GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית זוארץ: הנושא של ביטוח לאומי, אני מניחה שעלה בדיון שהתקיים קודם כאשר היינו בישיבת ועדת החוץ והביטחון, שם נדון הנושא של פיקוד העורף, המוכנות וההיערכות.
משה גפני: אבל אין יושב ראש.
רונית תירוש: ועדת משנה.
אורית זוארץ: יש ועדת משנה שפועלת.
שלמה מולה: צריך לומר ביושר ובהגינות שאני חושב שמשרד הרווחה בראשות השר מתפקד מצוין.
אורית זוארץ: על זה אין ויכוח.
שלמה מולה: הוא בין המשרדים שבאמת אפשר לתת לו ציון עובר.
שלמה מולה: רונית אמרה שזה בגלל רצף והתמדה של אותו שר שמבין את העניין.
משה גפני: יש לזה עוד כמה סיבות.
שלמה מולה: יחד עם זאת,  אני לא בטוח שגם השר באמת מצליח לעשות שינוי בתפיסת עולם שמדינת ישראל בכל זאת צריכה להיות גם מדינת רווחה עם כל המשמעות של מתן תקציבים נאותים לאותן מצוקות אתן המשרד מתמודד, אם אלה תקנים לעובדים סוציאליים, אם אלה בתי הקשישים או בתים למוגבלים.
שלמה מולה: לכן העניין הזה הוא עניין מטריד.
שלמה מולה: בכל זאת אני רוצה לשאול שתי שאלות ולא אאריך בדבריי.
שלמה מולה: שאלה אחת, לפחות בדוח של מרכז המחקר של הכנסת נאמר שיש לכם תת ניצול  בתקציב 2010 בעניין של נוער, צעירים ושירותים, ואני שואל למה.
עמי צדיק: זה נכון עד לחודש אוקטובר 2010.
שלמה מולה: כל מה שקשור לטיפול בצעירים.
משה גפני: הם אומרים שזה בלי הרבעון האחרון.
יצחק הרצוג: אין לנו תת ניצול.
שלמה מולה: אי אפשר להיות בתת ביצוע ואחר כך לומר שאין תקציב.
שלמה מולה: דבר נוסף שאני רוצה לשאול לגביו הוא בנושא האלימות.
שלמה מולה: כל הנושא הזה של טיפול באלימות ובאוכלוסיות מיוחדות, אני רוצה לומר שמה שקשור בעיקר לאוכלוסיות כמו העלייה מאתיופיה, זה  הנושא של רצח בתוך המשפחה, וזה הדבר המחריד ביותר שקיים.
שלמה מולה: אני יודע שהשר, גם כאשר היה במשרד השיכון, עסק בעניין, במתן פתרונות של דיור זמני לגברים מכים, ונדמה לי שנפתחו אפילו שלושה מוקדים שאני לא יודע אם הם קיימים עד עכשיו או לא.
שלמה מולה: היה צורך בעשרה מוקדים כחלק מהטיפול והיה צורך לעסוק גם בנושא העצמת גברים.
שלמה מולה: אני לא יודע אם יש לכם תוכנית מתוקצבת וספציפית לנושא הזה והייתי מבקש התייחסות לנקודה הזאת, וגם התייחסות תקציבית.
שלמה מולה: שאלה אחרונה שלי אדוני השר ואדוני המנכ"ל היא לגבי רפורמת הרשות לאסיר.
שלמה מולה: אני חושב שהרפורמה המוצעת היא מאוד בעייתית, לפחות בעיניי.
נחום איצקוביץ: אתה לא יודע מהי.
נחום איצקוביץ: עדיין לא הסברנו לך אותה.
שלמה מולה: אני חושב שהרפורמה הזאת היא בעייתית.
משה גפני: למה היא בעייתית?
שלמה מולה: בסופו של דבר – לפחות אחרי מה שקראתי וקראתי את החוברת שלכם ואת ההצעה שמובאת בה -  אדם שהיה אסיר וצריך להשתקם, הרפורמה הזאת לא מיטיבה אתו אלא ממשיכה להעניש אותו.
שלמה מולה: לכן אני הייתי רוצה התייחסות.
יצחק הרצוג: לא הבנתי מה הבעיה.
נחום איצקוביץ: תקבל התייחסות.
משה גפני: הוא רוצה התייחסות.
יצחק הרצוג: מה קראת שהוא בעייתי?
שלמה מולה: אדם שהיה אסיר, שהוא שילם את חובו לחברה, בסופו של דבר כשהוא צריך ללכת לתהליך שיקום, הרפורמה המוצעת לפי דעתי לא מיטיבה עמו אלא לפי דעתי אפילו היא ממשיכה לתת לו להיות עדיין בעייתי.
שלמה מולה: זאת אומרת, אני לא רואה שהתוכנית מסייעת לו להשתקם.
שלמה מולה: אם אני טועה, אני אשמח שיתקנו אותי.
משה גפני: הם יתייחסו.
משה גפני: נראה לי שהנושא הזה עומד כאן על סדר היום.
רונית תירוש: קודם כל, מעבר לשבחים לשר ולמנכ"ל, יושב כאן מנחם וגשל שאני חושבת שהשבחים מיועדים גם לו.
משה גפני: השבחים הם לשר, למנכ"ל, למשנה למנכ"ל ולעובדים.
משה גפני: גם ראש אגף התקציבים של המשרד כאן.
