GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוג'ין קנדל: מה שמוצג עכשיו, שבעצם יש שם יחידה אינטגרלית שהיא בעצם משרד העבודה עם ממונה על כל הנושא של תעסוקה.
יוג'ין קנדל: זאת אחת המסקנות הכי חשובות בדוח הזה.
יוג'ין קנדל: היו הרבה מאוד דברים שנעשו כאן.
יוג'ין קנדל: דרך אגב, מי שכתב את הדוח הזה יושב כאן, חגי, והוא מכיר את הדוח.
חגי לוין: לא רק אני.
יוג'ין קנדל: הוא היה אחד משלושה אנשים שכתבו את הדוח והוא מכיר את הדוח הזה הרבה יותר טוב ממני, כך שאם יש שאלות ספציפיות לגבי נקודות מסוימות, הוא יוכל להתייחס.
אמנון כהן: במקרו.
יוג'ין קנדל: במקרו, המטרה היא באמת להעלות את רמת התעסוקה, את רמת ההשתתפות בתעסוקה במדינת ישראל.
יוג'ין קנדל: אני חושב שאנחנו ברמת אבטלה מאוד נמוכה היום.
יוג'ין קנדל: לא רק שהיא נמוכה אלא ה-MF אתמול הוציא דוח שאומר לנו שהמשק שלנו, בגלל רמת האבטלה, מתחיל להתחמם ואנחנו צריכים לצנן אותו.
יוג'ין קנדל: אנחנו צריכים כאילו לצנן את הכלכלה.
יוג'ין קנדל: אנחנו כרגע לא חושבים שאנחנו צריכים לעשות צעדים של צינון אבל רק שברקע יהיה ברור ש-MF הציע או להעלות מסים או לקצץ תקציב באחוז מהתוצר ואלה סדרי גודל של 7 מיליארד שקלים.
יוג'ין קנדל: זה יצא אתמול אחרי שהם היו כאן שלושה שבועות.
יוג'ין קנדל: וגם להעלות את הריבית.
יוג'ין קנדל: לכן, כרגע, אנחנו לא רואים את זה אבל לכן ההסתכלות חייבת להיות מאוד מאוד נקודתית.
יוג'ין קנדל: מילת המפתח היא הון אנושי.
יוג'ין קנדל: כאן צריך להסתכל קצת בפרספקטיבה יותר ארוכה.
יוג'ין קנדל: הרי אותם אנשים שהיום אנחנו רוצים לתת להם הכשרה מקצועית, לפני כמה שנים הם היו אנשים צעירים והכשרה מקצועית נעשית גם שם.
יוג'ין קנדל: לכן אנחנו צריכים להסתכל לא רק מה אנחנו עושים לאנשים שבסופו של דבר הגיעו לגיל 20-30-40 ואין להם הון אנושי הדרוש לעולם שלנו כדי להתפרנס בכבוד, אלא להסתכל גם על האנשים שהיום נמצאים בגילאים יותר צעירים על מנת שבעוד חמש, עשר ו-15 שנים אנחנו עוד  פעם לא נשב כאן ונשאל את אותן שאלות.
יוג'ין קנדל: אני לא אומר שלא צריך גם לטפל באוכלוסייה הזאת, אבל אסור לטפל רק באוכלוסייה הזאת.
חנין זועבי: לפי דבריך מילת המפתח היא מקומות עבודה ולא הון אנושי.
יוג'ין קנדל: עכשיו אני מגיע למקומות עבודה.
יוג'ין קנדל: מדינות עושות עבודה חצי סבירה בטיפול בצד ההיצע של הון אנושי.
יוג'ין קנדל: צד הביקוש של הון אנושי, פעם אחרונה שהייתה תוכנית שהיא הייתה טובה, שהממשלה סיפקה מקומות עבודה, זה אולי בניו-דיל.
יוג'ין קנדל: רוב התוכניות בהן ממשלה מספקת מקומות עבודה, אלה מקומות עבודה לא תחרותיים ולא עמידים לטווח ארוך.
יוג'ין קנדל: הטקסטיל התפתח כאן בגלל שהממשלה החליטה שצריך להיות כאן טקסטיל למרות שבסופו של דבר אנחנו לא תחרותיים בטקסטיל חוץ מטקסטיל היי-טק.
יוג'ין קנדל: יש לנו טקסטיל מאוד מאוד מתקדם שאנחנו מספקים לחברות הכי מפורסמות בעולם, וזה נעשה על ידי חברות.
יוג'ין קנדל: יש לנו שוק פרטי מאוד יעיל ומאוד תחרותי, אבל היזמים צריכים אנשים שיעבדו שם.
יוג'ין קנדל: לכן זה עוד פעם חוזר לנושא של ההון האנושי.
יוג'ין קנדל: השאלה היא איך להכשיר את האנשים האלה כדי שהם יתאימו בדיוק לאותם מקומות עבודה שם צריכים אותם.
יוג'ין קנדל: לפני שבוע למשל שר התעשייה הקים ועדה לחפש היכן אנחנו יכולים למצוא מהנדסים.
יוג'ין קנדל: אין מהנדסים במדינה.
יוג'ין קנדל: לא מהנדסים אזרחיים אלא אין מהנדסי אלקטרוניקה, אין מהנדסי חשמל, אין מספיק וחסרים כאן 10,000 מהנדסים.
