GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן סמוך: תקבע עד ליום כדי לא יהיו שינויים.
נתן סמוך: תקבע עד למועד מסוים וזהו.
נטע דופרמן רביב: מה מטריד אותם אלה אמות מידה.
ציון פיניאן: זה לא עונה על השאלה.
נטע דורפמן רביב: השאלה שלכם היא אמות מידה.
אייל לב ארי: השאלה שלנו בעצם היא איך אתם הולכים לקבוע מחוז.
אייל לב ארי: זאת אומרת, יכולים להתייחס למחוזות הקיימים היום ואתם יכולים לבוא ולשנות את גודל המחוזות.
ציון פיניאן: יש לכם שיעורי בית לישיבה הבאה.
נטע דופרמן רביב: 12יז.
נטע דופרמן רביב: תקרות צריכה פרטניות מיוחדות ורגילות בשנים 2012 ו-2013
נטע דופרמן רביב: (ב)	תקרת הצריכה הפרטנית המיוחדת בכל אחת מהשנים 2012 ו-2013,  לכל קופת חולים בכל בית חולים ציבורי כללי, תהיה תקרת הצריכה הפרטנית המיוחדת בשנה הקודמת כשהיא מוכפלת ביחס העדכון הפרני של קופת החולים בשנה הנוכחית.
נטע דופרמן רביב: (ג)	תקרת הצריכה הפרטנית הרגילה בכל אחת מהשנים 2012 ו-2013 לכל קופת חולים בכל בית חולים ציבורי כללי, תהיה תקרת הצריכה הפרטנית הרגילה בשנה הקודמת כשהיא מוכפלת ביחס העדכון הפרטני של קופת החולים בשנה הנוכחית.
נטע דופרמן רביב: (א)	קבעו השרים לפי הוראות סעיף 17(א)(8) כי הוראות סימן זה לא יחולו על שירותים מסוימים (בסעיף זה – השירותים המוחרגים), לגבי שנה מהשנים 2011 עד 20134, יקבעו בצו עד יום 1 במרץ באותה שנה שלביה קבעו כאמור, את סכום ההפחתה לתקרת הצריכה הכוללת במחיר מלא, השווה לסך המכפלות של כל שירות ושירות מהשירותים המוחרגים שצרכו כל קופות החולים בכל בתי החולים הציבוריים הכלליים בשנה שקדמה לשנה שבה נקבע הצו, במחיר המלא של כל שירות כאמור ערב קביעת הצו.
נטע דופרמן רביב: (ב)	בצו כאמור בסעיף קטן (א) רשאים השרים לקבוע הפחתות ותוספות לתקרות הצריכה הפרטניות המיוחדות ולתקרות הצריכה הפרטניות הרגילות, בשנה שלגביה חל הצו, בהתחשב בהבדלים הקיימים בין בתי החולים השונים בהיקף השירותים המוחרגים הניתנים בהם, ובלבד שסך תקרות הצריכה הפרטניות המיוחדות והרגילות באותה שנה יהיה שווה לתקרת הצריכה הכוללת במחיר מלא באותה שנה.
אייל לב ארי: כפי שאמרנו לכם לפני תחילת הדיון, יש לנו הערה שהיא תגיע כאשר נגיע לתיקון סעיף 17(א)(8) ויכול להיות שאז יהיו השלכות לגבי מה שיקרה.
נטע דופרמן רביב: 12ט	תוספת לתקרת הצריכה הכוללת במחיר מלא ולתקרות הצריכה הפרטניות המיוחדות והרגילות בשנים 2011 עד 2013     ביטל המנהל הכללי של משרד הבריאות את החת המחזור במהלך השנים 2011 עד 2013, רשאים השדרים לקבוע תוספת לתקרות הצריכה הפרטניות המיוחדות ולתקרות הצריכה הפרטניות הרגילות של בתי החולים הממשלתיים הכלליים בשנה שבה בוטלה ההנחה כאמור, בשיעור הנחת המחזור שבוטלה.
