GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל הנר דויטש:
(3)	20 אחוזים לפחות מכלל העובדים בה, בשנת המס או בממוצע בשנת המס ובשנה שקדמה לה, הם בעלי תואר אקדמי בתחומי ההנדסה, המחשבים, מדעי הטבע או המדעים המדויקים, העובדים במפעל שבבעלותה בתחום השכלתם האקדמית כאמור.
מיכל הנר דויטש:
לעניין זה, בחישוב האחוזים ייספר עובד במשרה חלקית או עובד שעבד בחלק משנת המס בלבד לפי היקף משרתו או תקופת עבודתו באותה שנה, לפי העניין, וחישוב הממוצע ייעשה לפי חלוקת סך העובדים בעלי תואר אקדמי כאמור באותן שתי שנים, בסך כל העובדים בחברה בשנים האמורות.
מיכל הנר דויטש:
(4)	ב-12 החודשים שקדמו לשנת הרכישה לא היו לה יותר מ-25 אחוזים באחד או יותר מאמצעי השליטה בחברה המכה.
מיכל הנר דויטש:
"חברה מזכה" – חברה שהתאגדה בישראל ושהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שמתקיימים לגביה כל אלה:     		(1)	בשנת הרכישה לא רשום נייר ערך כלשהו שלה למסחר בבורסה.
מיכל הנר דויטש:
(2)	בשנת הרכישה היא חברה מוטבת או חבר המועדפת, לפי העניין, כהגדרתן בסעיף 51 לחוק לעידוד השקעות הון.
מיכל הנר דויטש:
(3)	בשנת הרכישה הוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל שבבעלותה באותה שת מס, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי חוק לעידוד מו"פ לא פחתו מ-25 אחוזים ממחזורו בשנת המס, או שהוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל בשנת המס ובשנה שקדמה לה, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי חוק לעידוד מו"פ, לא פחתו מ-25 אחוזים מסך מחזורו בשנת המס ובנה שקדמה לה.
מיכל הנר דויטש:
(4)	בשנת הרכישה 40 אחוזים לפחות מכלל העובדים בה בשנת המס או בממוצע בשנת המס ובשנה שקדמה לה, הם בעלי תואר אקדמי בתחומי הנדסה, המחשבים, מדעי הטבע או המדעים המדויקים, העובדים במפעל שבבעלותה בתחום השכלתם האקדמית כאמור.
מיכל הנר דויטש:
לעניין זה, בחישוב האחוזים ייספר העובד במשרה חלקית או עובד שעבד בחלק משנת המס בלבד לפי היקף משרתו או תקופת עבודתו באותה שנה, לפי העניין], וחישוב הממוצע ייעשה לפי חלוקת סך העובדים בעלי תואר אקדמי כאמור באותן שתי שנים, בסך כל העובדים בחברה בשנים האמורות.
מיכל הנר דויטש:
(5)	כל הוצאות המחקר והפיתוח שמוציאה החברה בכל אחת משלוש שנות המס הראשונות של תקופת ההפחתה, בוצעו לשם קידומו או פיתוחו של המפעל שבבעלותה או בבעלות החברה הרוכשת, ו-75 אחוזים לפחות מהוצאות המו"פ האמורות, בכל שנה כאמור, הוצאו בישראל.
מיכל הנר דויטש:
(6)	בשנת הרכישה אין לה זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, הגדרתן בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963, בין בישראל ובין מחוץ לישראל.
מיכל הנר דויטש:
(7)	בשנת הרכישה היא אינה מחזיקה באחיד או יתר מאמצעי השליטה בחבר בני אדם אחר, או, אם היא מחזיקה באמצעי שליטה כאמור – פעילותו של חבר בני האדם האחר תפלה לפעילותה והיא כרוכה ושלובה בפעילותה.
מיכל הנר דויטש:
"סכום הרכישה הנקי" – הסכום שהוציאה החברה הרוכשת לרכישת אמצעי שליטה בחברה המכה, שלא בדרך של הקצאה, בהפחתת סכום ההון העצמי של החברה המזכה.
מיכל הנר דויטש:
לעניין זה, "סכום ההון העצמי" – הסכום המתקבל מצירוף הסכומים של כל אלה: עודפים ורווחים, הון מניות, פרמיה על מניות ופריטים אחרים כיוצא באלה.
מיכל הנר דויטש:
"קרוב" – כהגדרתו בפסקה (3)  בהגדרה "קרוב" שבסעיף 88 לפקודה.
מיכל הנר דויטש:
"שנת הרכישה" – השנה שבה חברה רוכשת רכשה אמצעי שליטה בחברת מטרה.
מיכל הנר דויטש:
"תקופת ההפחתה" – חמש שנות מס החל בשנה שלאחר שנת הרכישה.
מיכל הנר דויטש:
(ב)	על אף האמור בכל דין, סכום הרכישה הנקי ששילם בידי חברה רוכשת לרכישת אמצעי השליטה בחברה מזכה, יתר לה ניכויו בשיעורים שנתיים שוווים, מכלל הכנסתה בשנת המס, במשך תקופת ההפחתה, ובלבד שהתקיימו התנאים המפורטים להלן:     (1)	יום הרכישה הוא בתקופה שבין יום כ"ה  בטבת התשע"א (1 בינואר 2011) לבין היום האחרון של שנת המס 2015.
