנו.
לייזה חיימוביץ: אני יכולה לדבר רק בשם עצמי.
לייזה חיימוביץ: פעם בשם הרשות והיום בשם עצמי.
לייזה חיימוביץ: הנושא של הפרדה בין הליכים משפטיים, כל ההליכים המשפטיים, לבין הליכים משפטיים בתחום של איכות הסביבה.
לייזה חיימוביץ: מבחינה זאת, אנחנו כחברה צריכים ללכת עכשיו צעד אחורה.
לייזה חיימוביץ: אנחנו לדוחות השנתיים של שנת 2009, לבקשת הרשות, השתתפנו בפיילוט של פישוט הדוח התקופתי וחלק מהפישוט הוא ששום דבר לא נכתב בדוחות יותר מפעם אחת.
לייזה חיימוביץ: ההחלטה בהסכמת הרשות הייתה שהליכים משפטיים מתוארים בדוחות הכספיים ומשכך לא מתוארים בשום מקום אחר.
לייזה חיימוביץ: יש היום תקינה מאוד מפורטת חשבונאית בנושא של הליכים משפטיים והכל נמצא שם.
לייזה חיימוביץ: אנחנו לא חושבים שעכשיו צריך ללכת צעד אחד אחורה ולתת פירוש להליכים משפטיים, לא בתחום של רגולציה פיננסית, לא בתחום של רגולציה בתקשורת, לא בתחום של רגולציה בתחום הדלקים, ולא מבקשים לעשות הפרדות בין ביאור ההליכים וזה נראה לנו לא נכון, מיותר ומזיק.
לייזה חיימוביץ: הערה אחרונה שלנו.
לייזה חיימוביץ: גם אני מצטרפת להערה שלא ניתן להבחין בין סכומי כספים שהוצאו למניעה או להפחתה.
לייזה חיימוביץ: יודע דווקא השר ארדן שכי"ל פועלת גם למניעה, גם לשיקום, גם להפחתה ובמסגרת האחריות התאגידית נעשים פרוייקטים מאוד משמעותיים בתחום של שיקום ומניעה.
לייזה חיימוביץ: אנחנו בוודאי לא יודעים שאנחנו עושים דברים במסגרת שיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה, במסגרת שיתוף פעולה עם ארגונים סביבתיים, במסגרת אחריות קהילתית שלנו לקהילה בסביבה של הנגב.
לייזה חיימוביץ: אנחנו בוודאי לא יודעים מתי זאת מניעה ומתי זאת הפחתה.
חיים אורון: אני יכול לתת לשר דוגמאות אחרות ופשוטות מאוד.
משה גפני: תגידי לי למה מאוגוסט לא עניתם להם.
דניאל אילון: לא שלא ענינו להם.
דניאל אילון: אנחנו קיימנו אתם מספר ישיבות פרונטליות ושאינן פרונטליות.
משה גפני: מאוגוסט.
דניאל אילון: אני לא יכולה לשחזר את המועדים, אבל לייזה תעיד שהיו פגישות עם כל היושבים בחדר הזה.
גד סואן: ביקשנו שיאמרו לנו מה המסקנות.
דניאל אילון: קיבלתם.
גד סואן: לא. אולי אתם קיבלתם, אבל אנחנו לא קיבלנו.
זבולון אורלב: זאת טענה חשובה.
דניאל אילון: יש שני דברים.
דניאל אילון: האחד הוא שאנחנו מקיימים שיג ושיח עם התעשייה בכל דבר ועניין, ובוודאי עם איגוד החברות הציבוריות ובעניין הזה גם עם איגוד התעשיינים וגם עם כי"ל באופן מיוחד, שהיא לקוח רלוונטי לתקנות האלה, אם אפשר לקרוא לזה כך.
דניאל אילון: גם אנחנו קיבלנו התרעה על קיומה של הישיבה הזאת רק אתמול בצהרים.
דניאל אילון: יכול להיות שהיינו עושים שיח משלים אילו ידענו על כך יומיים-שלושה קודם לכן.