נטע דופרמן רביב: קבעו השרים תוספת כאמור, תגדל תקרת הצריכה הכוללת במחיר מלא, בהתאמה, ואולם הגדלת תקרת הצריכה הכוללת כאמור לא תובא בחשבון בחישוב תקרות הצריכה הפרטניות המיוחדות והרגילות לאותה שנה לפי הוראות סעיפים 23ו ו-12ז.
נטע דופרמן רביב: בסעיף זה -     "בית חולים ממשלתי" – כהגדרתו בהגדרה "בית חולים ציבורי כללי" שבסעיף 10.
נטע דופרמן רביב: "הנחת מחזור" – הנחה בעבור שירותי בריאות שרוכשות קופות החולים בבתי חולים הממשלתיים הכלליים, הנקבעת מזמן לזמן בהוראות מינהל מאת המנהל הכללי של משרד הבריאות".
נטע דופרמן רביב: (4)	בסעיף 13 -     (א)	ברישה, במקום "לכל אחת מהשנים 2003, 2004, ולעניין צו לפי פסקת משנה (2) – גם בשנים 2009 ו-2010" – יבוא "לכל אחת מהשנים כמפורט להלן".
נטע דופרמן רביב: (ב)	בפסקה (1), לפני "את שיעור התוספת לעניין תקרת הצריכה" יבוא "בשנים 2003, 2004, 2006 ו-2007".
נטע דופרמן רביב: (ג)	בפסקה (2) -     (1)	פסקת משנה (א) ברישה, לפני "את שיעור התוספת לתקרת צריכה" יבוא "בשנים 2003, 2004 ו-2006 עד 2010".
נטע דופרמן רביב: (2)	אחרי פסקת משנה (א) יבוא:     "(א1)	בשנים 2011 עד 2013 – את שיעור התוספת לתקרת הצריכה הפרטנית המיוחדת או לתקרת הצריכה הפרטנית הרגילה, של בית חולים ציבורי כללי".
נטע דופרמן רביב: (3)	בפסקת משנה (ב), במקום "השיעור האמור" יבוא "השיעורים האמורים בפסקאות משנה (א) ו-(א1)".
נטע דופרמן רביב: "13א.
נטע דופרמן רביב: פרסום תקרות הצריכה בשנים 2011 עד 2013     השרים יפרסמו ברשומות, עד יום 1 במרץ בכל שנה מהשנים 2011 עד 2013, הודעה על תקרת הצריכה הפרטנית במחיר מלא, תקרת הצריכה הפרטנית הרגילה ותקרת הצריכה הפרטנית המיוחדת, באותה שנה, של כל קופת חולים בכל בית חולים ציבורי כללי, ושלך תקרת הצריכה הכוללת במחיר מלא לאותה שנה".
נטע דופרמן רביב: (6)	בסעיף 14 -     		(א)	בכותרת השוליים, במקום "אשפוז" יבוא "בריאות".
נטע דופרמן רביב: (ב)	בסופו יבוא: 		 "(ד)	קופת חולים תשלם בעבור שירותים שרכשה בבית חולים ציבורי כללי בכל אחת מהשנים 2011 עד 2013 -     (1)	לעניין שירותים שאינם שירותים מיוחדים, למעט ימי אשפוז שחלות לגביהם הוראות פסקה (3) -     (א)	עד לתקרת הצריכה הפרטנית הרגילה – לא יותר ממחירי שירותי הבריאות.
נטע דופרמן רביב: (ב)	מעבר לתקרת הצריכה הפרטנית הרגילה ועד לביצוע במחיר קבוע בשיעור של תקרת הצריכה הפרטנית הרגילה בתוספת 13 אחוזים – לא יותר מ-45 אחוזים ממחירי שירותי הבריאות.
נטע דופרמן רביב: (ג)	מעבר לביצוע במחיר קבוע בשיעור של תקרת הצריכה הפרטנית הרגילה בתוספת 13 אחוזים – לא יותר מ-65 אחוזים ממחירי שירותי הבריאות.