מיכל הנר דויטש:
(2)	הרכישה היא בשיעור ל שמונים אחוזים לפחות בכל אחד מאמצעי השליטה בחברה המזכה.
מיכל הנר דויטש:
(3)	ביום שלפני יום הרכישה, החברה הרוכשת והחברה המזכה אינן קרובות זו לזו.
מיכל הנר דויטש:
(4)	הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של רכישת אמצעי השליטה בחברה המזכה, וניתן אישור המנהל על כך.
מיכל הנר דויטש:
(5)	בכל שנת מס שתקופת ההפחתה -     (א)	השליטה על עסקיה של החברה הרוכשת וניהולם מופעלים בישראל ומתקיימים בה התנאים האמורים בפסקאות (1) עד (3) בהגדרה "חברה רוכשת".
מיכל הנר דויטש:
(ב)	השליטה על עסקיה של החברה המזכה וניהולם מופעלים בישראל.
מיכל הנר דויטש:
מתקיימים בה התנאים האמורים בפסקאות (1) ו-(2) בה גדרה "חברה מזכה" וכן התנאים האמורים בפסקאות (3) ו-(4) בהגדרה "חברה מזכה" בשינוי שבפסקה (3), פעמיים, במקום "לא פחתו מ-25 אחוזים", יקראו "לא פחתו מ-7 אחוזים" ובפסקה (4), במקום "40 אחוזים לפחות" יקראו "20 אחוזים לפחות".
מיכל הנר דויטש:
(ג)	הוצאות המחקר והפיתוח שמוציאה החברה המזכה מבוצעות לשם קידומו או פיתוחו של המפעל שבבעלותה או בבעלות החברה הרוכשת, ו-75 אחוזים לפחות מהוצאות המחקר והפיתוח האמורות הוצאו בישראל.
מיכל הנר דויטש:
(ג)	על אף האמור בסעיף קטן (ב), אם בשנת מס כלשהי במהלך תקופת ההפחתה (להלן – שנת ההפרה) לא התקיימו בחברה הרוכשת התנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(5)(א) או לא התקיימו בחברה המזכה התנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(5)(ב) ו-(ג), לא תהיה החברה הרוכשת זכאית, בשנת ההפרה, לניכוי כאמור בסעיף קטן (ב), ואולם לא יהיה בכך כדי לפגוע בזכאותה בשנה שאחרי שנת ההפרה או לפניה.
מיכל הנר דויטש:
, אם באותה שנה יתקיימו התנאים לזכאות, ובלבד שטרם הסתיימה תקופת ההפחתה ושסכום שלא נוכה בשנת ההפרה לא ינוכה בשנה שלאחריה.
מיכל הנר דויטש:
(ד)	לעניין חישוב רווח הון במכירת מניות החברה המזכה בידי החברה הרוכשת שהותר לה ניכויו של סכום הרכישה הנקי לפי סעיף זה, יוקטן המחיר המקורי שלהן בכל הסכום שניכויו הותר כאמור.
גרי אגרון:
כמה נקודות.
גרי אגרון:
האחת היא במישור הטכני.
גרי אגרון:
הנושא של שיעור העובדים, צריך להבהיר אם מדובר גם בעובדי קבלן ופרילנסרים כי בסופו של דבר מדובר כאן בעובדי החברה וההעסקה בתוך החברה יכולה להיות בכמה דרכים.
גרי אגרון:
לכן חשוב שזה יהיה בתוך ההצעה.
גרי אגרון:
לגבי תנאי 7, זה תנאי מאוד בעייתי כי הוא למעשה אומר שהיא לא מחזיקה בחבר בני אדם אחר שאין לחברה, ואם היא מחזיקה, פעילותו של אותה חברה אחרת תפלה לפעילותה והיא כרוכה ושלובה בפעילותה.
גרי אגרון:
אלה פשוט תנאים סותרים.
גרי אגרון:
אם לצורך העניין היא תפלה לפעילותה, היא לא רלוונטית לפעילות.
גרי אגרון:
אם היא כרוכה ושלובה בפעילותה, ממילא היא כרוכה כי יכול להיות מצב שאני אפעל בעצמי ויכול להיות שאני אפעל באמצעות חברת בת שלי.
גרי אגרון:
אם הפעילות כרוכה ושלובה, בוודאי ובוודאי שאחזקה כזו לא צריכה לפגוע אלא היא צריכה דווקא להיות ברוכה.
גרי אגרון:
לכן צריך לשנות את התנאי הזה שהוא תנאי לא הגיוני	     	נקודה נוספת שצריך להביא בחשבון היא בהגדרת סכום ההון העצמי.
גרי אגרון:
מדברים למעשה על התרת סכום הרכישה כהוצאה וזה ל לגמרי מדויק.
גרי אגרון:
מה שמתירים כאן כהוצאה, זה לא את סכום הרכישה אלא מפחיתים ממנו את ההון העצמי.
גרי אגרון:
כתוב כאן שההון העצמי כולל עודפים ולא ברור לצורך העניין אם הפסדים לצורך העניין צריכים להיות מנוכים מההון העצמי והם מותרים כחלק מעלות ההשקעה.
גרי אגרון:
זה לגמרי לא ברור.
גרי אגרון:
צריך לזכור שההטבה היחידה שבאמת נותנים כאן, יחסית למיזוג, היא העובדה שנותנים להפחית מה שנקרא את ההפרש המקורי בדרך של רכישת מניות.