דניאל אילון: אני אגיב לטענות כסדרן.
דניאל אילון: ראשית אני רוצה לומר איזושהי אמירה כללית.
דניאל אילון: האמירה הכללית היא שקצת קשה לאחוז בחבל משני קצותיו.
דניאל אילון: מצד אחד אני שומעת שכל המידע כבר קיים ממילא בהליכים משפטיים ובמקומות אחרים, אז למה לעשות כפול, ומצד שני הם מספרים לי שהתקנות האלה ייצרו נזק מאוד גדול לחברות.
דניאל אילון: זה לא מסתדר לי ביחד.
דניאל אילון: או שאין כאן חידוש או שיש כאן חידוש שמזיק לחברות.
דניאל אילון: אני לא רואה איך זה חי יחדיו.
דניאל אילון: ההערות לגופן.
דניאל אילון: ההערה הראשונה שנשמעה היא לעניין רשות היחיד או בריאות האדם.
דניאל אילון: לטעמי אלה נראות לי שתי טענות נפרדות ואני אגיב עליהן גם בנפרד.
דניאל אילון: ברשות היחיד, אני לא רואה מה נפקא מינא  אם הזיהום נעשה בתוך גבולותיו של התאגיד המזהם או מחוצה להם.
דניאל אילון: כך או כך, יכולה להיות זליגה של זיהום וידוע הוא שהוא יכול לזלוג לשטחים אחרים, ושנית, מה זה משנה אם התביעה הייתה על ידי מישהו שפקד את שטחה של החברה או עובד שלה שנפגע מנזקי הקישון או מישהו שהוא חיצוני לחברה?
דניאל אילון: כך או כך מדובר בנזקים של איכות הסביבה והם רלוונטיים באותה מידה.
דניאל אילון: לגבי בריאות האדם, אני לא יודעת מה זה השפעה על סביבה.
דניאל אילון: כלומר, בסופו של דבר הסביבה היא הנהנה או הנפגע הסופי של בריאותו של האדם.
דניאל אילון: אם חבריי כאן מהמשרד להגנת הסביבה חושבים שהשמטת המלים בריאות האדם לא תפגע ביחס למקובל בעולם ושדי להשאיר את הדיבר פגיעה בסביבה, אני משאירה את זה להם.
דניאל אילון: אנחנו חשבנו שיש מקום להשאיר את שניהם זה לצד זה.
משה גפני: מה אומר המשרד להגנת הסביבה?
גלית פלצור: אנחנו בדעה שבריאות האדם צריך להישאר מאחר שבריאות האדם יכול לבוא לידי סיכונים סביבתיים.
גלית פלצור: כלומר, הסביבה משפיעה על האדם ועל בריאותו.
משה גפני: אבל ברגע שאת אומרת סיכונים סביבתיים, כל אחד מבין שזה יכול להשפיע על בריאותו.
משה גפני: סיכונים סביבתיים יכולים להזיק אפילו לא לבריאות אלא סתם.
משה גפני: הבריאות זה על אחת כמה וכמה.
משה גפני: למה צריך לכתוב את זה?
דניאל אילון: דווקא בגלל מי שמבקש כאן להשמיט את זה.
דניאל אילון: מי שמבקש להשמיט, אני חוששת מהתוצאה שהוא יטען את זה גם כאשר הוא מבקש לבשל את הדיווח, להגיד שבריאות האדם אינה נכנסת בפנים כי אחרת למה מפריע להם שזה נמצא בדברים?
אריה נייגר: ההערה שלי לא הובנה.
משה גפני: לא. בוועדת הכספים מדברים ברשות דיבור.
חיים אורון: איזה נזק לבריאות האדם יכול להיות שהוא לא סביבתי?
משה גפני: זה מה שעמדתי לומר עכשיו.
גלעד ארדן: זה העניין.
גלעד ארדן: הם יאמרו אחר כך שהם לא הבינו שזה נכלל בזה.
גלעד ארדן: אם לא תכתוב בריאות האדם, הם יאמרו שלא ידעו שזה בכלל קשור למשרד להגנת הסביבה.