נטע דופרמן רביב: (2)	לעניין שירותים מיוחדים, למעט ימי אשפוז שחלות לגביהם הוראות פסקה (3) -     (א)	עד לתקרת הצריכה הפרטנית המיוחדת – לא יותר ממחירי שירותי הבריאות.
נטע דופרמן רביב: (ב)	מעבר לתקרת הצריכה הפרטנית המיוחדת – לא יותר מ-20 אחוזים ממחירי שירותי הבריאות.
נטע דופרמן רביב: (3)	לעניין ימי אשפוז בבית החולים, של חבר קופת החולים שלגביו מסר בית החולים לקופה הודעה ולפיה החבר הוא מטופל המיועד להעברה – את מחירי שירותי הבריאות, וזאת בעד הימים שלאחר תום 72 שדעות ממועד מסירת ההודעה כאמור, ואם נמסרה ההודעה בשבת או בחג – בעד הימים שלאחר תום 96 שעות מהמועד האמור, אלא אם כן ערערה הקופה על ההודעה שנמסרה כאמור, לפני אותו מועד, אלא אם כן ערערה הקופה על ההודעה שנמסרה כאמור, לפני אותו מועד, בהתאם להוראות מינהל שהוציא לעניין זה משרד הבריאות.
נטע דופרמן רביב: כאן אפשר להוסיף שיבטיחו טיפול רצוף בחבר.
אייל לב ארי: שיבטיחו את רצף הטיפול.
ציון פיניאן: שיבטיחו רצף טיפולי.
נטע דופרמן רביב: שיבטיחו רצף טיפולי בחבר.
נטע דופרמן רביב: לעניין זה, "מטופל המיועד להעברה" – מי שנקבע לגביו כי ניתן להעבירו מחוץ לבית חולים כללי, בהתאם להוראות מינהל שהוציא לעניין זה משרד הבריאות, ומתקיים בו אחד מאלה:     (א)	הוא בהנשמה ממושכת ומאושפז בבית חולים ציבורי כללי יותר משלושים ימים ברציפות.
נטע דופרמן רביב: (ב)	הוא מאושפז בבית חולים ציבורי כללי ומוגדר כחולה סיעודי מורכב או כחולה שיקומי גריאטרי, בהתאם להוראות מינהל שהוציא לעניין זה משרד הבריאות.
אייל לב ארי: דיברנו לפני הדיון על כך שכרגע תקרת הצריכה הפרטנית הכוללת נועדת לשתי תקרות משנה נפרדות, האחת לשירותים המיוחדים והשנייה לכל השאר.
אייל לב ארי: כל אחת בעצם מוגבלת עם התקרה שלה.
אייל לב ארי: מה קורה כשאני מצד אחד חורג באחת מהתקרות ולא חורג בתקרה השנייה?
ערן הכהן: בשנת 2011 הקופה לא נהנית מהנחות עד שהיא לא עוברת את כל התקרה.
ערן הכהן: בשנת 2012-2013 השרים יכולים להאריך את זה.
ערן הכהן: זאת אומרת, יש בזה המון בעיות בקיזוז הזה.
ערן הכהן: ב-2011, כדי לשמור על האיזון הקיים, השארנו את זה והשרים יכולים לבחור להאריך את זה ל-2012 ול-2013 כאשר בעצם זה אומר בפועל שזה קצת פוגם בכל המערך הזה אם קופה עברה באמת באחד ולא עברה בשני.
ערן הכהן: לכן ב-2011 השארנו את זה בשביל לשמר את האיזון והשרים יכולים גם לבחור להאריך את זה ל-2012 ול-2013.
נטע דופרמן רביב: ב-2011 תקרת הצריכה הפרטנית היא במחיר מלא, היא תקרת הצריכה הפרטנית במחיר מלא המיוחדת.
נטע דופרמן רביב: זה פלוס זה שווה התקרה.
נטע דופרמן רביב: אני מזכירה שעד היום לא הייתה חלוקה לשתי תקרות כאלה.