יוג'ין קנדל: במקרה הוא ביקש שאני אעמוד בראש הוועדה הזאת, אבל זאת לא שאלה שלי אלא זאת שאלה של כולם, מהיכן אנחנו ניקח את המהנדסים האלה.
אמנון כהן: נייבא אותם.
יוג'ין קנדל: לא, אנחנו לא רוצים לייבא מהנדסים אבל אנחנו רוצים לחפש אוכלוסיות שעם השקעה מינימלית או הסבה מקצועית נוכל להפוך אותם למהנדסים.
אמנון כהן: הנדסאי למהנדס.
יוג'ין קנדל: הנדסאי למהנדס, מהנדס מסוג אחד למהנדס מסוג אחר וכן הלאה.
יוג'ין קנדל: זה טווח קצר.
יוג'ין קנדל: לייבא את המהנדסים הישראלים שיושבים בחוץ לארץ, מהנדסים שיכולים לעלות לארץ.
יוג'ין קנדל: יש למשל באוכלוסייה הערבית הרבה אנשים עם השכלה גבוהה, עם תארים שהם הסבה מסוימת יכולים לבוא.
אלעד סון: שרת הקליטה חזרה מצפון אמריקה, מבוסטון, שם יושבת אוכלוסייה מאוד חזקה של מדענים, מהנדסים והנדסאים, והרעיון הוא באמת לשאוב אותם חזרה.
אמנון כהן: גם רופאים.
אלעד סון: משרד הקליטה פועל גם לגבי הרופאים.
אמנון כהן: היה דיון בוועדת הכספים בהשתתפות סגן שר הבריאות.
אמנון כהן: בעלייה הגדולה הגיעו לכאן הרבה רופאים אבל בגלל שהיה עודף, המדינה זלזלה בהם והכשילו אותם בכל מיני דברים קטנים.
אמנון כהן: במקום לייבא, כמו שאומר יוג'ין, המאגר קיים ומשרד הקליטה צריך לראות איפה הם היום ואולי הם מתאימים גם מבחינת הגיל כי הם רופאים שעבדו במשך שנים.
אמנון כהן: אפשר לעשות להם הסבה ולהכשיר אותם, כל אחד לפי ההתמחות שלו, ואז לא נצטרך לייבא.
אמנון כהן: אותו הדבר אמור גם לגבי מהנדסים והנדסאים.
חנין זועבי: יש מחסור גם במורים.
חנין זועבי: יש 8,000 מורים שמחכים וחלקם מחכה כבר חמש שנים.
יוג'ין קנדל: מבחינת הון אנושי, זה מאוד חשוב וצריך לחשוב על הנושא הזה.
יוג'ין קנדל: בנושא של תמריצים למפעלים נקודתית בתוך המרכז, לא באזורי עדיפות לאומית, אני לא מומחה לנושא הזה ולכן אני אומר משהו שהוא קומנסנס, אבל מה שאני שומע על בג"צים – אתה לא יכול לעשות כאן דבר לפני שמישהו מגיש בג"ץ – נראה לי שאם אתה שם מפעל באמצע לוד עם תנאים מסוימים, זה מיד הופך לתנאים כלליים לכל המדינה, תוך חודשיים עם החלטת בג"ץ.
יוג'ין קנדל: לכן צריך לבדוק את זה, אבל אני לא מכיר מספיק את הנושא אלא רק מהעיתון.
יוג'ין קנדל: אנחנו כל הזמן צריכים לעבוד על הנושא הזה.
יוג'ין קנדל: אני חושב שיש כאן מהלך של מינוי של האדם שאחראי על תעסוקה ואני חושב שצריך לתת לו את כל העזרה ולעזור לו בכלים, ולרכז את הפעילות הזאת דווקא שם כי זה בעצם המקום הטבעי של הטיפול בדברים האלה.
אמנון כהן: אבן ראיתי בדוח שהמלצתם על מינוי ממונה בכיר על עבודה והון אנושי במשרד התעשייה.
יוג'ין קנדל: המינוי נמצא היום בתהליך.
זכריה אביגל: היום נסגר המכרז.
אמנון כהן: רצינו לדעת היכן עומד הנושא הזה.
זכריה אביגל: נעדכן.
אמנון כהן: תחליטו אתם מי ידבר ממשרד התעשייה, אבל אני רוצה לדעת היכן עומד נושא המינוי של הממונה.
אמנון כהן: הנושא הראשון שאני רוצה לשאול אתכם לגביו.
אמנון כהן: על פי המלצת הדוח על מינוי ממונה בכיר, היכן זה עומד ומה יהיו סמכויותיו ותפקודו.
אמנון כהן: הנושא השני הוא לגבי דוחות מבקר המדינה – ומכון ירושלים לחקר שווקים הכין לי חומר וגם הוא התייחס לדוח מבקר המדינה – בנושא הכשרות מקצועיות.
אמנון כהן: אני בטוח שהנושא טופל, אבל אנחנו נשמע על כך ממכם.
אמנון כהן: נאמר שהאגף לא מפרסם את יעדי ההשמה ואלה דוחות של מבקר המדינה.
אמנון כהן: יש קורסים אבל דוחות ההשמה לא מפורסמים.
אמנון כהן: בכל מקרה, הדוח דיבר על כך ששלושים אחוזים לאחר הכשרה, האנשים בפועל לא עובדים באותו מקצוע אותו רכשו.
אמנון כהן: השאלה היא האם המשרד עורך בדיקה.