דניאל אילון: אפשר לכתוב לרבות בריאותו של אדם.
חיים אורון: מישהו ברמת חובב  קיבל דלקת ריאות, מישהו יאמר שזה לא זיהום סביבתי?
גלית פלצור: הדוגמה הקלאסית היא מה שהיה בשבוע שעבר.
אריה נייגר: אם אפשר, אני מבקש לקבל את רשות הדיבור.
אריה נייגר: לא הובנתי.
משה גפני: תכף נבין.
גלית פלצור: הדוגמה הכי עדכנית למה שהיה בשבוע שעבר בבז"ן.
גלעד ארדן: הם מראש אומרים שהם לא חשבו שזה קשור בכלל.
גלית פלצור: הייתה פגיעה בבריאות הציבור.
גלית פלצור: אולי הסביבה לא בהכרח נפגעה לטווח הקצר והטווח הארוך.
משה גפני: היה מקרה בו - כל מה שאנחנו מדברים בתקנות האלה מהווה פגיעה סביבתית – מישהו נפגע בבריאותו.
משה גפני: הוא יבוא ויטען שבריאותו נפגעה בגלל שהייתה רוח והוא הצטנן וכתוצאה מכך הוא מת.
משה גפני: הטענה שלו היא שהפגיעה בו, במשפחתו, שזה לא היה בגלל איכות הסביבה, זה לא היה בגלל הזיהום שהיה שם במפעל הזה או באיזו חברה במקום.
משה גפני: אז יתקיים דיון בבית המשפט כדי לראות ממה זה נגרם.
משה גפני: מה מוסיפה המילה בריאות?
משה גפני: הרי אנחנו מדברים על מפגע סביבתי.
משה גפני: המפגע הסביבתי הזה יכול לגרום לכמה דברים.
חיים אורון: אבל לא בשלב של כתב אישום.
חיים אורון: אתה בשלב של גילוי נאות.
משה גפני: גילוי נאות.
משה גפני: מה אתה צריך לגלות?
משה גפני: אתה צריך לגלות שהמפעל הזה מזהם.
חיים אורון: אם יש בריכה לא מטופלת על ידי כי"ל ברמת חובב, ויש סכנה גם של האקוויפר וגם שהריח יפגע בבדואי שגר ליד, זה כתוב בתשקיף.
משה גפני: למה צריך את המילה בריאות?
גלעד ארדן: אני לא חשבתי שיש לזה השפעה על הסביבה בכלל על הנושא הזה כי זה בתחום שלי, הבריכה, אין סכנה שהיא תגלוש מעבר לזה.
משה גפני: אלא על מה?
חיים אורון: על האקוויפר.
משה גפני: אם כתובה המילה בריאות, על מה?
דניאל אילון: אני דווקא מוטרדת מחיבורם של שני הטעמים יחדיו.
דניאל אילון: דווקא זה שחברי אמר שרשות היחיד ובריאות האדם הם נימוק אחד, מזה אני מוטרדת כי זה אומר שכל אימת שהדבר נעשה במגרשו הפרטי של התאגיד ויכול להיות שזה פוגע בתברואתם של העובדים, אפשר יהיה לטעון שזה לא בר דיווח.
גלעד ארדן: המקרה של בז"ן, זה בדיוק התפר בינינו לבין משרד התעשייה לבטיחות בעבודה.
גלעד ארדן: יגיד לך בז"ן היום שהדליפה הזאת, לא הייתה שום סכנה שהיא תפגע בסביבה כי זה לא יכול לצאת מחצרי המפעל, אבל מסתבר שהדליפה הזאת יכולה להרוג שם עובדים.
גלעד ארדן: לכאורה הם לא צריכים לדווח.
משה גפני: צריך לדווח.
משה גפני: בז"ן היה צריך לדווח כי גם אם זה הורג בתוך המפעל, זה מפגע סביבתי על פי התקנות.
גלעד ארדן: יש מחלוקת בעניין הזה, האם רשות היחיד היא הסביבה.
משה גפני: התקנות אומרות את זה.