גרי אגרון:
אם היו עושים מיזוג, היו מקבלים את זה ממילא.
גרי אגרון:
לכן, אם לא יבהירו במפורש שסכום ההפסדים מקטין את סכום ההון העצמי ולכן הוא מותר כהוצאה ברכישת המניות, למעשה לא עשו הרבה בסעיף הזה ובסופו של דבר הוא יישאר כאות מתה.
גרי אגרון:
נקודה נוספת.
גרי אגרון:
גם בהפחתת אותו הון עצמי, אם רוכשים חלק מהמניות – ואפשר לרכוש כאן שמונים אחוזים ולא בהכרח מאז אחוזים – צריך להקטין את אותו מרכיב של הון עצמי באותו יחס ולא במאה אחוזים.
גרי אגרון:
כרגע ההפחתה היא הפחתה מלאה.
גרי אגרון:
זה פשוט לא נכון ולא צודק.
אופיר כהן:
לגבי ההתאמות, הם צריכים להיכלל שמונים אחוזים ולא מאה אחוזים.
אופיר כהן:
אני מניח שדאת ההתאמות האלה יעשו מרשות המסים.
אופיר כהן:
לא ייפגעו.
מיכל הנר דויטש:
סכום שנוכה.
מיכל הנר דויטש:
יוקטן המחיר המקורי בסכום שנוכה.
אופיר כהן:
לגבי סכום ההון העצמי שהפחתנו שם, לא רצינו לתת את העודפים או את הרווחים שהחברה תבוא ותרכוש חברה עם רווחים ותדרוש את זה כהוצאה, ואני מניח שאתה מבין למה הכוונה.
גרי אגרון:
בוא נצא מהנחה שיש הפסדים בחברה הזאת.
אופיר כהן:
בהנחה שיש לך הפסדים לחברה, מצב כזה אתה מקבל בעצם את כל עלות הרכישה ואתה יכול לדרוש את זה כהוצאה.
גרי אגרון:
מה שנקרא הפסדים מקטינים את ההון העצמי.
אופיר כהן:
אין לך כאן הון עצמי לצורך העניין.
אופיר כהן:
אז יש לך עלות רכישה.
גרי אגרון:
יש לי הון עצמי שהושקע על ידי משקיעים מסוימים.
גרי אגרון:
ההפסדים גמרו את אותו הון עצמי.
גרי אגרון:
ברמה העקרונית במיזוג ממילא הייתי מקבל את זה.
אופיר כהן:
נכון.
גרי אגרון:
אתה בא ואומר לי שאותו הפסד הקטין את ההון העצמי ולכן אני אקבל את ההפסדים בעלות הרכישה שלי.
אופיר כהן:
אתה תקבל את זה בעלות הרכישה.
גרי אגרון:
כהוצאה.
אופיר כהן:
כהוצאה, כן.
גרי אגרון:
בסדר.
גרי אגרון:
זה צריך להיות ברור כי זה לא ברור.
אופיר כהן:
יש לנו כאן הרבה התאמות לגבי כל סיכום ההון.
אופיר כהן:
השארנו כאן את כל ההתאמות לעשות את זה בצורה של החלטות מיסוי.
אופיר כהן:
אי אפשר להכניס את הכל לחקיקה.
גרי אגרון:
זה לא מסובך להכניס את זה לחקיקה.
אופיר כהן:
לא ראינו לנכון להכניס את זה לחקיקה .
אופיר כהן:
לגבי התפל, הכוונה היא לא לחברת בת ישראלית אלא הכוונה היא לחברה בת זרה שלא רצינו שייקחו גם את זה.
גרי אגרון:
כתוב שאסור שזה יהיה גם כרוך ושלוב.
גרי אגרון:
זה צריך לרדת כי זה פשוט לא הגיוני.
מיכל הנר דויטש:
לא, היא צריכה להיות כרוכה ושלובה.
גרי אגרון:
אם זה המצב, צריך מבחינה דקדוקית לשים את הסיפא במקום אחר.
מיכל הנר דויטש:
פעילותו של חבר בני האדם אחר תפלה וכרוכה ושלובה.
מיכל הנר דויטש:
היא חלק ממנה אבל היא לא העיקר.
גרי אגרון:
אם זה מה שאת חושבת, המורה לדקדוק שלי הייתה אומרת לשים את זה במקום אחר כדי שיבינו את זה.
ציון פיניאן:
זאת סמנטיקה.
גרי אגרון:
אחרי כן קוראים את זה בעוד שנתיים ושלוש ולא יבינו.
גרי אגרון:
אם היא לא תפלה, היא צריכה להיות בסדר.
גרי אגרון:
זאת המטרה.
גרי אגרון:
מיכל, זה מה שחשוב כאן.
גרי אגרון:
אם לצורך הפעילות היא אינטגרלית, אם היא נעשית בחברת בת, זה בסדר או לא בסדר.
גרי אגרון:
יש לי פעילות שמתרחשת בחברה בת והיא אינטגרלית לפעילות שמתרחשת בחברת האם.
ציון פיניאן:
אולי תנסחו את זה יותר ברור.
מירב תורג'מן:
זה עניין מהותי.
גרי אגרון:
בטח זה עניין מהותי.
גרי אגרון:
אם זה אינטגרלי, זה צריך להיות בסדר וצריך להבהיר את זה.