אמנון כהן: השוק הרי כל כך דינאמי והתעסוקה שהייתה מתאימה לפני עשור, לא בטוח שהיא מתאימה היום.
אמנון כהן: באגף הזה יש כסף רב והשאלה אם הוא הולך בפועל לפעילות הזאת ובסופו של תהליך, אחרי ההכשרה, אותו אדם נכנס למעגל העבודה.
אמנון כהן: לפי דוח מבקר המדינה שלושים אחוזים לא מגיעים  לכך.
אמנון כהן: אולי המצב תוקן, ואני מבקש התייחסות לכך.
אמנון כהן: אני מדבר על הכשרה פנים מפעלית שזה מאה אחוזי השמה.
אמנון כהן: מכשירים את הבן אדם לפי מקצוע.
אמנון כהן: מקימים מפעל, אתם כבר נכנסים לתהליך באותו אזור וצריך להכשיר את האנשים האלה בדרגים כאלה ואחרים.
אמנון כהן: כאשר מפעל מוקם, בתיאום עם המפעל, הבן אדם כבר מתחיל לעבוד למשל בדירוג של טכנאים ואחר כך, תוך כדי עבודת המפעל, כאן צריך לרתום גם את האקדמיה - דרך אגב, האקדמיה מוכנה להירתם וכל הגופים מוכנים להירתם – נעשית הכשרה פנים מפעלית.
אמנון כהן: המדינה חייבת להיות שותפה לכך וחייבת לתת את הכלים הללו.
אמנון כהן: המטרה היא להתמקצע, להשקיע בהון אנושי, כך שאותו אדם ירוויח יפה ויצא ממעגל העוני.
אמנון כהן: אני רוצה התייחסות לנושאים האלה.
אמנון כהן: כמו כן הייתי רוצה התייחסות לנושא של מעונות יום.
אמנון כהן: אנחנו מדברים על אוכלוסיות שיש להם ילדים רבים, או האוכלוסייה החרדית או האוכלוסייה הערבית.
אמנון כהן: אחד החסמים ליציאה לעבודה, מעבר להכשרה, הוא הילדים.
אמנון כהן: אנחנו צריכים לדעת שבאותם מפעלים שמקימים, לידם יהיו מעונות לפי אופי האוכלוסייה כך שהאישה באה מהבית, שמה את הילד במעון, נכנסת לעבוד, מסיימת לעבוד, לוקחת את הילדים והולכת הביתה.
אמנון כהן: זה גם אחד החסמים כשאין מענה לאישה כך שתוכל לצאת לעבוד.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לדעת היכן עומדים הנושאים האלה.
אמנון כהן: אם צריך לתקן חקיקה או משהו, אנחנו כאן לעזור לכם.
זכריה אביגל: אני ממונה על ההכשרה במשרד התעשייה, באגף להכשרה מקצועית.
זכריה אביגל: אני רוצה קודם כל לציין שנמצא כאן חברי יעקב זיגדון שהוא סמנכ"ל בכיר בשירות התעסוקה והוא יתייחס לנושא ההשמה ואני אתייחס לנושא ההכשרה כי הידיים כאן שלובות זו בזו.
זכריה אביגל: נמצא כאן גם יהודה שגב, אלוף במילואים, בנושא התעשיינים.
זכריה אביגל: אני אתייחס לנקודות שביקשת התייחסות אליהן ואחר כך אני ארחיב בשתיים-שלוש נקודות נוספות.
זכריה אביגל: מינוי ממונה בכיר.
זכריה אביגל: מנכ"ל המשרד שרון קדמי הוציא מכרז שהיום הוא נסגר.
זכריה אביגל: הוא מבקש למצוא אדם שיודע לרכז את כל נושא התעשייה, ההשמה וההכשרה.
זכריה אביגל: בעצם הוא יתאם בין ארבעת האגפים האלה, שהם מעונות יום, הכשרה מקצועית, שירות התעסוקה ועוד גוף, נדמה לי של הבטיחות בעבודה, והוא יהיה בעצם עוזרו הנאמן בנושא הזה ויקדם וימנף את הנושא הזה של ארבעת התחומים.
זכריה אביגל: הייתה ועדת איתור והיום הוא המועד האחרון.
זכריה אביגל: התיבה נמצאת במשרד ראש הממשלה ומי שמצא את עצמו מתאים, ויש כמה קריטריונים, יכול לגשת למכרז.
זכריה אביגל: בנושא מעונות היום.
זכריה אביגל: לפני כשלוש שנים הייתה תנופה גם במגזר הערבי וגם במגזר החרדי שם פתחנו מאות קורסים ביחד עם האגף למעונות.
זכריה אביגל: אנחנו נתנו את נושא ההכשרה המקצועית בשיתוף עם אגף המעונות במשרד.
אמנון כהן: נתתם הכשרה לאימהות?
זכריה אביגל: לאימהות.
זכריה אביגל: מטפלות במעונות יום.
זכריה אביגל: החסם הזה שאדוני היושב ראש הזכיר, של אימהות עובדות, המדינה יצאה במענקים לאותן אימהות ונתנה להן אפשרות והשתתפות בהוצאות הילדים שלהן על מנת שיוכלו ללמוד בקורס הזה של מטפלות במעונות יום.