משה גפני: הוא אורח קבוע בוועדה.
רונית תירוש: אני אהיה מאוד קצרה.
רונית תירוש: פנו אלי אנשים כמה וכמה פעמים לגבי העמותות, ואני אומרת במירכאות או לא במירכאות, אלה שאוספות בגדים, ששמות כל מיני מתקנים בשולי הכבישים לאיסוף בגדים, לאיסוף משחקים וכולי.
רונית תירוש: אתם לא מכירים את זה?
יצחק הרצוג: מכירים.
רונית תירוש: אמרה לי מישהי שהיא טלפנה פעם לטלפון שכתוב שם ואמרו שהם אוספים בגדים למחזור בארצות הברית.
רונית תירוש: משהו כזה.
יצחק הרצוג: זה לא נוגע אלינו.
יצחק הרצוג: זה רשם העמותות.
רונית תירוש: אני מניחה שמדובר בעמותה רשומה.
רונית תירוש: יש גם עמותות לאיסוף מזון, לחלוקת מזון, בחגים ולא בחגים וכולי.
רונית תירוש: כל הזמן אומרים לי לפנות לרשם העמותות שיעשה סדר, אבל הוא לא עושה סדר.
רונית תירוש: השאלה אם משרד הרווחה יכול להוציא איזה תו תקן, אישור, משהו.
רונית תירוש: אני לא רוצה להפיל עליכם מחויבויות, אבל משהו שאני לפחות, כשאני הולכת לתרום, אני אדע שאלה מוכרים על ידי משרד הרווחה.
רונית תירוש: מישהו עשה עבורי את העבודה ואני יודעת שהגוף הוא גוף ראוי ואני יודעת שמה שאני תורמת, הולך ליעדו ולא לכל מיני יעדים אחרים.
משה גפני: אבנר עורקבי, יושב ראש ארגון אהב"ה.
אבנר עורקבי: אני רוצה קודם לברך את השר על היוזמה והתמיכה שלו בחוק השר"ם.
אבנר עורקבי: אני רוצה לשאול את השר אם החוק הזה שאמור להיות חוק השר"ם לילדים נכים נמצא בספר התקציב או לא.
אבנר עורקבי: האם יש השנה פתרונות בנושא הסעות הילדים?
משה גפני: עורך דין מאיר אסרף.
משה גפני: אתה מייצג את נציגות העובדים ברשות לשיקום האסיר.
מאיר אסרף: הייתי רוצה תחילה לדבר על הנושא של הפרטה כי אולי אנחנו לא מדברים באותם מושגים, אדוני השר.
מאיר אסרף: קראתי שאתה אמרת שהעברת שירותי רווחה לעמותות אינה הפרטה.
מאיר אסרף: מה היא כן?
מאיר אסרף: מהי הפרטה אם לא העברה לעמותות?
יצחק הרצוג: אני אענה.
מאיר אסרף: סגירת הרשות איננה הלאמה, כמו שמנסים לתאר את זה.
מאיר אסרף: המבנה הארגוני החדש של הרשות כולל הרבה פונקציות שבעבר היו על ידי עובדי הרשות, מדריכים שהם אסירים, איזוק אלקטרוני, דברים שבתכנון, כפי שמתבצע במשרד הרווחה, יעברו לגופים חיצוניים.
מאיר אסרף: זאת טענה שהיא כבדת משקל ואם אנחנו לא מבינים שמדובר על הפרטה, לשיטתי אכן מדובר בהפרטה.
מאיר אסרף: אנחנו טוענים שיש לנו הסכם שנחתם על ידי מנכ"ל המשרד, מנכ"ל הרשות ומשרד האוצר שמדבר על הגדלה תקציבית.
מאיר אסרף: ההגדלה התקציבית הזאת מותנית בהעברת חוק סגירת הרשות לשיקום האסיר.
יצחק הרצוג: לא סגירת אלא העברת.
מאיר אסרף: סגירת כי אתה סוגר רשות מינהלית, כך שמדובר בסגירה.
מאיר אסרף: זאת סמנטיקה.
מאיר אסרף: בפועל מדובר על סגירה.
מאיר אסרף: אדוני השר, אני מכבד אותך מאוד, אני מבקש שתשיב לי בסוף דבריי.
משה גפני: עורך דין אסרף, אפשרתי לך משפט.
משה גפני: אני רוצה לומר לך משהו.
משה גפני: הרפורמה הזאת ברשות לשיקום האסיר הוצאה ופוצלה מחוק ההסדרים.
משה גפני: היא עברה לדיון בוועדת הפנים.
משה גפני: הרפורמה לא תידון כאן.
משה גפני: אני הסכמתי, כי גם אותי זה עניין ואני גם דיברתי אתם מעבר לעניין הזה של הדיון כאן, ואפשרתי לך שאלה אחת ואני אאפשר להם תשובה אחת, אבל זה לא הדיון.
מאיר אסרף: רק נקודה אחת.
משה גפני: נקודה אחת אבל לא מעבר לזה.
מאיר אסרף: מדובר על הסכם שקובע ונוקב בסכומים של תוספת תקציבית.
מאיר אסרף: מרגע שפוצל החוק מחוק ההסדרים כפי שאמרת, המצב המשפטי, המצב המציאותי, הוא שונה ולכן צריך לאפשר להעביר את הכסף הזה שנמצא כרגע תחת סעיף אחר, יהיה אשר יהיה, לתקציב הרשות.