מיכל הנר דויטש:
איך אני אדע אם יש את המלאי או לא?
מיכל הנר דויטש:
זה בדיוק העניין.
גרי אגרון:
אם היא אינטגרלית, זה לא רלוונטי אם יש לה מלאי או אין לה מלאי.
גרי אגרון:
חשוב בסופו של דבר.
מיכל הנר דויטש:
זה חשוב כי אם זאת שלמעלה היי-טק וזאת שלמטה לא היי-טק, והיא רוכשת והיא משפיעה על שווייה, לא על זה רצינו לומר.
גרי אגרון:
אינטגרלית לפעילות שלה?
קריאה:
ואם היא לא מו"פ?
אופיר כהן:
היא לא תיכנס.
גרי אגרון:
תכתבי שגם חברת הבת היא מו"פ, אם את רוצה.
גרי אגרון:
אם היא מסכימה למה שאמרתי, זה נוסח.
גרי אגרון:
אם היא לא מסכימה, אנחנו בבעיה ערכית כאן.
מירב תורג'מן:
היא צריכה לתת את התשובה, אבל לפי מה שהיא אומרת, היא לא מסכימה.
גרי אגרון:
וזה לא סביר לגמרי.
גרי אגרון:
המשמעות היא שהסעיף הזה פשוט לא יעבוד.
מירב תורג'מן:
אתם רוצים לבחון את העניין הזה?
ציון פיניאן:
תבחנו אותו עד שבוע הבא.
אופיר כהן:
כן.
אופיר כהן:
צריך לחזור עם תשובה.
ציון פיניאן:
רשמו לפניכם לבדוק את זה.
גרי אגרון:
אני מוכן להעביר בצורה מסודרת את ההערות של לשכת רואי חשבון.
ציון פיניאן:
תעביר אליהם.
גרי אגרון:
נערוך את ההערות ונעביר להם תוך יום-יומיים.
אופיר כהן:
אל תשכחו שהמטרה היא לא לתת הוצאה לקרקע עם בניינים, דברים בסגנון הזה.
מירב תורג'מן:
36.	פטור ממס על הכנסה מתמלוגים בידי תושב מוטב     	(א)	בסעיף זה -     "הכנסה מתמלוגים שמשלמת חברת יישום" – הכנסה מתמלוגים שמשלמת חברת יישום בשנת מס כלשהי, שמקורה במתן זכות שימוש במוצר שבבעלותה ושפותח או התגלה לפי ההסכם, שהיא מוכפלת בשיעור הכנסות החוץ של חברת היישום באותה שנה.
מירב תורג'מן:
"הסכם" – הסכם בין תושב מוטב לבין חברת יישום לפיתוח מוצר שלפיו בין השאר יהיה תושב מוטב זכאי לתמלוגים מאת חברת היישום שמקורם במתן זכות שימוש באותו מוצר.
מירב תורג'מן:
"חברת יישום" – תאגיד בת של מוסד, העוסק בפיתוח מוצרים שפותחו או התגלו במסגרת פעילות של מחקר ופיתוח של המוסד.
מירב תורג'מן:
"מוסד" – כל אחד מאלה: 	 		(1)	מוסד שהוכר לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958.
מירב תורג'מן:
(2)	בית חולים רשום לפי פקודת בריאות העם.
מירב תורג'מן:
"מוצר" – נכס מוחשי או ידע, לרבות תהליך ייצור ותוכנת מחשבים, הנובע ממחקר ופיתוח, על פי תוכנית שהמדען הראשי אישר לפי הוראות חוק לעידוד מו"פ.
מירב תורג'מן:
"שיעור הכנסות החוץ של חברת היישום" – השיעור המתקבל מחלוקת סכום ההכנסות הנובעות לחברת היישום ממתן זכות שימוש למוצר שבבעלותה ושפותח או התגלה לפי ההסכם.
מירב תורג'מן:
לתושב חוץ, למעט הכנסות כאמור שתשלומם מהווה הוצאה של מפעל הקבע של תשוב חוץ בישראל, בכלל ההכנסות הנובעות ממתן זכות שימוש על ידי חברת היישום באותו מוצר, הכל לפי אישור רואה חשבון שצורף לדוח השנתי של חברת היישום.
מירב תורג'מן:
לא צורף אישור כאמור, יראו את שיעור הכנסות החוץ של חברת הייחוס – אפס.
מירב תורג'מן:
"תושב מוטב" – תושב ישראל שהיה לראשונה לתושב כאמור בתקופה שבין יום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2010) לבין יום י"ט בטבת התשע"ו (31 בדצמבר 2015) או תושב חוזר.
מירב תורג'מן:
"תושב חוזר" – יחיד ששב והיה לתושב ישראל בתקופה שבין יום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011) לבין יום י"ט בטבת התשע"ו (31 בדצמבר 2015) לאחר שהיה תושב חוץ במשך שש שנים רצופות לפחות.
מירב תורג'מן:
(ב)	תושב מוטב שמוסד הזמינו, בהיותו תושב חוץ, לעבוד בו יהיה זכאי לפטור ממס על הכנסתו מתמלוגים שמשלמת לו חברת יישום של אותו מוסד במשך חמש שנות מס שתחילתן בשנה הראשונה שבה החל לקבל מאת חברת היישום הכנסה כאמור, ובלבד שהתקיימו בו שני אלה:     (1)	התושב המוטב התקשר בהסכם עם חברת יישום בתוך שנתיים מתום שנת המס שבה עלה או חזר לישראל, לפי העניין.