נטע דופרמן רביב: מה שאנחנו עושים, אנחנו לא מתחשבים בתקרות הפרטניות שהמצאנו  ושאנחנו רוצים לחוקק אותן עכשיו אלא בתקרה הכללית כמו שהיה בשנים קודמות.
נטע דופרמן רביב: אנחנו בודקים.
נטע דופרמן רביב: אם בשנת2011 אתה לא עברת את התקרה החדשה הכוללת, אתה לא מקבל הנחות על שתי התקרות וזה לא משנה אם באחת כן עברת ואם בשנייה לא עברת.
נטע דופרמן רביב: אנחנו לא מסתכלים לפי שירותים, לפי השירותים שעכשיו חילקנו אלא לפי סך השירותים.
נטע דופרמן רביב: מי שלא מגיע לתקרה הכוללת, ואני מזכירה שהתקרה הכוללת תמיד הייתה רק תקרה כוללת, לא יקבל הנחות בכלל.
שלי לוי: נניח שזה מאה ומאה, אני את הפנימיות עברתי כי רכשתי 150 ובלא מיוחדת רכשתי 50.
נטע דופרמן רביב: אני בודקת מה הסכום שיש לפני.
נטע דופרמן רביב: אנחנו בודקים כמה הסכום שרכשת, אני בודקת את זה פלוס זה.
נטע דופרמן רביב: אם לא עברת את הכללי, ההנחות שלך מבוטלות ואת משלמת מחיר מלא.
ערן הכהן: בדוגמה שהבאת את משלמת מחיר מלא.
שלי לוי: למה?
שלי לוי: רכשתי 250 והתקרה היא 200.
ערן הכהן: 50 ו-150.
ערן הכהן: רכשת 200 והתקרה הכוללת היא 200.
שלי לוי: ואם עברתי?
שלי לוי: אם קצת עברתי את התקרה?
ערן הכהן: רק על מה שעברת את מקבלת את ההנחה.
שלי לוי: לפי איזו תקרה?
ערן הכהן: לפי מה שעברת.
שלי לוי: זאת אומרת, לפי העשרים אחוזים במקרה שעברתי.
נטע דופרמן רביב: וזה תואם את העובדה שההנחות המחולקות הן בהתאם לעלות השולית.
נטע דופרמן רביב: לכן רצינו לשנות לפי סוגי שירותים.
נטע דופרמן רביב: לכן זה לא כל כך משנה באיזה מקום את נמצאת.
נטע דופרמן רביב: מבחינתנו את משלמת את העלות השולית כי את משלמת את העלות השולית.
שלי לוי: בסדר, אבל אם עשיתם הפרדה, אפשר גם לטעון שאין הגיון לעשות אחר כך מדידה של שתיהן ביחד.
נטע דופרמן רביב: אבל בודקים לעומת השנה הקודמת.
נטע דופרמן רביב: שנת 2010 לא הייתה.
יאיר זילברשטיין: ההגיון אומר שלא יהיה את הקיזוז הזה, אבל מכיוון שהמערכת היא חדשה, נתנו ב-2011 מעין תקופת מעבר בה יראו את הדברים האלה בצורה כוללת כדי לשמור על האיזונים כאן ולעשות את זה בצורה מדורגת.
שלי לוי: האם אתם באמת מעריכים שיהיה מצב שיהיה ניצול יתר של המיוחדת לעומת האחרת?
שלי לוי: בגלל התעריפים.
יאיר זילברשטיין: לא. להפך.
נטע דופרמן רביב: לא אמור להיות כי המחירים אמורים להיות מחיר שולי.
יאיר זילברשטיין: למה יהיה ניצול יתר?
יאיר זילברשטיין: להפך.
יאיר זילברשטיין: התאמנו את ה-קפ כאן לעלות השולית היותר קרובה למציאות.
יאיר זילברשטיין: בדיוק להפך.
יאיר זילברשטיין: אם עד היום העלות כאן היא באמת עשרים אחוזים והיה להם היקף של שלושים אחוזים, היה להם תמריץ להגדיל.