משה גפני: עורך דין אסרף, אני מבקש לומר לך שכאשר ראיתי את זה, אני קראתי לאנשי משרד האוצר ואמרתי להם עד שהעניין הזה מתבצע, האם הם גורמים לרשות לשיקום האסיר הקיימת להתייבש.
משה גפני: הם התחייבו לי שלא.
יצחק הרצוג: לא רק התחייבו אלא הוזרמה כמות של כסף שהרשות קיבלה בחודש האחרון, סכום ששנים היא לא ראתה וזה ירד לשטח, לרשויות שמחכות לגשם שיורד להן מהשמים.
משה גפני: אדוני השר, הבמה לרשותך.
יצחק הרצוג: אני אתן לנחום.
יצחק הרצוג: אני אומר רק דבר אחד.
יצחק הרצוג: אני מכבד את עורך דין אסרף וחבל לי כי אם הוא היה לומד את העובדות יותר לעומק ומאפשר ללקוחות שלו להבין יותר לעומק את ההישג העצום שמגולם ברפורמה הזאת, הכל היה נראה אחרת.
יצחק הרצוג: אתה רואה שכל הקו הוא כמה הכל רע, כמה הכל לא סביר, כמה הכל הפרטה.
שלמה מולה: אם תשכנע אותי, אני אשתכנע.
יצחק הרצוג: אני מקווה שתהיה הידברות בעקבות הדברים שלי.
נחום איצקוביץ: אני אתאר לכם את המצב של הרשות.
נחום איצקוביץ: הרשות מזה 11 או 12 שנים, תקציבה הוא 14 מיליון שקלים.
נחום איצקוביץ: הרשות, במקום לטפל ב-6,500 אסירים, מטפלת בין 600 ל-900 אסירים על בסיס סלקטיבי ולא אוניברסלי.
נחום איצקוביץ: את זה אמר אתמול חבר שהיה מנכ"ל הרשות במשך שנים.
נחום איצקוביץ: הוא אמר את זה בעצמו.
נחום איצקוביץ: מה זה סלקטיבי?
נחום איצקוביץ: בוחרים את מי שיש לו רצון ושהם חושבים שסיכויי ההצלחה שלו יותר גבוהים.
נחום איצקוביץ: למעשה מטפלים במספר קטן מאוד של אסירים.
נחום איצקוביץ: לרשות יש הרבה מאוד בעיות מבחינת המערכת הכספית בתוכה.
נחום איצקוביץ: אתמול אושר המאזן.
נחום איצקוביץ: יש לה למעלה מ-9 מיליון שקלים גירעון ואנחנו כיסינו 5 מיליון שקלים בגירעון בסיוע של אגף התקציבים.
נחום איצקוביץ: הרשות איננה מסוגלת לטפל ואיננה מטפלת, וקיבלנו הערה ממשרד המשפטים על כך שחמישים אחוזים מהפיגור של שחרור של אסירים שצריכים לקדם את הניירת של המערכת הטיפולית מהרשות לשיקום האסיר, אינם מקבלים.
נחום איצקוביץ: כל המשאבים העצומים האלה, במקום לתת את זה לשירות עצמאי בתוך משרד הרווחה, השאלה היא מדוע לא לתת את זה ישירות לרשות לשיקום האסיר.
נחום איצקוביץ: התשובה לכך היא שהמתווה שבנתה הרשות לשיקום האסיר מבחינה טיפולית הוא במקום ללכת לתוך מערכת קהילתית, היא הלכה לתוך מערכת של בניית פתרונות מאוד מאוד מצומצמים לקבוצות מאוד מאוד קטנות כאשר העלויות הן בשמים.
נחום איצקוביץ: זה בניגוד לתפיסה מערכתית של טובי המומחים, כולל חתן פרס ישראל לקרימינולוגיה.
נחום איצקוביץ: על זה יש ויכוח.
נחום איצקוביץ: הוויכוח הוא שאנחנו צריכים לתת פתרון, חבר הכנסת מולה, ל-6,500 אסירים בלי סלקציה, לכל מי שרוצה או איננו רוצה.
נחום איצקוביץ: למשרד הרווחה יש כלים בתוך הקהילה, כלים שאין לרשות לשיקום האסיר.
נחום איצקוביץ: יש כ-350 מחלקות לשירותים חברתיים, אנחנו עוסקים במשפחה, יש תוכנית לאומית לילדים, יש לנו כלים רבים שיכולים להעצים את הפתרון.
משה גפני: אדוני המנכ"ל, אני רוצה להתכנס לסיום.
משה גפני: אפשרתי לעורך דין אסרף משפט וגם לך אפשרתי משפט.
נחום איצקוביץ: אני רוצה לשכנע את חבר הכנסת מולה.
חיים אורון: עם כל הכבוד לדו שיח ביניכם, עלו כאן מאה שאלות בנושא הרווחה ואנחנו לא דנים על מה שלא בסדר היום.
נחום איצקוביץ: אני סיימתי.
משה גפני: מולה, השר ישמח לקבל אותך.
נחום איצקוביץ: אני אתייחס להערות חברי הכנסת ואלך לפי סדר הדוברים.
נחום איצקוביץ: לחבר הכנסת חיים אורון, אני מתייחס לשאלת הרשויות המקומיות החלשות.