מירב תורג'מן:
(2)	הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של ההסכם, וניתן אישור המנהל על כך.
מיכל הנר דויטש:
כמו שאמר מנכ"ל האוצר, אנחנו מבקשים לעודד השבה של אנשים שיבואו וימסחרו רעיונות שיש להם כשהם מצויים בחוץ לארץ.
מיכל הנר דויטש:
הם מוזמנים ארצה על ידי מוסד שזה או מוסד אקדמי או בית חולים והם יעשו את הפיתוח של אותו רעיון במסגרת הסכם עם אותו מוסד.
מיכל הנר דויטש:
הביסוס שניסינו להקים עליו את הסעיף הזה הוא בעצם תיקון 168 לפקודה שאמר שאם הם נשארים בחוץ לארץ וממסחרים שם את הרעיון, ואז עולים לארץ, הם פטורים ממס על כל הכנסתם מתמלוגים שמתקבלים מחוץ לארץ.
מיכל הנר דויטש:
אנחנו מנסים לומר להם שלא יישארו שם, שלא ימסחרו את זה שם ואחר כך יקבלו את ההכנסות מחוץ לישראל לכאן, לישראל, ותהיו פטורים ממס, אלא בואו לכאן, תמסחרו את זה כאן, תשתלבו במסגרת האקדמיה או במסגרת בית חולים שמפתח את אותם רעיונות במסגרת חברות יישום וניתן לכם פטור ממס במשך חמש שנים, שזה משך הזמן שיש לתושב חוזר ולא לתושב חוזר ותיק.
מיכל הנר דויטש:
תושב חוזר, עד חמש שנים, אבל הן מתחילות להיספר מהמועד בו החלו התמלוגים ולא ממועד העלייה או החזרה, שזה ההבדל מתיקון 168.
מירב תורג'מן:
אם הזכרת את תיקון 168, אני אתייחס לזה.
מירב תורג'מן:
מה הקשר בין תושב מוטב לבין תושב חוזר?
מיכל הנר דויטש:
זה או עולה חדש.
מיכל הנר דויטש:
תושב ישראל שעלה לראשונה, זה עולה חדש, או תושב חוזר.
מיכל הנר דויטש:
או עולה חדש או מי ששב לארץ לאחר שהיה שש שנים תושב חוץ.
מיכל הנר דויטש:
או זה שאף פעם לא היה בארץ או זה שהיה כאן מתי שהוא, בגיל 22 ירד מכאן ובגיל 35 חוזר ארצה.
מירב תורג'מן:
מילה לגבי השוויון.
מירב תורג'מן:
האם בחנתם את זה?
מירב תורג'מן:
אולי משרד המשפטים יוכל להתייחס.
אופיר כהן:
כמו שמיכל אמרה, זאת הכנסה שאם הוא היה בחוץ לארץ ועלה לישראל, ממילא היא פטורה.
אופיר כהן:
זה רק על ההכנסות מחוץ לארץ ולא על הכנסות מישראל.
אופיר כהן:
ההטבה תהיה רק על הכנסות שמקורן בחוץ לארץ.
עדנה הראל:
יש כאן איזושהי הטבה שיש לנו תמורה.
עדנה הראל:
זה לא אותו מצב כמו שדיברנו בזמנו על תיקון 168 שגם שם חשבנו שתהיה בעיה חוקתית, אבל עכשיו קל וחומר.
מירב תורג'מן:
לא, אני לא חושבת שיש בעיה חוקתית.
עדנה הראל:
אנחנו לא חושבים שיש בעיה חוקתית כי כאן אנחנו מבקשים לעודד קבוצה מסוימת של אנשים שנותנים לנו את התמורה בדיוק באותו כלי שאנחנו עושים כאן את הטבת המס.
עדנה הראל:
לכן אנחנו לא חושבים שיש כאן בעיה חוקתית.
גרי אגרון:
אני רוצה שהסעיף יעבוד.
גרי אגרון:
יש כאן כמה נקודות.
גרי אגרון:
קודם כל, יש כאן דרישה שאותו אדם יוזמן תחילה על ידי המוסד, לצורך העניין אוניברסיטה או המוסד הרפואי, ורק אז יבוא עם הרעיון שלו.
גרי אגרון:
החיים הם יותר מורכבים מהעניין הזה.
גרי אגרון:
אני חושב שאם מגיע אדם לארץ, הפך לעולה חדש, הוא הגיע כתושב חוזר והוא נמצא בתוך אותם המוסדות ומפתח, אני חושב שצריך לתת לו את אותה הטבה.
גרי אגרון:
הוא הרי הגיע עם איזשהו רקע מחוץ לארץ ולא בא סתם.
גרי אגרון:
זה אותו אדם, אותו מדען שרצו שיחזור.
גרי אגרון:
לכן עצם העובדה שהמוסד הזמין אותו להגיע לארץ מחוץ לארץ, אני חושב שהוא לא רלוונטי.
גרי אגרון:
די בכך שהוא עובד בתוך המוסד בארץ.
גרי אגרון:
נקודה נוספת שאני חושב שהיא תיצור כשל בהמשך היא העובדה שיש כאן הגדרה של הסכם בין אותו מדען לבין חברת היישום.