גלית פלצור: כדי שהן יאמרו את זה, אנחנו מבקשים שזה יישאר.
משה גפני: המילה בריאות.
שגית אפיק: התקנות אומרות השפעה שלילית על הסביבה.
שגית אפיק: יכול המפעל לטעון שמקור הזיהום נמצא בתחום שלו, במקום שלו, בריאותו של אדם חיצונית למפעל ולכן הוא לא צריך לדווח על זה.
משה גפני: מה המילה בריאות משנה?
שגית אפיק: ברגע שכתוב בריאותו של אדם, זה מחייב את התאגיד לדווח גם על משהו שעלול להיות מחוץ למפעל.
משה גפני: בתוך המפעל.
שגית אפיק: בתוך המפעל.
משה גפני: אז תכתבו גם בתוך המפעל.
משה גפני: מה המילה בריאות מוסיפה?
דניאל אילון: אפשר היה לומר לחילופין שהשפעה שלילית על הסביבה לרבות תחום הפעילות של התאגיד עצמו.
דניאל אילון: זה היה מגיע לאותה תוצאה.
משה גפני: תחליטו מה שאתם רוצים.
משה גפני: או שיהיה כתוב בריאות או שיהיה כתוב גם בתוך המפעל.
קריאה: שיהיה כתוב על הסביבה לרבות בריאות האדם.
משה גפני: ולא בתוך המפעל.
משה גפני: גמרנו.
דניאל אילון: לגבי האפקטיביות, אני נוטה להסכים עם המשרד.
משה גפני: לרבות הבריאות.
דניאל אילון: לגבי ההערה הנוגעת לאפקטיביות ומופיעה בפסקה (ו).
דניאל אילון: אפשר לקבל את זה.
משה גפני: בסדר, קיבלנו.
דניאל אילון: ממילא נראה לי שלעולם תאגיד לא יאמרו שהוא לא אפקטיבי.
גד סואן: את מוחקת את זה?
דניאל אילון: הליכים משפטיים.
דניאל אילון: ראשית, המידע, ככל שנוגע בהליכים משפטים מהותיים, קיים גם היום ונמצא בפריט 32 בתוספת.
דניאל אילון: אין לנו שום כוונה ליצור כפל.
דניאל אילון: כפי שאמרנו, זאת תמציתו של התיקון.
דניאל אילון: זה ריכוז.
דניאל אילון: נגיד שיש הוראה של גורמי סיכון ולקחנו את החלקים של איכות סביבה כדי שמי שמעניין אותו לצורך דירוג או השקעה עניינים של איכות סביבה, ימצא אותם במקום אחד.
דניאל אילון: יחד עם זאת, אנחנו נאמנים לגישתנו שלא יהיה כפל.
דניאל אילון: איך פותרים את זה?
דניאל אילון: כמו באלף ואחד מקרים אחרים.
דניאל אילון: עושים הפניה ממקום אחד לרעהו.
דניאל אילון: אם מרכז הגילוי הופך להיות כאן, אז במקום של ריכוז ההליכים המשפטיים תהיה הפניה למקום הזה.
דניאל אילון: אני לא רואה כאן בעיה אמיתית.
דניאל אילון: איך שלא יהיה, אנחנו רוצים שניתן יהיה לגלות את המידע.
דניאל אילון: מניעה ותיקון.
דניאל אילון: אני חייבת לומר שכששמעתי את הטיעון, הוא עשה לי איזשהו שכל אבל שמעתי כאן מחבריי מהמשרד להגנת הסביבה משהו שעשה לי שכל יותר.
דניאל אילון: הם אמרו שיש משמעות להבחנה של מניעה או תיקון מפני שאם אתה עושה משהו לתיקון, אתה לא משפר את פניו של התאגיד צופה פני עתיד, אלא אתה בסך הכל מתקן את מה שכבר קלקלת.
דניאל אילון: אם אתה עושה מניעה, אפשר לצפות שהתאגיד ילך וישגשג לכיוון שבו המשקיעים מתעניינים.