נחום איצקוביץ: זאת עקב אכילס ביכולת שלנו לספק שירותים.
נחום איצקוביץ: אנחנו מודים בכך.
נחום איצקוביץ: יכול להיות שיש מקום להזמין לכאן גם את שר הפנים וגם את שר הרווחה על מנת לתת מענה לסוגיה הזאת.
נחום איצקוביץ: רשויות חלשות לא יכולות לספק שירותים גם אם ניתן להם מאה אחוזי מימון.
נחום איצקוביץ: אני שם את הקושי על השולחן .
נחום איצקוביץ: ברשותך, אני לא אתייחס לדברים אחרים.
נחום איצקוביץ: לחברת הכנסת אורית זוארץ.
נחום איצקוביץ: אין ילד נפגע תקיפה מינית שאיננו מקבל טיפול מלא פסיכולוגי.
נחום איצקוביץ: אין לנו מגבלה תקציבית ואני יכול לתת על זה דיווחים.
נחום איצקוביץ: לסוגיה הזאת של ילדים נפגעי תקיפה מינית, בקהילה מקבלים מענה.
נחום איצקוביץ: אנחנו עכשיו הולכים לפאזה נוספת של ילדים בפנימיות ולפאזה נוספת, לפוגעים.
נחום איצקוביץ: שלושת האוכלוסיות האלה יקבלו טיפול מלא על ידינו.
אורית זוארץ: חבל שלא הגעת לדיון בשבוע שעבר.
נחום איצקוביץ: אני לא יכול להגיע לכל הדיונים.
אורית זוארץ: לא הוזמנת.
נחום איצקוביץ: מחשוב רשויות מקומיות.
נחום איצקוביץ: היה פרוייקט של 15 מיליון שקלים, מימנו את זה כאשר הרשויות החלשות קיבלו את זה ב-95 אחוזים מימון מהמשרד כולל התוכנה, כולל השולחן.
נחום איצקוביץ: מי שהלין על כך, תשלחי אותו אלי.
אורית זוארץ: מעבר לזה, הם אמורים לשלם לאוטומציה הון תועפות.
אורית זוארץ: על זה אני מדברת.
נחום איצקוביץ: אוטומציה, זה לא אני.
יצחק הרצוג: עם כל הכבוד, הרשות צריכה לשאת בזה.
יצחק הרצוג: בשביל זה היא רשות.
יצחק הרצוג: היא צריכה לטפל בתושבים שלה.
נחום איצקוביץ: את התוכנות שילמנו.
נחום איצקוביץ: הם צריכים לשלם רק את האחזקה השוטפת.
נחום איצקוביץ: איגום משאבים.
נחום איצקוביץ: המשרד מעודד איגום משאבים של רשויות קטנות, כולל תמרוץ תקציבי.
נחום איצקוביץ: אנחנו לא נגד האחדת רשויות ולא נגד האחדת מחלקות.
נחום איצקוביץ: אנחנו לא עוסקים בפוליטיקה הזאת.
נחום איצקוביץ: בכל מקום שעושים שירותים אזוריים משותפים, אנחנו מתמרצים אותם גם במימון.
נחום איצקוביץ: יש מקרים כאלה, ואני לא אחזור על כל המקרים.
נחום איצקוביץ: הנושא של בתי אבות.
נחום איצקוביץ: מי שחשף והעלה את סוגיית בתי האבות הפירטיים, היינו אנחנו.
נחום איצקוביץ: אף אחד לא עשה את זה.
נחום איצקוביץ: יש לנו צוות פעולה בנושא הזה ביחד עם משרד הבריאות ואנחנו סגרנו ואנחנו נסגור עד אחרון בתי האבות בנושא הזה וגם תגברנו כוח אדם בתוך המשרד.
נחום איצקוביץ: זאת משימה חשובה והשר הטיל אותה עלי.
נחום איצקוביץ: אנחנו עוסקים בזה.
נחום איצקוביץ: זה לא נעים, זה קשה, יש כאן מערכת פירטית שעובדת והיא מתוחכמת מאתנו.
נחום איצקוביץ: בין היתר, אדוני היושב ראש, אם אפשר גם להשפיע על רשות המסים כי יש כאן עבירות מס קשות מאוד.
נחום איצקוביץ: אפשר להתלבש עליהם גם דרך עבירות מס.
נחום איצקוביץ: פניתי לנסרדישי אבל עדיין לא קיבלתי מענה בעניין הזה.
נחום איצקוביץ: זה דבר בו אתה יכול לעזור לנו.
נחום איצקוביץ: חבר הכנסת מולה יצא.
נחום איצקוביץ: הוא שאל לגבי אלימות במשפחה בקרב הקהילה האתיופית.
נחום איצקוביץ: זאת בעיה שהיא לא רק לפתחנו.
נחום איצקוביץ: יש כאן את משרד הקליטה שיש לו תפקיד מרכזי ויש לנו תוכניות משותפות אתו.
נחום איצקוביץ: אנחנו יוצאים גם עם הסברה בנושא של אלימות במשפחה בערוץ האתיופי ואישרנו תקציב משותף עם משרד הקליטה, אבל המשאבים שנדרשים לנושא בכלל של הקהילה האתיופית, לא כאן המקום לדבר עליהם.
נחום איצקוביץ: התוכנית הלאומית לא יצאה לדרך כפי שהייתה בשעתו ואי אפשר להטיל את זה עלינו רק בתוצאה של העניין.