גרי אגרון:
ההסכם  אומר שאותו מדען יהיה זכאי לתמלוגים מהמוסד.
גרי אגרון:
מצד שני, באים אחר כך ואומרים שאותן הכנסות שיקנו לו הטבה, זאת הטבה שנובעת מהכנסות שהמוסד משיג כנגד מוצר שהוא בבעלותה.
גרי אגרון:
אם המוצר הוא בבעלותה של חברת היישום, ממילא אותו מדען לא יכול לקבל תמלוגים כי לא מדובר בנכס לו ולכן אנחנו לא עוסקים כאן בתמלוגים אלא בתמורה בכלל.
גרי אגרון:
יכול להיות או במסגרת רווח הון בעצם העובדה שהוא העביר את הזכויות במוצר למוסד, וזה לא חשוב אם הוא העביר את הזכויות באופן מלא או במישור הכלכלי, או לחילופין הוא קיבל תמורה אחרת.
גרי אגרון:
המונח תמלוגים יגרום לכך שהוא לא יקבל שום הטבה אלא אם מדובר בשותפות בינו לבין המוסד, שזה חריג.
יונתן רגב:
באקדמיה הידע תמיד לא של החוקר אלא של המוסד עצמו.
יונתן רגב:
יש הסכם ביניהם שמביאים לו תמלוגים.
יונתן רגב:
כאשר אוניברסיטת תל אביב מקבלת תמלוגים, לצורך העניין ארבעים אחוזים מזה הולכים.
גרי אגרון:
אני מבין מה אתה אומר אבל בוא נשים את הטרמינולוגיה של היום יום ואת עולם המשפט כשני מישורים שונים, ואנחנו עוסקים בדיוני שומה שיהיו בעוד כמה שנים.
גרי אגרון:
אם לצורך העניין אתה אומר שזאת תמורה שיקבל אותו חוקר כתוצאה מפירות המוסד, מהמוצר, זה בסדר גמור.
גרי אגרון:
זה מקובל ומכובד.
אופיר כהן:
תמורה שהוא יקבל בעקבות אותו הסכם.
גרי אגרון:
בהחלט כן, אבל זה לא תמלוג בהכרח.
גרי אגרון:
יכול להיות מצב שאותו אדם הגיע עם ידע, הוא שלו, והוא מעביר אותו למוסד, הוא מוכר אותו, או שהמכירה היא בהעברה קניינית מלאה או שבעצם העובדה שהוא נותן למוסד את הזכות להשתמש באותו מוצר לתמיד.
גרי אגרון:
זאת אומרת, הוא מעביר את הבעלות הכלכלית למרות שהוא לא העביר את הבעלות המשפטית.
גרי אגרון:
בכל הנסיבות האלה צריכים לתת לו את ההטבה.
גרי אגרון:
לכן, בין אם מדובר ברווח הון, בין אם מדובר בתמלוגים, בין אם מדובר בדבר אחר שמקורו באותו ידע, הכוונה היא לתת לו את ההטבות.
גרי אגרון:
לכן נכון לתת לו את ההטבות וצריכים להגדיר את זה במתכונת הזאת.
גרי אגרון:
נקודה נוספת שהיא טכנית זה נושא של אישור רואה חשבון.
גרי אגרון:
לא יודע איך הדברים האלה יעבדו.
גרי אגרון:
זה לא פשוט.
גרי אגרון:
צריכים לחשוב איך מעגנים את העניין הזה אם רוצים שאותו מדען גם יקבל כמה שקלים פטורים ממס.
אופיר כהן:
לגבי ההזמנה, אני רוצה לומר שהדבר הזה הוא טכני.
אופיר כהן:
ברגע שיהיה הסכם כזה, מבחינתנו כאילו הוזמן.
אופיר כהן:
זה לא שהוא צריך להביא הזמנה.
גרי אגרון:
אז תגדירו את זה בחוק.
אופיר כהן:
זה לא תנאי שצריך להביא אישור שיש כאן הזמנה.
אופיר כהן:
מה שחשוב לנו זה ההסכם.
אופיר כהן:
ברגע שיש הסכם, תוך שנתיים מבחינתנו כאילו הוזמן.
מירב תורג'מן:
צריך לעשות כאן איזושהי הבהרה.
גרי אגרון:
אנחנו מוכנים להעביר את ההערות בכתב ואנחנו גם מוכנים לשבת אתכם אם תרצו, כדי להטמיע אותן בתוך החוק.
מירב תורג'מן:
בהמשך להערה האם הסעיף יעבוד, יש לכם נתונים מה הצפי לעליית המדענים בעקבות התיקון הזה?
יונתן רגב:
מאוד קשה לדעת.
יונתן רגב:
שוב, לא מדובר על אלפי מדענים אלא מדובר על מספר מדענים יחסית מצומצם שזה באמת יהיה עוד משהו קטן לגרום להם לבוא.
יונתן רגב:
לא מדובר כאן על הכלי העיקרי של הממשלה.
גרי אגרון:
עוד הערה קטנה.
גרי אגרון:
יש כאן את אותה מגבלה שאמרתם שהוא ייהנה רק מאותו שיעור הכנסות החוץ של חברת היישום.
גרי אגרון:
אם באמת רוצים להביא מדענים, ויש פירות לעניין הזה, אני לא בטוח שלא צריך לתת לו ליהנות מפירות היישום בלי קשר אם זה חוץ לארץ או ישראל.