זכריה אביגל: אכן הממשק הזה של סיוע המדינה, ההכשרה שניתנה לאותן אימהות, פתרה את הבעיות לפחות באופן מאוד מאוד טוב בנושא הזה ואפשרה לאותן אימהות מהמגזרים האלה – המגזר הערבי והמגזר החרדי – לצאת וללמוד.
זכריה אביגל: יש לנו גם סקר לפיו אנחנו רואים שרובן ככולן עובדות, גם פתחו מעונות פרטיים משלהן בפיקוח משרד התעשייה וגם כאלו שעובדות במעונות ידועים כמו ויצ"ו ואחרים.
חנין זועבי: אחוז הילדים הערבים שנמצאים במסגרות של מעונות יום  עדיין הוא ארבעה אחוזים.
חנין זועבי: לפני שלוש שנים האחוז היה שלושה אחוזים.
זכריה אביגל: אני מתייחס עכשיו לנושא ההכשרה המקצועית שניתנה לאימהות האלה כדי לאפשר להן לצאת לעבודה.
זכריה אביגל: הן היו בבחינת דורשי עבודה, חסרי מקצוע, והכשרנו אותן ברמה של מטפלות.
חנין זועבי: אתה צריך להזכיר את אחוז מעונות היום ולומר כמה מעונות יום קיימים.
חנין זועבי: אין מעונות יום.
חנין זועבי: אין מספיק מעונות יום.
זכריה אביגל: אני לא בא מהקטע של מעונות היום אלא אני בא מהצד של ההכשרה.
אמנון כהן: דיברתי על מעונות יום בפן שהאישה רוצה לצאת לעבוד כי יש לה מפעל ליד הבית אבל היא לא יכולה לצאת כי אין לה היכן לשים את הילדים.
אמנון כהן: הוא דיבר על מתן תעסוקה.
אמנון כהן: הוא הכשיר את אותן נשים, גם במגזר הערבי וגם במגזר החרדי, לנושא של מטפלת במעונות.
זכריה אביגל: בנושא של יעדי השמה, עמיתי זיגדון  משירות התעסוקה, והוא סמנכ"ל בכיר שם, בוודאי יתייחס לנושא של ההשמה.
זכריה אביגל: האגף להכשרה מקצועית לא עוסק בנושא ההשמה אלא הוא עוסק בנושא ההכשרה פרופר.
זכריה אביגל: אני רוצה להרחיב בשלושה-ארבעה משפטים, ברשותך.
זכריה אביגל: אחת הבעיות שבעצם נוצרה בעשור האחרון – הייתי מורה במשרד החינוך ואחר כך עברתי למקום אחר – שהיו מגמות טכנולוגיות בבתי הספר התיכוניים.
זכריה אביגל: בית ספר דתי בדימונה, היו לי מגמות מקצועיות ואותו הדבר במגזר הערבי וכדומה אבל מישהו חשב – אחד השרים לפני יותר מעשור שנים – שלא צריך את זה אלא כולם היי-טק וכולם יצאו שופטים ועורכי דין.
זכריה אביגל: מסתבר שבעשור האחרון – ויהודה שגב בא מהפן הצבאי ויודע זאת – נתקלנו במדינה במחסור באותם מכונאים, באותם נגרים, באותן תופרות, בכל המגמות האלה שהיו בבתי הספר התיכוניים.
זכריה אביגל: לנו במשרד התעשייה יש מחלקה לנוער ובה למעלה מ-14 אלף תלמידים שבעצם ברובם לומדים גם מקצועות טכנולוגיים וגם בגרות.
זכריה אביגל: שילבנו את הדברים ואני חושב שמשרד החינוך כבר השלים עם הנושא הזה אבל לדעתי חשוב להחזיר את המגמות האלה לבתי הספר התיכוניים של משרד החינוך.
אמנון כהן: אתם צריכים להעלות את זה.
זכריה אביגל: בסדר.
זכריה אביגל: באשר למכרזים בנושא של הכשרה בתעשייה, חשוב מאוד לזכור שמשרד התעשייה, האגף להכשרה מקצועית, יצא עם שני מכרזים מאוד מאוד גדולים בנושא של הכשרה של כיתה במפעל כאשר המפעל בכל מקצוע שהוא פונה למשרד התעשייה ומבקש להכשיר עובדים בתחום שלו.
זכריה אביגל: משרד התעשייה יודע לאשר את התוכנית שלו, משרד התעשייה יודע לתקצב אותה ואנחנו משלמים עבור הקורס, ערך שעה כפול מספר השעות, והוא מחויב לקלוט 65 אחוזים מהבוגרים של הקורס.
זכריה אביגל: נתנו בין 12 חניכים או דורשי עבודה עד 18.
זכריה אביגל: אם זה במקצועות כבדים כמו CNC, כמו מתכת, כמו חשמל, הוא יכול לגייס רק 12 תלמידים.
זכריה אביגל: אם אלה מקצועות הרבה יותר פשוטים, הוא מחויב ב-18 חניכים.
אמנון כהן: אם יש ביקוש, למה להגביל אותו?
אמנון כהן: אם יש לו מקום למאה עובדים, למה להגביל אותו?
זכריה אביגל: בעיקרון אנחנו לא מגבילים שום דבר.
זכריה אביגל: הוא יכול לגשת בשניים-שלושה-ארבעה קורסים והוא יכול לקבל מה שהוא רוצה.
זכריה אביגל: אנחנו מתקצבים את ההכשרה ומפקחים עליה.