נחום איצקוביץ: אני יכול לומר לכם ששבעים אחוזים מהקהילה האתיופית יושבים במחלקות הרווחה במדינת ישראל, לצערנו הרב, ואין לזה מספיק מקורות תקציביים.
נחום איצקוביץ: לחברת הכנסת רונית תירוש.
נחום איצקוביץ: קודם כל, אנחנו מנסים בנושא של הביטחון התזונתי, בכל מה שנוגע לעמותות מזון, לייצר תו איכות של העמותות.
נחום איצקוביץ: מי שצריך לעשות את תו האיכות הזה בכל רחבי המדינה זה משרד המשפטים.
נחום איצקוביץ: אנחנו מנסים בכל העמותות שעובדות מולנו לייצר תווי איכות וכרגע זה נמצא בתהליך של עבודה.
נחום איצקוביץ: אני מקווה שגם נוכל לפרסם את זה.
משה גפני: אגב, למה התקציב של נוער נושר לא נמצא?
יצחק הרצוג: נוער חרדי.
משה גפני: לא, לא חרדי אלא נוער נושר.
חנן פריצקי: חצי מזה בבסיס.
משה גפני: לא דווקא חרדים.
נחום איצקוביץ: נכנס בתוך הבסיס.
נחום איצקוביץ: נושא תקציב ניצולי השואה נמצא.
נחום איצקוביץ: אני עומד בראש הסל והוא נמצא באוצר ואנחנו אחראים להקצאתו.
משה גפני: מילה לגבי ההסעות.
נחום איצקוביץ: לגבי הסעות, אמרתי קודם.
נחום איצקוביץ: יש לנו הבטחה שהיא לא מספיקה, אבל נדבר על זה.
משה גפני: השר רוצה לומר משפט?
יצחק הרצוג: לגבי השר"ם, זה במשא ומתן.
יצחק הרצוג: אתה הרי יודע והיית בפגישה אצל ראש הממשלה בנושא.
אבנר עורקבי: אתה יודע שיש תקדים למשא ומתן הזה.
יצחק הרצוג: יש משא ומתן ויש עבודה רצינית מאוד שמובילה אסתר דומיניסיני בנושא הזה, ואנחנו קשובים מאוד לנושא של שר"ם לילדים וזה דבר שנמצא אפילו בעדיפות בעבודה.
יצחק הרצוג: לגבי ההערה של עורך דין אסרף.
יצחק הרצוג: אני חושב שכאשר אתה מאפשר לגופים מאוד משמעותיים ורציניים לספק שירות, הגופים האלה עוסקים ללא מטרת רווח, לא לכיסו של פלוני.
יצחק הרצוג: הפרטה משמעותה להעביר משהו לידיים פרטיות.
יצחק הרצוג: אנחנו הראשונים, לפני שהחשב הכללי העלה לאתר, להעלות את כל ההתקשרויות שלנו עם ארגוני המגזר השלישי, מרביתם עושים מלאכת קודש מקצועית, מיומנת, ממוקדת ומטרתנו וחובתנו היא לפקח על התפקוד שלהם ולוודא שיינתן השירות הטוב ביותר.
יצחק הרצוג: דרך אגב, גם המנכ"ל אומר שהערתך הייתה לא נכונה בנוגע למדריכים והוא ישמח לדבר אתך על כך.
יצחק הרצוג: אנחנו לא מפריטים אלא להפך, אנחנו הופכים אותם לרשות סטטוטורית כמו רשות חסות הנוער, בתוך נושאת המטוסים הגדולה שנקראת משרד הרווחה שזה משרד עם מיליארדי שקלים ולא גוף שמקרטע וצריך לדאוג אם מחר הוא מקבל משכורת או לא.
יצחק הרצוג: אני חושב שזאת מתנה אדירה לגוף שסוף סוף יוכל להמריא ולתת את השירות הטוב ביותר לכלל האסירים ולא רק לקבוצה נבחרת של אסירים.
משה גפני: תודה רבה אדוני השר, תודה רבה אדוני המנכ"ל.
משה גפני: ראשית, אני מבקש מהמנכ"ל, אני לא הולך למלחמה.
משה גפני: לפחות בנושא הזה האוצר יכול לבוא ולומר שהיו הסכמות.
משה גפני: אנחנו מקיימים דיון בוועדה, יש את המציאות הזאת שאפשר להידבר עם משרד האוצר, ורע לא יצא מזה אלא יכול לצאת רק טוב.
משה גפני: יכול להיות שלא יצא כלום.
משה גפני: זאת אומרת, לא לשגות באשליות.
משה גפני: אני מנסה לעזור לכמה משרדים שאני רוצה לעזור להם ולנסות להגיע לפתרון.
משה גפני: משרד הרווחה הוא דוגמה של חברה, איך היא מתייחסת לחלשים בתוכה, אלה שנפגעים, אלה שהם חלשים, אלה שהם חלשים גם מבחינה בריאותית, גם מבחינה כלכלית, גם מבחינת האירועים שקרו להם במהלך חייהם ומדינה או כל חברה נבחנת באופן בו מתפקד המשרד.
משה גפני: המשרד שלכם באמת מתפקד טוב, ציינתי זאת בתחילת הישיבה ואני מציין זאת גם עכשיו.
משה גפני: אנחנו נמשיך להיות בקשר.