דניאל אילון: אני משאירה את זה לשיקולה של הוועדה.
דניאל אילון: אני מעדיפה שההבחנה תיוותר על כנה.
דניאל אילון: אני מזכירה, כמו שהדגישה היועצת המשפטית, שכתוב ככל שניתן.
דניאל אילון: זאת אומרת, כאשר זה מעורר קושי, יכול התאגיד להימנע מההפרדה הזאת.
דניאל אילון: נראה לי שאלה היו כל הטיעונים שנשמעו.
גלעד ארדן: אני רוצה להצטרף לדברי היועצת המשפטית שברגע שכתוב ככל שניתן, זה עונה על הטענה של עורך דין נייגר כי יש המון מקרים מובהקים בהם יש חיתוך ברור מה זה שיקום ומהי מניעה.
גלעד ארדן: כשאני דורש ממפעל להשקיע חמישים מיליון דולר ולקנות עכשיו מתקנים לטיהור שפכים כדי שהשפכים שלו שיוצאים לים יהיו נקיים יותר, זאת מניעה פר אקסלנס.
גלעד ארדן: זה לא שיקום.
גלעד ארדן: הוא לא משקם שום דבר.
גלעד ארדן: כשאני עכשיו דורש ממנו לנקות את הקרקע בחצר המפעל, זה שיקום ועדיין זאת לא מניעה של התקנת אמצעים שימנעו המשך הזיהום בעתיד.
גלעד ארדן: זה ככל שניתן.
גלעד ארדן: היכן שזה מתערבב, הוא יגיד שזה ביחד.
חיים אורון: בוא ניקח מקרה פשוט.
חיים אורון: ברמת חובב יש ערמת חביות מזהמות ומה שצריך לעשות, זה לקחת אותן ולסלק אותן.
חיים אורון: זה שיקום.
גלעד ארדן: זאת מניעה.
גלעד ארדן: זה לא גם וגם.
חיים אורון: חוץ מזה אנחנו משקיעים חמישים מיליון דולר למנוע מצב שחלק בתהליך יביא את מה שנמצא בתוך החביות.
חיים אורון: אלה שני דברים שונים.
חיים אורון: את הנזק שעשית, אתה משקם ואתה גם מונע היווצרות של חומרים מסוכנים נוספים בעתיד על ידי השקעה נוספת.
חיים אורון: אלה שתי פעולות נפרדות.
דניאל אילון: לא הייתה לנו כוונה להכביד על תאגידים שגם היום ממילא מדווחים טוב ותקין, ודווקא החברות המובילות נותנות את הדיווח שלהן הן אלה היושבות כאן.
דניאל אילון: ככל שיש פעילות שהיא באמת מטופלת גם מניעתית וגם שיקומית, אפשר לציין את זה בדיווח.
לייזה חיימוביץ: יש פרוייקטים שנעשים במסגרת אחריות תאגידית ואי אפשר לייחס אותם.
דניאל אילון: אם אי אפשר, לא חייבים.
שגית אפיק: לכן נאמר ככל שניתן.
גלעד ארדן: למה אתם מתעקשים על זה?
משה גפני: לגבי התחילה של התקנות.
דניאל אילון: אני רוצה להפנות תשומת לב לשני עניינים.
דניאל אילון: האחד, הסעיף הראשון לתיקון, כיוון שבחרה הוועדה בסופו של דבר לא להעלות את תיאור ההתחייבויות שמועד פירעונן צפוי להיות בחמש השנים הקרובות, צריך להסיר אותו, כי דוח מצבת התחייבויות לפי מועד פירעון הוא לא קשור.
משה גפני: על מה את מדברת?
דניאל אילון: אני מחזיקה את התקנות לפניי.
דניאל אילון: הסעיף השני לתקנות, עניינו הדיווח הסביבתי.
דניאל אילון: לתקנות שמוצגות בפני הוועדה יש שלושה סעיפים.
דניאל אילון: הסעיף השני בו דנו עד עתה דן בסיכונים סביבתיים ודרכי ניהולם.
דניאל אילון: זה צריך להישאר.