זכריה אביגל: בנוסף לזה אנחנו מאוד מקפידים על כך שכל קורס שמפוקח על ידי משרד התעשייה, תינתן תעודה מקצועית בהתאם כי אם הוא לא רוצה לעבוד באותו מפעל אחרי שנתיים-שלוש, הוא יכול לעבור למפעל אחר.
אמנון כהן: תעודה שלכם?
זכריה אביגל: תעודה מקצועית ממשלתית שתלווה אותו.
אמנון כהן: אמרת שזאת יוזמה של המפעל.
זכריה אביגל: לא. זאת כיתה במפעל.
אמנון כהן: אם המדינה רוצה או המשרד רוצה להרחיב בתחומים מסוימים, נגיד חסרים כאלה חרטים של CNC, יש כאן מפעל שהצורך שלו בחמישים כאלה אבל אתה במשק צריך עוד מאה, אתה יכול לבקש ממנו שהוא יכשיר לך את כולם?
אמנון כהן: היו בקשות כאלה?
זכריה אביגל: לא היו בקשות כאלה.
אמנון כהן: אתה לא יכול לבדוק איזה צורך יש לך במשק.
אמנון כהן: כמו שאמר יוג'ין, כרגע חסרים לו כך וכך מהנדסים וכך וכך מהנדסים.
אמנון כהן: בדוח מבקר המדינה נאמר  - יכול להיות שאתם היום כבר יותר טובים – ששלושים אחוזים מהקורסים שנלמדים לא הולכים להשמה.
אמנון כהן: האם יש אצלכם מנגנון כלשהו שבודק צורך שוק און-ליין, שכל שנה עושים את הבדיקה, משנים קצת, מוסיפים קצת?
אמנון כהן: יכול להיות שיש שמונים קורסים וזה דבר קבוע ועוד עשרים קורסים שמדי פעם משנים, או הפוך.
זכריה אביגל: לא.
אמנון כהן: אתם לא עושים בדיקה?
אמנון כהן: יכול להיות שאתה עדיין נתפס לשנות ה-50 ואתה צריך ארבעים נגרים, אבל הנגרים יוצאים ואין להם מקום עבודה.
זכריה אביגל: אנחנו לא עובדים כך.
זכריה אביגל: יש את שירות התעסוקה שמעלה נתונים מהשוק ואומר מה דרישות השוק.
זכריה אביגל: יש את התאחדות התעשיינים שיש לה את האנשים שלה שפרוסים בכל מקום בארץ והם מעלים את הדרישה מהשטח אל המשרד.
זכריה אביגל: אנחנו יודעים גם לתת את המינון הנכון.
זכריה אביגל: אני לא מדבר עכשיו על ההכשרה המקצועית הרגילה אלא על דבר שנקרא כיתה במפעל.
זכריה אביגל: מפעל ספציפי בכל מקום, בכל מקצוע בארץ, יכול לפנות לכל מקום אצלנו ולקבל את הקורס בו הוא רוצה להכשיר את האנשים שלו.
אמנון כהן: זה מפעל, אבל אתה כמדינה, איך המדינה עושה קורס?
זכריה אביגל: קיבלנו נתונים לדוגמה שחסרים עכשיו 300 נהגי תחבורה ציבורית, פנינו לתאגידים הגדולים בארץ וישבנו.
זכריה אביגל: זה אמור גם האוכלוסייה הרגילה של דורשי העבודה.
זכריה אביגל: אם תשים לב, עכשיו בירושלים או בבני ברק יש לך למעלה מ-84 נהגים חרדים שאגד או דן הכשיר אותם והם עובדים.
זכריה אביגל: קלטנו לצורכי השוק, וזה בא מהתאחדות התעשיינים ונאמר שצריכים נהגים בתחבורה הציבורית, והכשרנו אותם.
זכריה אביגל: המסלול השני שחשוב לדעת אותו הוא הכשרה תוך כדי עבודה.
זכריה אביגל: המסלול הזה, הרצנו אותו במשך שנה שלמה וקיבלנו למעלה משלושים בקשות.
זכריה אביגל: היום קצת שיפרנו את המסלול הזה והוא יצא פעם שנייה לאינטרנט על מנת שכל מפעל יוכל לגשת אליו.
זכריה אביגל: עשינו אותו יותר ידידותי.
זכריה אביגל: אתה מוציא מכרז, אתה לפעמים לא יודע איך הוא יתקבל בתוך השוק, אבל ראינו שיש בו קשיים, ראינו שהוא לא כל כך ידידותי ולכן תיקנו אותו.
אמנון כהן: יש מסלולים כאלה שלמשל יש לך מפעל שיש בו טכנאים ואתה רוצה לשדרג אותם להנדסאים.
זכריה אביגל: אני לא מדבר על שדרוג אלא אני מדבר על כך שאותו מפעל רוצה עכשיו לקלוט דורש  עבודה שנשלח דרך שירות התעסוקה, והוא עכשיו רוצה להכשיר לדוגמה CNC, הוא רוצה שלושה עובדים ולא רוצה עכשיו 18 עובדים.
אמנון כהן: הוא מקבל עובדים מוכנים.
זכריה אביגל: אם יש עובדים מוכנים, בסדר, אבל אם אין מוכנים, הוא פונה.
אמנון כהן: מה הבעיה אצלך לעשות את הקורס לעשרים אנשים כאלה מתוכם הוא ייקח שלושה ומישהו אחר ייקח ארבעה וכולי?