משה גפני: לגבי הרשות לשיקום האסיר, פנו אלי כבר לפני זמן די רב.
משה גפני: הנושא עדיין לא בדיון, אבל אני דיברת עם האוצר ואני חושב שהחששות מוגזמים.
משה גפני: אני חושב שבכל שינוי אנשים חוששים גם מהצורה אותה הולכים לעשות.
משה גפני: אני התרשמתי שהכוונה היא כוונה לטובה ואני חושב שזה גם יכול להועיל, אבל הדיון יבוא לאחר שוועדת הפנים תתחיל לקיים את הדיון.
משה גפני: אני הסכמתי במהלך הדיונים על חוק ההסדרים שהחוק הזה יידון בוועדת הפנים ששם מקומו ואני מקווה שזה יהיה לטובה.
משה גפני: אני מודה לך אדוני השר, אני מודה לך אדוני המנכ"ל, אני מודה לך אדוני המשנה למנכ"ל, למנהל אגף התקציבים ולעוזר המנכ"ל.
משה גפני: על סדר היום
משה בר סימן-טוב: אנחנו מציעים להעלות ב-0,47 נקודות אחוז את הפרשות המעסיק לביטוח לאומי.
משה בר סימן-טוב: ב-0.47 נקודות אחוז.
משה גפני: כמה כסף זה נותן?
משה בר סימן-טוב: 490 בשנת 2011 ועוד 290 בשנת 2012.
שמרית גיטלין שקד: זה קצת מטעה.
שמרית גיטלין שקד: זה לא ועוד 290.
משה בר סימן-טוב: זה ועוד 290.
שמרית גיטלין שקד: זה עוד 290 ביחס לשנה קודמת.
שמרית גיטלין שקד: זה 780 בשנת 2012.
משה בר סימן-טוב: הבסיס השנתי הוא 780.
משה בר סימן-טוב: אנחנו מגיעים לבסיס השנתי במהלך שתי שנים כי אנחנו מתחילים חודש אפריל.
משה בר סימן-טוב: לכן יש לנו שלושת-רבעי שנה בשנת 2011 ולכן אנחנו עשינו 490 מיליון שקלים ומשלימים ל-780-790 בשנת 2012.
משה בר סימן-טוב: סך הכל בבסיס – 780 מיליון שקלים.
משה גפני: אפשר להקריא את הסעיפים?
משה גפני: אני מבקש לדעת לפי מה הגעתם לזה.
משה גפני: הרי יש כאן התנגדות גורפת לנושא של הקצבאות, קצבאות הילדים, ההקפאה וכל מה שנלווה לעניין הזה.
משה גפני: בוא נוסיף עוד כמה פרומילים והרי אף אחד לא ירגיש את זה.
משה גפני: למה אנחנו צריכים לעשות את כל הרעש?
משה בר סימן-טוב: אני בטוח שיהודה טלמון יתייחס.
משה גפני: מישהו יכול לומר לי כמה כסף זה?
משה בר סימן-טוב: אמרנו.
משה גפני: לא, אתה לא שומע מה שאני אומר.
משה גפני: אני הלכתי מהר.
משה גפני: כדי לכסות את הנושא של קצבאות הילדים, בכמה כסף צריך להעלות.
משה גפני: בכמה אחוזים, בכמה פרומילים?
משה בר סימן-טוב: בקירוב בחצי נקודת אחוז נוספת, אבל אביבה גייבל תתייחס.
אביבה גייבל: אם זה 790.
משה בר סימן-טוב: קצת יותר מחצי נקודת אחוז.
משה בר סימן-טוב: אני אבהיר את עמדת הממשלה.
משה גפני: הממשלה לא מעניינת אותנו.
חיים אורון: תענו תשובה מסודרת על השאלה.
חיים אורון: כמה הקיצוץ וההקפאה של קצבאות הילדים בשתי שנות תקציב, כמה כסף זה.
משה גפני: זאת אומרת, גם ההצמדה למדד.
חיים אורון: אני יודע על מיליארד ו-200 או מיליארד ו-300.
משה גפני: נעשה את זה יותר מסודר.
משה גפני: יש כאן שלושה דברים שהבאתם לנו.
משה גפני: האחד, דחיית העלאה של 2011 ל-2012.
משה גפני: השני, דחיית העלאה של 2012 ל-2013.
משה גפני: השלישי, דחיית ההצמדה למדד של 2012 ל-2013.
משה גפני: כמה שלושת הדברים האלה עולים וכמה צריך או להעלות את מס המעסיקים או בהפחתה של מס הכנסה.
משה גפני: את הדברים האלה תגיד לנו.
משה גפני: תנו לנו הצעה אלטרנטיבית אפילו שהממשלה לא הציעה את זה.
משה בר סימן-טוב: בראייה של שנות 2011-2012, הדחייה במתן הקצבאות היא כ-360 מיליון בשנת 2011 שעוברים מ-2011 ל-2012.
משה בר סימן-טוב: ו-80 מיליון שקלים שנדחים מ-2012 ל-2013.
חיים אורון: ביחד הסכום הוא 440 מיליון שקלים.
חיים אורון: כמה השחיקה?
קריאה: שלושה אחוזים.
משה בר סימן-טוב: השחיקה היא בשנה אחת כי היה כבר קבוע מנגנון בחוק שהקצבאות הן נומינליות.
משה בר סימן-טוב: זה דוחה את זה מ-2013 ל-2014.