דניאל אילון: הסעיף הראשון מדבר על דוח מצבת התחייבויות לפי מועדי פירעון והוא קשור לתקנות דוחות כספיים מיידיים שלא עלו לדיון עתה ולכן אין טעם להעלותו לבדו, ואני מציעה שנסיר אותו מהתקנות.
דניאל אילון: הוא היה ביחד, בחבילה.
שגית אפיק: אותו הדבר לגבי תקנה שלישית.
דניאל אילון: התקנה השלישית מפנה לתקנות האחרות שגם הן לא עולות.
משה גפני: מה זה השלישי?
שגית אפיק: התחילה.
דניאל אילון: התחילה.
דניאל אילון: סעיף התחילה מפנה לסעיף שהיה קבוע שם וזה שלושים ימים מיום הפרסום וזה מה שייכתב כאן.
שגית אפיק: שלושים ימים מיום הפרסום.
גד סואן: אז זה נשאר או לא נשאר?
דניאל אילון: שלושים ימים מיום הפרסום.
משה גפני: התקנות ייכנסו לתוקף.
דניאל אילון: זה לא שינוי אלא זה אותו דבר.
דניאל אילון: גם היום זה שלושים ימים.
משה גפני: תקנות ניירות ערך, כפי שאמרה היועצת המשפטית של הרשות לניירות ערך.
משה גפני: אנחנו מדברים לא על סעיף אחד בתקנות אלא רק על סעיף שתיים כפי שהוסבר עם השינויים שקבענו וגם לגבי סעיף שלוש שבמקומו יבוא שהתקנות ייכנסו לתוקף בתוך שלושים ימים.
משה גפני: ה צב ע ה     התקנות אושרו פה אחד
חיים אורון: מתי תגיש הרשות לניירות ערך ושר הרווחה סט כזה של תקנות של עמידה בנורמות חברתיות?
חיים אורון: אני שואל ברצינות.
חיים אורון: עמידה בנורמות חברתיות.
חיים אורון: יש היום בתוך תשקיפים חברות שלא מעסיקות מתחת לשכר מינימום, הן לא מעסיקות אנשים בארצות מסוימות ומשלמות להם דולר ליום.
משה גפני: ג'ומס העלה דבר נכון.
משה גפני: הוא אומר שאתה עשית דבר חדשני.
משה גפני: אתה, השר להגנת הסביבה, הלכת לרשות לניירות ערך ואמרת להם שהחברות ידווחו על מפגעים סביבתיים.
משה גפני: למה שלא יבוא שר הרווחה לרשות לניירות ערך ויגיד שיש מפגעים במפעלים האלה והם לא עובדים עם שכר מינימום?
ציון נדן: אני חייבת לומר לכם שבעולם זה מחובר.
משה גפני: זה מה שהוא שאל.
זבולון אורלב: צריך לפנות לשר הרווחה ולרשות ונבקש להביא בפני הוועדה דבר כזה.
חיים אורון: אחריות תאגידית.
חיים אורון: אחריות תאגידית לנושאים חברתיים.
משה גפני: על סדר היום תקציב משרד התחבורה והבטיחות בדרכים לשנות הכספים 2011-2012.
משה גפני: אני מקדם בברכה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ישראל כץ, את מנכ"ל המשרד, ואת אנשי המשרד.
משה גפני: נושא התחבורה במדינת ישראל, אדוני השר, ואני מעריך שגם בעולם המערבי ובעולם כולו, אבל במדינת ישראל המשמעות היא משמעות הרבה מעבר לנושא התחבורתי.
משה גפני: קיצור הזמן והנגישות שבין יישובי הפריפריה למרכז הארץ, משרד התחבורה הוא גורם מרכזי בעניין הזה.
משה גפני: ככל שהנושא הזה של פיתוח הכבישים, פיתוח הסעת המונים בין הישובים השונים ובעיקר בין הפריפריה למרכז הארץ, המשמעות של זה היא משמעות כלכלית רחבה מאוד, משמעות חברתית ויש לזה משמעויות רבות מאוד גם בנושא של פיתוח הכבישים, גם בנושא של פיתוח התחבורה הציבורית, המשמעות של זה היא גם בצמצום תאונות הדרכים.