יאיר זילברשטיין: במקום אחר, אם העלות השולית היא 45 אחוזים וזה היה שלושים אחוזים, היה תמריץ להוריד.
יאיר זילברשטיין: כאן עשינו התאמה וזה רק משפר את המצב.
יאיר זילברשטיין: כאן אנחנו מטפלים באופן ספציפי.
יאיר זילברשטיין: היה כאן דיון על הסיעודי ועל השיקומי, ושם למעשה הם לא יקבלו בכלל הנחה.
נטע דופרמן רביב: (7)	בסעיף 14ב בכותרת השוליים, בסופה יבוא "בשנים 2008 עד 2010".
נטע דופרמן רביב: (8)	אחרי סעיף 14יב יבוא:     		"15יג.
נטע דופרמן רביב: תשלום הפרשים בשל צריכה בהיקף נמוך בשנים 2011 עד 2013     (א)	השרים רשאים לקבוע בצו, לכל אחת מהשנים 2011 עד 2013, שיעור מתוך ההפרש החיובי, ככל שישנו, בין מכפלה של סכום הבסיס בשיעור שקבעו השרים בצו לבין סך התשלומים בעבור שירותי בריאות שרכשה קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי באותה שנה, שאותו תשלם קופת החולים לבית החולים בהתקיים התנאים שקבעו השרים בצו.
נטע דופרמן רביב: (ב)	לא קבעו השרים הוראות כאמור בסעיף קטן (א) לבי שנה מהשנים האמורות באותו סעיף קטן, תשלם קופת חולים לבית חולים ציבורי כללי, באותה שנה, את ההפרש החיובי, ככל שישנו, בין 95 אחוזים מסכום הבסיס לבין סך התשלומים בעבור שירותי בריאות שרכשה קופת החולים בבית החולים בשנה האמורה, ובלבד שבית החולים הסכים לספק לקופה, באותה שנה, שירותים בהיקף ובזמינות דומים לאלה שסיפק בשנה שקדמה לה ומתקיימים תנאים נוספים שקבעו השרים לעניין זה, ככל שקבעו.
נטע דופרמן רביב: (ג)	בסעיף זה, "סכום הבסיס" לשנה מסוימת – הנמוך מבין שני אלה:
נטע דופרמן רביב: (2)	סך החשבונות שהגיש בית החולים לקופת החולים בשל שירותים שהוראות סימן זה חלות עליהם, שרכשה קופת החולים בבית החולים בשנה שקדמה לשנה המסוימת, כשהוא מוכפל בשיעור הקפיטציה של קופת החולים בשנה המסוימת ומחולק בשיעור הקפיטציה של קופת החולים בשנה שקדמה לשנה המסוימת".
נטע דופרמן רביב: (9)	בסעיף 15 -     (א)	ברישה, במקום "14(א)(2) או (ב)(2) או (3)" – יבוא "14(א)(2), (ב)(2) או (3), (ג)(2) או (3) או (ד)(1)(ב) או (ג) או (2)(ב)".
נטע דופרמן רביב: (ב)	בפסקה (2) במקום "2008 עד 2010" יבוא "2008 עד 2013" ובמקום "מהשנים 2009 ו-2010" יבוא "2009 עד 2013".
אייל לב ארי: יש כאן טעות.
נטע דופרמן רביב: אני יודעת.
נטע דופרמן רביב: (10)	בסעיף 16, אחרי פסקה (5) יבוא:     		"(6)	בהסדר המוצע ייכללו הוראות סעיף 14(ד)(3) וההסדר לא יתנה עליהן".
אייל לב ארי: תיקון טכני.
אייל לב ארי: בגלל שהייתה הגדרה לבוא ולשנות לשרים, בסעיף קטן (ב) נאמר לשר הבריאות ולשר האוצר, וצריך לשנות ולכתוב: לשרים.
אייל לב ארי: שאלה.
אייל לב ארי: יש איזושהי קואורלציה או יחס בין סעיף 14(ה) שאתם מוסיפים לבין סעיף 14(ג)?