חיים אורון: כמה זה בכסף?
חיים אורון: זה על כל הקצבאות.
משה בר סימן-טוב: לא, זה רק על זה.
חיים אורון: הקצבה עצמה של 249.
משה בר סימן-טוב: צריך להעריך את המדד בין שנת 2013 לסכום הזה.
משה בר סימן-טוב: זה לא על כל הקצבאות.
חיים אורון: על מה השחיקה הזאת?
חיים אורון: עוד שנה אי עדכון הקצבאות, כמה כסף זה?
משה בר סימן-טוב: אני אחזור אליכם עם תשובה מסודרת.
משה בר סימן-טוב: אני לא רוצה לשלוף.
חיים אורון: אלה שבעה מיליארד שקלים.
משה בר סימן-טוב: לא. זה לא על ה-7 מיליארד.
משה בר סימן-טוב: זה לא על כל ה-7 מיליארד.
חיים אורון: תנו לנו תשובה מסודרת.
משה בר סימן-טוב: בסדר.
משה גפני: משה, אני מבקש.
משה גפני: שמעת את הדיון על כל חלקיו.
משה בר סימן-טוב: ודאי.
משה גפני: אני מבקש לקבל הצעה מסודרת לוועדה, הצעה שנוכל לחיות אתה.
משה גפני: אני המשכתי את הצעתו של חיים אורון.
משה בר סימן-טוב: אני אומר משפט אחד.
משה בר סימן-טוב: הממשלה קיבלה החלטה על העלאת המיסוי ב-0.47 אחוז, אם יש העלאה של התקרות במוסד לביטוח לאומי במשך שנתיים או הפחתה מדורגת במשך שנתיים.
משה בר סימן-טוב: דיבר חבר הכנסת אורון על שיעור המיסוי יחסי לישראל ביחס למדינות אחרות.
משה בר סימן-טוב: על מיסוי צריך להסתכל באופן מצרפי, על כל היבטיו, על מס הכנסה, על דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות.
משה בר סימן-טוב: כשאנחנו מסתכלים במצרף, אנחנו לא נמוכים באופן חריג מהעולם.
משה גפני: אנחנו חולקים עליך בעניין הזה.
משה גפני: אנחנו שונים בעניין הזה.
משה בר סימן-טוב: אנחנו הצגנו את עמדת הממשלה.
משה בר סימן-טוב: אם תרצה שנקריא, נקריא.
משה גפני: כן, אנחנו נקריא.
משה בר סימן-טוב: נדבר קודם על 12(2).
משה בר סימן-טוב: במקביל יש גידול בהכנסות המוסד לביטוח לאומי בשל הצעדים שאנחנו מבטלים כאן ובשל צעדים שיבוצעו או בוצעו בוועדת העבודה והרווחה.
משה בר סימן-טוב: עקרונית על כל שקל שהמוסד לביטוח לאומי, יש השתתפות של אוצר המדינה.
משה בר סימן-טוב: בשנת 2009-2010 הגדלנו את הכנסות המוסד לביטוח לאומי והקטנו BACK TO BACK את השתתפות אוצר המדינה.
משה בר סימן-טוב: הפעם אנחנו לא מציעים לעשות את זה, אבל אנחנו מציעים שעל הגידול בגבייה, הדלתא בגידול שיהיה למוסד לביטוח לאומי, לא יהיה על זה גידול בהשתתפות אוצר המדינה.
משה בר סימן-טוב: משיקולי תקציב.
משה בר סימן-טוב: אנחנו מגדילים את הכנסות המוסד לביטוח לאומי, את ההכנסות העצמיות של המוסד לביטוח לאומי, בלי להגדיל אל מול זה את השתתפות אוצר המדינה.
משה גפני: ביטוח לאומי כאן?
רועי קרת: כן.
רועי קרת: אנחנו מתנגדים לחלק הזה בהצעה -  את סעיף 16 עוד לא קראנו, אבל הוא חלק מהמכלול – בשני היבטים.
רועי קרת: קודם כל, החסכון שהאוצר מחשב.
רועי קרת: אנחנו ביקשנו לדבר על איזה כסף לא ישלמו לנו, ייקחו מאתנו, אחרי שנדע כמה כסף נכנס לקופה כי מדובר כאן בספקולציה, בכספים שאולי נכניס אותם בדמי ביטוח ואולי לא נכניס אותם.
רועי קרת: הבעיה של הקמת חברות הוצגה כאן בפעמים הקודמות כאשר הנושא של העלאת התקרה עלה.
רועי קרת: אנחנו מבינים את העיקרון שכסף ששולם ביתרה בגלל גבייה נוספת של דמי ביטוח, חשוב לנו לדעת כמה אנחנו גובים ביתר לפני שמפחיתים לנו את הכסף הזה אבל את זה נדע רק בסוף השנה ולא בתחילתה.
רועי קרת: דבר נוסף.
רועי קרת: לפי דברי ההסבר להצעה חושבו 200 מיליון שקלים שמופחתים עכשיו לפי סעיף 16 בגין הנושא של אכיפת עבירות מינהליות.
רועי קרת: זה חושב על בסיס ההנחה שהחוק ייכנס לתוקף בינואר 2011 אבל כידוע הוא ייכנס לתוקף רק בינואר 2012.
משה בר סימן-טוב: יש צעדים משלימים בצד הכנסות העצמיות של המוסד לביטוח לאומי, אם זה בסכום גביית החובות וכולי.