משה גפני: המשמעות של זה היא גם במניעת זיהום האוויר על ידי כלי רכב.
משה גפני: המשמעות היא גדולה מאוד.
משה גפני: אני חייב לומר שמאז כניסתך לתפקיד יש פיתוח מסיבי ואנחנו רואים את זה בכל אזורי הארץ, גם של פיתוח מערכת הכבישים, גם שיפורים בתחבורה הציבורית, פיתוח שדורש הרבה פתרונות ואנחנו רק בתחילת הדרך אבל יש שיפור גדול.
משה גפני: אני רוצה לומר לך אדוני השר, ונדמה לי שכבר אמרתי את זה אבל אני חוזר ואומר, שבזמנו היה לנו משא ומתן קואליציוני ליהדות התורה עם הליכוד  ואחרי שגמרנו את כל הנושאים הייתה חלוקת תפקידים והגיעו לנו שני סגני שרים עם שר מעליהם.
משה גפני: דיברנו בינינו איזה סגן ניקח ואמרתי שניקח את סגן שר התחבורה וזה היה דבר לא שגרתי כי מה לנו ולסגן שר התחבורה.
משה גפני: הסברתי לחברים שהיום נושא התחבורה הוא נושא קריטי.
משה גפני: אני רוצה לומר לך שבמשא ומתן הקואליציוני הנוכחי לא ביקשנו סגן שר במשרד התחבורה.
משה גפני: אני אומר את זה בהומור, אבל אני אומר את זה מאוד ברצינות.
משה גפני: הנושא של התחבורה היום נוגע לכל חלקי האוכלוסייה, במיוחד מי שמשתמש פחות ברכב פרטי ומשתמש יותר בתחבורה הציבורית, שזה גם חשוב וגם כורח המציאות.
משה גפני: הנושא הזה הוא נושא חשוב מבחינת כל חלקי האוכלוסייה ואנחנו בתוכה.
משה גפני: הנושא הוא בעל חשיבות רבה מאוד.
משה גפני: אני מבקש ראשית אם תוכל להציג את התקציב ולאחר מכן נתחיל דיון ונבקש מהחברים ומהאורחים להשתתף בו.
ישראל כץ: תודה רבה אדוני היושב ראש, ברכות לחברי הוועדה ולנוכחים.
ישראל כץ: אני שמח לשוב ולהיות כאן בוועדה החשובה הזאת בהרכב הנוכחי של היושב ראש והחברים.
ישראל כץ: אני אציג באופן כללי את פעילות המשרד והגופים הקשורים בו ואת יעדיו והמנכ"ל כמובן יפרט בצורה מפורטת יותר את הדברים.
ישראל כץ: משרד התחבורה עוסק במגוון רחב של תחומים ואחרי תקופת הכשרה ולימוד של חודשיים-שלושה באמצעות הפקידות הבכירה, נציגי החברות וכל מי שמשמר את הזיכרון הארגוני, את הפרטים ואת הידע של המערכות השונות מהם למדתי, מידע הרב שקיים, לאחר מכן גובשה המדיניות ומאז היא מיושמת כמדיניות, כמדיניות על שבתוכה מבוצעים הדברים.
ישראל כץ: אני לא מדבר לפי סדר החשיבות הערכי כי המאבק בתאונות הדרכים הוא מטלה קבועה וחשובה של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
ישראל כץ: כמעט כל נושא שעושים הוא קשור ותורם באופן ישיר ועקיף לנושא הזה.
ישראל כץ: כל השירות שנותנים לבעלי רשיונות הנהיגה, לבעלי הרכבים, ואני חייב לציין שבבדיקות שנעשו כבר פעמיים – בניגוד למה שהיה בעבר, המשרד מדורג בראש הדירוג של מתן שירות יעיל, דומה אפילו למגזר הפרטי והמצב הזה לא היה קודם לכן.