אמנון כהן: למה הוא צריך הכשרה פנים מפעלית להכשיר שלושה אנשים?
זכריה אביגל: כי הוא רוצה למפעל שלו הספציפי.
זכריה אביגל: זה לא מפריע כי במקביל רצים גם קורסים גדולים.
זכריה אביגל: אין לנו שום בעיה בנושא הזה.
זכריה אביגל: הנושא האחרון שאני מבקש לדבר עליו.
זכריה אביגל: התייחסנו לנושא הזה של חיילים משוחררים בנושא של בניין, שזה גם תחום שאני עוסק בו.
זכריה אביגל: פתחנו למעלה משבעה – ובדרך עוד חמישה – קורסים כאלה, קורסים שלדאים – שלד – בנושא בנייה וזה בא לצורך מחליפי עובדים זרים.
זכריה אביגל: בונים את עיר הבה"דים בדרום וחלק ממחנות צה"ל יעברו לשם, ולכן אנחנו צריכים את כוח העבודה המתאים.
זכריה אביגל: היתרון כאן ששילבנו ידיים בין הנושא הזה של קרן חיילים משוחררים, משרד התעשייה, קרן הבניין, התעשיינים, שירות התעסוקה.
זכריה אביגל: כולם שילבו ידיים.
זכריה אביגל: נושא של מפעל במצוקה.
זכריה אביגל: תפרון למשל, עובדים בו 98 אחוזים שאינם מהמגזר היהודי והמפעל הזה נכנס למצוקה.
זכריה אביגל: גם לזה נתנו – בהנחייתו של מנכ"ל המשרד – תוכנית הבראה אבל באיזשהו מקום זה נעצר כי כבר לא היו צריכים אותנו.
זכריה אביגל: זה נושא של שדרוג עובדים.
זכריה אביגל: בנושא של הנדסאים ומהנדסים.
זכריה אביגל: לנו באגף יש את מה"ט – אותו מכון שמכשיר טכנאים והנדסאים – שמכשיר מאות מכל המגזרים.
זכריה אביגל: במגזר הערבי יש מאות הנדסאים שהשלב הבא הוא לשדרג אותם למהנדסים.
זכריה אביגל: מכיוון שלאותו אדם יש את הבסיס של הנדסאי, הדרך היותר קצרה לנושא של מהנדסים.
אמנון כהן: אני רוצה לדעת מבחינה אינפורמטיבית.
אמנון כהן: כרגע אנחנו מקימים מפעל היי-טק באיזשהו מקום מוכה אבטלה ואתם נכנסים להכשיר את העובדים להיות למשל טכנאים ואז בסבב הבא עוד פעם מתקיים קורס טכנאים ואלה שלמדו טכנאות בשנה הבאה רוצים להכשיר אותם כהנדסאים.
זכריה אביגל: זאת הדרך.
אמנון כהן: זאת הדרך שלכם.
אמנון כהן: מאחר ששרון לא כאן, אתה צריך לתת לי תשובות והוא אמר לי שאתה בין המוכשרים שם, ולכן אני מבקש שתתייחס גם לנושא מעונות היום.
אמנון כהן: אם אנחנו כמדינה נחליט להקים מפעל ולידו רוצים להקים גם מעונות יום, כי כמו שאמרתי האישה יוצאת לעבודה, שמה את הילדים במעונות וכשהיא מסיימת את העבודה, לוקחת אותם וחוזרת הביתה.
אמנון כהן: האם אצלכם זה מסודר?
אמנון כהן: יש לנו בעיה קשה של אכיפה בחוקי העבודה וגם כך אנשים עובדים דרך חברות כוח אדם ואין אכיפה מספקת.
אמנון כהן: אז למעשה מנצלים את האנשים האלה ובעיקר מדובר באנשים שהם בגיל מבוגר, עולים חדשים, אנשים מהמגזר, כאלה שלא יודעים את הזכויות שלהם, גם לא תמיד משלמים להם את שכר המינימום והם מתחת לשכר המינימום ומתחת לקו העוני.
אמנון כהן: גם כאן עושקים אותם בדברים אחרים.
אמנון כהן: הקבלן רוצה למקסם את הרווח שלו.
אמנון כהן: תתייחס גם לזה וגם לדברים שאתה רוצה להוסיף.
יעקב זיגדון: אני מבקש להשלים את דבריו של זכריה.
יעקב זיגדון: לגבי מעונות ואכיפה, נושא ששייך למשרד התעשייה וקשה לי להתייחס אליו.
יעקב זיגדון: אני יכול לדבר עליו, אבל זה לא יהיה מספיק מוסמך.
יעקב זיגדון: אני רוצה להשלים את הנושא של ההכשרה המקצועית.
יעקב זיגדון: צריך להיות ברור משהו שאמרתי רק לפני שבועיים בהתאחדות התעשיינים שהכשרה מקצועית היא לא חזות הכל בהקשר הזה.
יעקב זיגדון: העיסוק הוא חזות הכל.
יעקב זיגדון: כשאתה מדבר על הרתך, זאת לא הבעיה.
יעקב זיגדון: קח הכשרות מקצועיות כמה שאתה רוצה.
יעקב זיגדון: השאלה היא אם יש את אותו אדם שמעונין להיות רתך, כן או לא, ומה שיעניין אותו באמת זאת לא ההכשרה וזה לא החסם שלנו.