גרי אגרון:
זה גם יקל מאוד על תכנון המס כי זאת בעיה לעשות תכנון שהוא יקבל רק את החלק בחוץ לארץ.
ציון פיניאן:
אני מבקש להעביר אליהם את כל ההערות וההארות.
ציון פיניאן:
אני מבקש לבדוק את הנושא והיכן שאפשר לתקן, לתקן, וזאת כדי שנעביר את זה בצורה מסודרת.
ציון פיניאן:
תודה רבה.
ציון פיניאן:
הישיבה נעולה.
משה גפני:
אנחנו ממשיכים את הישיבה.
משה גפני:
על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה, הטבות מס לתושבי ישובים בגולן, התשע"א-2010.
משה גפני:
רשות הדיבור לאלי אפללו.
ציון פיניאן:
לפני שאלי אפללו יתייחס, אני רוצה להתייחס למגזר הלא יהודי.
חיים אורון:
רוצים להיות תושבים דרוזים, רוצים להיות תושבים סורים, יקבלו עכשיו הטבות מס.
ציון פיניאן:
להערתו של חיים אורון.
ציון פיניאן:
האם החוק כולל את כל אלה שיש להם תעודות זהות כחולות?
אלי אפללו:
אם הייתם נותנים לי את רשות הדיבור, הייתי מסביר.
משה גפני:
תתייחס.
אלי אפללו:
החוק מדבר על אזרחים.
אלי אפללו:
כל מי שאזרח.
שגית אפיק:
ההגדרה בסעיף 11 היא לתושב.
משה גפני:
אתה מתכוון לכל התושבים.
משה גפני:
זה כתוב בחוק.
אלי אפללו:
קראתי היום ב-דה מרקר שהוגש בג"ץ  כי הממשלה לא מגישה מפה חדשה ומסודרת של האזורים כך שבסופו של דבר יהיו קריטריונים שווים לכל האזרחים.
אלי אפללו:
את המפה הזאת לא הגישו עד היום ואני לא יודע למה, אבל האוצר מתחמק מלהגיש אותה.
אלי אפללו:
אני יודע מה הסיבות, אבל אני רוצה לדעת למה הם לא מגישים ולמה ההגשה מתמהמהת.
אלי אפללו:
נוח להם לא להגיש את המפה כדי שבג"ץ יפיל את כל הטבות המס.
אלי אפללו:
אני אומר לך אדוני היושב ראש, תראה את הנולד.
אלי אפללו:
אתה הרי יודע לראות גם מה שלא כתוב.
אלי אפללו:
במקרה הזה שנינו יודעים לראות את זה.
אלי אפללו:
ברור שהאוצר לא רוצה.
אלי אפללו:
נאמר כאן 340 מיליון שקלים.
אלי אפללו:
כשהגשנו את הצעת החוק בפעם שעברה, ראש הממשלה היום היה אז שר האוצר והוא לא עשה קריטריונים.
אלי אפללו:
אני בעד לקבוע קריטריונים ובעד להכניס את כל הישובים, יהודים ולא יהודים.
אלי אפללו:
אני רוצה שנעשה את זה באופן מסודר אבל אני לא מבין למה זה אורך זמן.
אלי אפללו:
אני שואל כמה זמן לוקח לכם להגיש מפת אזורי פיתוח.
אלי אפללו:
כמה זמן?
משה גפני:
אני מודה לך על ההצעה.
משה גפני:
לפני שהממשלה תתייחס, אני מבקש גם מהיועצת המשפטית של הוועדה להתייחס.
משה גפני:
אני רוצה להסביר לחברים שאני הכנסתי את הנושא בסדר היום באופן דחוף מכיוון ששמעתי גם מהיועצת המשפטית של הוועדה וגם אני יודע בעצמי שיש דברים שהממשלה מגלגלת לפתחו של בג"ץ.
משה גפני:
אמר את זה חבר הכנסת אפללו.
משה גפני:
יש דברים שאני סבור – אני, באופן אישי – שבג"ץ לא צריך להתערב בהם.
משה גפני:
יש דברים שלא מסור בידו והוא מתערב בזה, ולפי דעתי הוא מתערב בזה כאשר אין צורך בהתערבות שלו ולפעמים ההתערבות שלו אפילו מזיקה.
משה גפני:
יש מקרים, וזה אחד המקרים, שהממשלה והכנסת אינם עושים את עבודתם ומגלגלים את זה לפתחו של בג"ץ ולבג"ץ לא תהיה ברירה.
משה גפני:
זה חד משמעי שזאת עבודה שלך הממשלה ושל הכנסת, אבל בראש ובראשונה של הממשלה.
משה גפני:
זה שהממשלה לא מביאה את מפת הישובים, תגרום לכך שאנחנו נתחיל לאשר את הגולן ואת הנגב.
חיים אורון:
אני מקצר לך את העבודה.
חיים אורון:
פטור בכל הארץ על 13 אחוזים.
משה גפני:
זה רעיון לא רע.
משה גפני:
המציאות הזאת לפיה הממשלה לא מביאה, והיא יודעת שאנחנו עלולים לקבל מבית המשפט העליון פסיקה שבמקרה הזה אפילו אני אומר שהם צודקים.