חיים אורון: מה עמדתכם לגבי העברת כספים מענף ילדים לענף אבטלה?
רועי קרת: גם לזה אנחנו מתנגדים אבל זה עוד לא נדון.
רועי קרת: זה סעיף 12(1).
שמרית גיטלין שקד: זה עומד לסדר היום כרגע.
חיים אורון: זה כאן עכשיו.
חיים אורון: גפני, עושים לך כאן כל מיני דברים.
חיים אורון: יש את המספרים האלה שאתה לא מצליח לדעת מה הם.
משה גפני: את הסעיפים שאנחנו דנים עליהם עכשיו, אני מבקש כמכלול להקריא ולהסביר.
שמרית גיטלין שקד: אולי נקרא את זה לפי קבוצות נושאים.
שמרית גיטלין שקד: הנושא הראשון הוא הגדלת שיעור דמי הביטוח הלאומי ממעסיקים – סעיפים 12(4) ו-12(ב)
משה גפני: אנחנו מדברים עכשיו על מימון הגירעון בענף האבטלה.
שמרית גיטלין שקד: סעיף 12(1), מימון גירעון בענף האבטלה.
טלי ארפי: 12.	תיקון חוק הביטוח הלאומי     בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב) התשנ"ה-1995 (בפרק זה  –  חוק הביטוח הלאומי) -     (1)	בסעיף 28ב, במקום "ה' בטבת התשע"ב (31 בדצמבר 2011)" יבוא "ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016)".
טלי ארפי: הסעיף מדבר על הארכת הוראת השעה לפיה הגירעון בענף האבטלה ימומן באמצעות העברה מיתרות ענף ילדים.
טלי ארפי: ההוראה הזאת נקבעה ב-1 בינואר 2000 והיא אמורה להסתיים ב-31 בדצמבר 2011.
טלי ארפי: היא הוארכה מפעם לפעם כאשר ההארכה האחרונה נעשתה בחוק ההתייעלות.
חיים אורון: מתי זה התחיל?
טלי ארפי: בשנת 2000.
טלי ארפי: בינואר 2000.
חיים אורון: אנחנו עשר שנים עם הוראת שעה.
משה בר סימן-טוב: באנו לעשות את זה הוראת קבע.
משה בר סימן-טוב: תזכור שעל כל שקל שביטוח לאומי גובה בענף ילדים, אנחנו נותנים מעל לשני שקלים.
חיים אורון: ועל כל התחייבות שלכם להשלים את ענף האבטלה, אתם גובים מהביטוח הלאומי.
חיים אורון: אז יכול להיות שאפילו הרווחתם כסף כי ההתחייבות בחוק היא שענף האבטלה מוטל על המדינה ולא על קצבאות ילדים והביטוח הלאומי.
משה בר סימן-טוב: הגירעון בענף האבטלה.
חיים אורון: הגירעון בענף האבטלה מוטל על המדינה.
חיים אורון: מה המדינה עושה?
חיים אורון: כולנו מדינה.
חיים אורון: המדינה לוקחת מענף ילדים, מעבירה לאבטלה.
משה בר סימן-טוב: בו היא משתתפת ביתר.
חיים אורון: בו היא משתתפת ביתר.
חיים אורון: בעצם היא יוצרת מצב שהאחריות הבסיסית לענף האבטלה, שהיו שנים בהן הוא היה בגירעון ולכן גם באתם לכאן ואמרתם שתקצצו בזכויות המובטלים, את תקופת האכשרות וכל הדברים האלה כי אנחנו בגירעון, ועכשיו חוגגים כי יחסית האבטלה נמוכה ולכאורה אין בעיה.
משה בר סימן-טוב: אנחנו עדיין בגירעון.
חיים אורון: אתם הפכתם לשיטה שבעצם גובים מענף ילדים, אתם שמים שקל מול שקל.
משה בר סימן-טוב: שני שקלים מול שקל.
חיים אורון: אז למה אתם עושים את זה כך?
חיים אורון: למה לא מקיימים את החוק כפשוטו כבר עשר שנים, חוק שאומר שענף אבטלה, ברגע שיש בו גירעון, המדינה מביאה אותו מהתקציב?
חיים אורון: זה חשוב כדי שלמדינה האבטלה תכאב בכיס.
חיים אורון: כרגע זאת בסך הכל העברה מהביטוח הלאומי.
חיים אורון: זה לא מתחרה בתקציב על הפחתת המס.
חיים אורון: אני לא ארפה ממך בנושא הזה כי מה זה עושה?
חיים אורון: במקום לא להוריד מס על יחידים או על חברות, אתה עושה כאן סיבוב.
חיים אורון: בתוך הביטוח הלאומי בשורה האחרונה אתה מגדיל את הגירעון שלו ומתי שהוא יבוא מישהו, המחליף שלך והמחליף שלי, ויאמר שהביטוח הלאומי בגירעון גדול ויצעק גוועלד.
משה גפני: ג'ומס, אנחנו עושים כאן טעות.
משה גפני: אני מציע לדבר על הכל, להביא את כל המכלול כי אחד קשור בשני.
משה גפני: עברנו על הנושא של קצבאות הילדים ואני רוצה לעבור גם על הנושא של המימון בגירעון האבטלה.
משה גפני: אנחנו לא בורחים אבל לתת תמונה כוללת.