יעקב זיגדון: בהקשר הזה אנחנו מתואמים מאה אחוזים עם משרד התעשייה.
יעקב זיגדון: תבוא ותגיד לי שיש אלף אנשים שרוצים להיות רתכים, משרד התעשייה ימצא את המקור התקציבי לאלף האנשים האלה ולכן זאת לא הבעיה.
יעקב זיגדון: רמת השכר, הדימוי של המקצוע, סביבת העבודה, תנאי העסקה וכולי, זה באמת מה שיקבע אם האדם ילך לעבוד בעיסוק הזה או לא.
יעקב זיגדון: לגבי ההכשרה המקצועית.
יעקב זיגדון: בדוח המצוין של מחלקת המחקר, ואתה התייחסת לזה בדבריך, מצוין שלהכשרה מקצועית מוקצים 618 מיליוני שקלים בשנת 2010 אבל לא רואים אותם בשטח בהקשר של הכשרת מבוגרים.
יעקב זיגדון: אני מאמין שהמספר הזה הוא נכון כי הוא כתוב וזה דוח של מחלקת המחקר, אבל בשטח אין דבר כזה.
יעקב זיגדון: בהכשרת מבוגרים, מה שאנחנו מתכוונים להכשרה המקצועית המסורתית.
יעקב זיגדון: ב-2009, אותה סיכמנו – את 2010 עוד לא סיכמנו – הכשרנו בסך הכל 5,500 אנשים בהכשרה מקצועית רגילה, שזה בסך הכל אחוז אחד מכלל דורשי העבודה שהגיעו לשירות התעסוקה במשך שנה.
יעקב זיגדון: זאת אומרת, רק אחד ממאה קיבל הכשרה מקצועית ואני עוד לא הגעתי לדיון שאתה התחלת בו, כמה ממשיכים במקצוע, כמה בכלל שורדים בו וכולי.
יעקב זיגדון: אלה באמת לא מספרים שמרשימים או עושים את העסק באמת למשמעותי או לא.
יעקב זיגדון: לכן, הנקודה הראשונה היא תקציבים משמעותיים בתחום ההכשרה המקצועית.
יעקב זיגדון: הנקודה השנייה היא נושא של גמישות ההפעלה.
יעקב זיגדון: יש כלי מצוין שדיברת עליו, הכשרה פנים מפעלית, כלי שכמעט ולא עובד אלא עובד במספרים בודדים.
יעקב זיגדון: זכריה מומחה לעניי הזה והוא בעצמנו אישית מפעיל אותו.
יעקב זיגדון: העסק ממש לא גמיש.
יעקב זיגדון: מעסיקים לא רוצים את זה למרות שזה נשמע טוב.
יעקב זיגדון: קח עובדים, תכשיר אותם תוך כדי העבודה במפעל.
אמנון כהן: התמריץ לא מספיק טוב.
יעקב זיגדון: לא מספיק טוב.
קריאה: בירוקרטי.
יעקב זיגדון: בירוקרטי מאוד.
יעקב זיגדון: שאל מספרית כמה הכשרות פנים מפעליות היו בשנת 2010, לא תקבל.
אמנון כהן: צריך לבדוק למה זה כך.
יעקב זיגדון: אני אומר.
יעקב זיגדון: הבעיה היא הגמישות בהפעלה.
יעקב זיגדון: הכלי הוא מצוין, הרעיון הוא נכון.
אמנון כהן: תגמיש.
אמנון כהן: הגמשנו כמה מכרזים.
זכריה אביגל: אתה עדיין נתון לשיקול המחלקה המשפטית.
יעקב זיגדון: הנקודה השלישית בנושא הזה.
יעקב זיגדון: אתה דיברת כל הזמן  פחות או יותר על מודל חיזוי, מה המדינה צריכה או מה צריך במדינה בשנים הקרובות.
יעקב זיגדון: לדעתי זה אחד הנושאים היותר מורכבים.
יעקב זיגדון: רק אם נלך ונעתיק מהמודל של האיחוד האירופאי, יש לו מכון שלם שיושב באתונה בתקציב של 50 מיליון ומשהו יורו רק על מנת לחזות את צורכי ההכשרה המקצועית וצורכי התעסוקה של האיחוד האירופאי בטווח הקרוב והבינוני.
יעקב זיגדון: לנו אין משהו דומה.
יעקב זיגדון: אנחנו יודעים לחזות צרכים של הכשרה מקצועית בעיקר דרך שאלוני שטח.
יעקב זיגדון: בשירות התעסוקה זה נעשה ממש עד רמת מנהל לשכה, כל אחד בגזרתו כפי שזה נקרא.
יעקב זיגדון: צריך לומר לנו מה דורשי העבודה מחפשים והאם יש תוחלת תעסוקתית בעניין הזה.
יעקב זיגדון: גם אם הוא יגיד לי שהוא רוצה להיות אסטרונאוט אבל אין בדיוק עבודה בתחום, אנחנו לא נדרוש את זה כהכשרה מקצועית מהאגף עצמו.
יעקב זיגדון: אנחנו כן בעד להגמיש את העסק, ובגלל שאנחנו יודעים שאין לנו מודל חיזוי מורכב, כן פותחה שיטה להכשרה מקצועית פרטנית אישית וזאת מתוך אמונה שאדם קרוב אצל עצמו והוא יודע בדיוק מה הוא רוצה, איפה הוא רוצה ללמוד ובמה הוא מעונין לעבוד, והוא יעשה כבר את סקר השוק שיש לו עבודה.