משה גפני:
זה יהיה דבר נורא ואיום כשאני אגיד את זה.
משה גפני:
לכן אני מבקש מנציגי הממשלה שיאמרו לנו היכן זה עומד.
אלי אפללו:
איפה שזה עומד קודם לכן.
משה גפני:
נשמע.
יצחק וקנין:
כשהממשלה הביאה רשימה, הוסיפו כאן תוספות פוליטיות וזה פוצץ את העניין.
משה גפני:
אבל אז הייתה ממשלה אחרת וועדת כספים אחרת.
מיכל הנר דויטש:
כפי שאתם יודעים, בדיון הקודם שנערך, יש תוכנית.
אלי אפללו:
מתי היה הדיון?
משה גפני:
היה דיון על החוק שלך.
מיכל הנר דויטש:
היה דיון כאן בוועדה בהשתתפות מנכ"ל משרד ראש הממשלה שניסה להסביר את הבעייתיות שקיימת היום בסעיף 11 עם תהליכים שמתקיימים בבג"ץ נגד התוספות שיתווספו במסגרת תיקון 146 לפקודת מס הכנסה.
מיכל הנר דויטש:
יש תוכנית אוצרית לתקן את סעיף 11 ולקבוע בו קריטריונים ברורים ושוויוניים לגבי איזה ישובים ייכנסו אליה.
מיכל הנר דויטש:
שר האוצר פועל בחודשים האחרונים מול ראשי סיעות של הקואליציה כדי לנסות, לקדם ולהביא הצעת החלטה לממשלה.
מיכל הנר דויטש:
נכון להיום אין ייתכנות להצעה ולכן גם בהחלטת ועדת השרים, העמדה הממשלתית לגבי ההצעה שעומדת היום לדיון היא לתמוך בטרומית בלבד ובלבד שקידום הליכי החקיקה ייעשו בתיאום מלא עם משרד המשפטים, האוצר ומשרד ראש הממשלה שהם שלושת המשרדים שאמורים להוביל את אותה הצעת החלטה ולהביא אותה אחר כך לכנסת.
מיכל הנר דויטש:
אנחנו מבקשים מכם לא לקדם את ההצעה הזאת כי היא ממשיכה את אותו טלאי על טלאי אותו אנחנו מבקשים לעצור.
מיכל הנר דויטש:
בהצעה הממשלתית הייתה מבוססת על קריטריונים, נכנסו ישובים לא היו מבוססים על אותם קריטריונים והיום אנחנו נמצאים בסיטואציה המורכבת הזאת מול בית הדין הגבוה לצדק.
מיכל הנר דויטש:
אנחנו פועלים לשם בחינת ישימות ההחלטה האוצרית והבאתה לממשלה.
מיכל הנר דויטש:
אנחנו מבקשים עוד זמן כדי לראות איך שר האוצר מקדם את הדיונים מול ראשי הסיעות.
אלי אפללו:
כמה זמן אתם מבקשים?
מיכל הנר דויטש:
אנחנו עושים את זה הכי מהר.
מיכל הנר דויטש:
ההחלטה שקיבלנו מבג"ץ היא להודיע להם עד 30 בנובמבר האם בכוונת הממשלה לצרף את זה לתקציב 2011-2012.
מיכל הנר דויטש:
כפי שזה נראה בייתכנות כרגע, זה לא ייכנס לכחול הזה שמונח בפניכם.
מיכל הנר דויטש:
כשזה הגיע, זה עוד היה בתחילת התהליך של העבודה על התקציב ונבחנה אפשרות לשלב עוד הצעת מחליטים ולראות איך אנחנו מקדמים את זה.
מיכל הנר דויטש:
נכון לעכשיו שר האוצר בודק מול ראשי הסיעות הקואליציוניות את הייתכנות להצעת המחליטים.
מיכל הנר דויטש:
אנחנו צריכים לדעת שאנחנו מצליחים להעביר הצעת החלטה בממשלה.
מיכל הנר דויטש:
בסוף אנחנו צריכים להביא לכם הצעת חוק ממשלתית ולא הצעת חוק אוצרית.
מיכל הנר דויטש:
בסוף תבוא לפניכם הצעת חוק ממשלתית.
חיים אורון:
לא תבוא.
אלי אפללו:
שהם רוצים להפיל את זה.
אלי אפללו:
ברור ליושב ראש שבעצם הסולם הזה שנתן בג"ץ, עבורם זה דבר שהם חיכו לו.
אלי אפללו:
אם הם מחכים להסכמה קואליציונית, היא לא תהיה ומי שייפגע מזה, זאת שוב הפריפריה והמקומות האלו שצריכים לקבל את ההטבה.
אלי אפללו:
האוצר מאוד שמח שהוא חסך לעצמו עוד כמה מאות מיליוני שקלים שמגיעים לאנשים האלו בפריפריה.
משה גפני:
היועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני:
אני יכול להצביע על הצעת החוק הזאת?
שגית אפיק:
כפי שנאמר כאן, יש החלטה של בג"ץ ולפי ההחלטה גם הכנסת וגם הוועדה הזאת, גם הייעוץ המשפטי לוועדה הזאת ולכנסת, צריך לתת תשובה לבג"ץ איך התחלנו בהליכי חקיקה שהמטרה שלהם לקדם קריטריונים שוויוניים ושהמטרה שלהם היא ליצור את הטבות המס לפי קריטריונים.