יעקב זיגדון: לכן זאת שיטה בה אנחנו משלמים ישירות לדורש העבודה, מעודדים אותו, מכוונים אותו גם לבתי ספר וגם למקומות עבודה והוא בסוף מסתדר.
יעקב זיגדון: זאת שיטה שהיא משלימה לשיטות האחרות.
יעקב זיגדון: היא לא במקום הכשרה פנים מפעלים והיא לא במקום הקורסים אלא היא בנוסף והיא עובדת על רמת הפרט ואז הגמישות שם היא מאוד גדולה בכל היבט ועניין, גם בהקשר של היכן ילמד והיכן יעבוד.
יעקב זיגדון: לגבי כל סוגיית התעסוקה.
יעקב זיגדון: הנושא הזה הוא יותר מחשוב.
יעקב זיגדון: השאלה המרכזית צריכה להיות מה היום הבעיה של המדינה.
יעקב זיגדון: זאת בעיית האבטלה או שיעור האבטלה או בעיית שיעור התעסוקה ואני אומר אמירה מאוד קשה.
יעקב זיגדון: כמעט ואין בעיה בשיעור האבטלה במדינת ישראל.
יעקב זיגדון: אם היום האחוז – ואתה אמרת בהתחלה – הוא 6,2 ובמספרים מוחלטים זה בערך 190 אלף מובטלים, באחריות אני אומר כאן שכמעט אין אבטלה סטטיסטית, במונחים סטטיסטיים.
יעקב זיגדון: כל אחד יבוא ויאמר שהוא מכיר כך וכך אנשים שלא עובדים, אבל סטטיסטית כמעט ואין אבטלה במדינת ישראל מהטעם הפשוט והוא שלתוך הסטטיסטיקה הזאת, היא מעוותת על ידי כלכלה שחורה ואי אפשר להתעלם מהתופעה הזאת והיא לא בטלה בשישים.
יעקב זיגדון: אם לנו יש סדר גודל של 200 אלף דורשי עבודה, 120 אלף מתוכם הם הבטחת הכנסה.
יעקב זיגדון: אני אומר רק את שני המספרים הבאים.
יעקב זיגדון: יש לי היום במאגר המשרות שלנו 25 אלף משרות.
יעקב זיגדון: בחודש, על ה-200 אלף אנשים אנחנו מצליחים לעשות משהו בין 11 ל-12 אלף השמות.
יעקב זיגדון: נגיד הפלא ופלא, יש 200 אלף דורשי עבודה, 25 אלף משרות ובסך הכל 10,000-12,000 השמות.
יעקב זיגדון: חלק מהפתרון של התעלומה הזאת שהוא מוכר לכולנו, לא בדיוק כולם מעונינים לעבוד, לא כל מי שמגיע לשירות התעסוקה באמת חפץ בעבודה, חלקם לא עובדים ורוצים להסתמך על הקצבה, חלקם לא עובדים באופן פורמלי ועובדים באופן שחור, באופן בלתי פורמלי ומשלבים את כל הדברים האלה ובסוף חוזרים הביתה עם שכר סביר.
יעקב זיגדון: זה מעוות גם את דוח העוני, את הסטטיסטיקה.
יעקב זיגדון: אדם סביר לא מתפרנס מאלפיים שקלים בחודש קצבת הבטחת הכנסה.
יעקב זיגדון: קשה מאוד לומר את הדברים האלה, אבל אי אפשר גם לבטל את הכל ולומר שזאת חזות הכל.
יעקב זיגדון: זאת לא חזות הכל, אבל יש לזה משקל ומרכיב משמעותי שאי אפשר לכמת אותו.
יעקב זיגדון: זה כמו שתשאל היום כמה עובדים זרים בלתי חוקיים יש במדינת ישראל וכאן כל מספר זוכה.
יעקב זיגדון: כל אחד יגיד לך איזה מספר שהוא רוצה.
אמנון כהן: אם אנחנו הולכים בתיאום עם כל הגורמים שנגיד מקום מסוים רוצה לעשות פיילוט – מקום במגזר הערבי, מקום במגזר החרדי ועוד מקום פריפריאלי – ושם רוצים להקים מפעל היי-טק, לצורך כך כל הגופים באים ומכשירים את העובדים, התעשיין מקבל את ההנחה שלו מבחינת המס ומבחינת המענקים, פותח את המקום, מתחיל לעבוד על פיתוח, אתה כבר יודע איזה מפעל הוא יהיה, הוא הולך להכשיר את האנשים האלה.
אמנון כהן: זה אפשרי?
אמנון כהן: ברמה הטכנית זה אפשרי?
יעקב זיגדון: אפשרי.
יעקב זיגדון: אני חושב שהמודל שכיוונת אליו זה הכיוון הנכון והוא כן להמשיך לשלם קצבה וכן לשלם שכר לתקופה מסוימת עד שהבן אדם ייגמל מהקצבה שלו.
יעקב זיגדון: חד משמעית אנחנו בעד העניין הזה.
יעקב זיגדון: אני חושב שזה הכיוון הנכון כדי שבאמת יהיה לו שכר משמעותי.
יעקב זיגדון: שוב, רואים כאן בדוח את רמת השכר שמקבלים במשק ומה רמת השכר של משרות פנויות לעומת משרות תפוסות.