אייל לב ארי: האם יש איזושהי קואורלציה  כאשר מדברים על כל הנושא של תת צריכה של התקרות, תקרות לצריכה פרטניות לבין 14(ג) שמתייחס לתת רכש מבתי חולים?
ערן הכהן: 14(ה) מדבר על הקיזוז.
אייל לב ארי: הוא בעצם תת צריכה של תקרות.
ערן הכהן: הוא בעצם תת צריכה של תקרות, נכון.
אייל לב ארי: מה הקואורלציה שלו עם תת תמיכה של שירותים?
ערן הכהן: אתה שואל מה קורה אם 14(ג)(ב) נכנס לתוקף.
ערן הכהן: זאת אומרת, זה לא סתם תת צריכה אלא זה שאני מתחת ל-95 אחוזים מהתקרה.
ערן הכהן: זאת אומרת, מה אתה אומר אם אני שם.
ערן הכהן: באמת לא התייחסנו לזה.
ערן הכהן: אני מניח שצריך להתייחס לזה אחרי הקנס שהיא תשלם.
ערן הכהן: זאת אומרת, היה והיא מתחת ל-95 אחוזים מהתקרה, היא משלמת קנס, כדי להשלים עד ל-95 אחוזים.
נטע דופרמן רביב: (11)	בסעיף 17 -     		(א)	בסעיף קטן (א) -     (1)	בפסקה (7),  במקום "בשנת 2010" יבוא "בשנים 2010 עד 2013".
נטע דופרמן רביב: (2)	אחרי פסקה (7) יבוא:     "(7א)	שירות הניתן לחייל לפי הסכם בין קופת חולים לבין צבא הגנה לישראל.
נטע דופרמן רביב: לעניין זה, "חייל" – כהגדרתו בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955, למעט חייל בשירות חובה בתקופת שירות בלא תשלום, כמשמעותו בסעיף 55 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי".
נטע דופרמן רביב: (3)	במקום פסקה (8) יבוא:     "(8)	שירות נוסף שקבעו השרים בצו בשנת 2008 או בשנים 2011 עד 2013.
נטע דופרמן רביב: צו כאמור ייקבע לא יאוחר מיום 1 במרץ בשנה שבה חל יום תחילתו".
נטע דופרמן רביב: (ב)	בסעיף קטן (ב), במקום "עד כ"ד בטבת תשע"א (31 בדצמבר 2010), יבוא "עד יום כ"ח בטבת התשע"ד (31 בדצמבר 2013)".
משה גפני: סיימת.
אייל לב ארי: בנושא הזה יש אפשרות בסעיף הזה להסמיך את השרים להחריג שירותים שלא ייכנסו במסגרת ההסדר.
משה בר סימן-טוב: כמו שהיה בהסדר הקודם.
אייל לב ארי: כמו שהיה בהסדר הקודם בעד 2008.
נטע דופרמן רביב: ההסדר הקודם הוא 2008.
נטע דופרמן רביב: בשנת 2008 ניתן היה להחריג.
ערן הכהן: איל, אתה צודק, אני רוצה להתייחס להערה שלך לגבי הקואורלציה.
משה גפני: מה השרים יוכלו לעשות?
נטע דופרמן רביב: יכולים לקבוע ששירותים מסוימים לא יחול עליהם הסדר ההתחשבנות.
ציון פיניאן: החרגה.
משה בר סימן-טוב: כמו שהוצאנו את השירותים האמבולטוריים.
נטע דופרמן רביב: בצו יוכלו להוציא.
משה גפני: זה היה גם קודם?
נטע דופרמן רביב: בשנת 2008 הייתה לנו האפשרות להוציא.
משה בר סימן-טוב: והוצאנו שירותים אמבולטוריים מחוץ ל-קפ.
משה בר סימן-טוב: הוצאנו ב-2008 ומאז זה מחוץ ל-קפ.
אייל לב ארי: אנחנו חושבים שהנושא צריך להיקבע בחקיקה ראשית.
אייל לב ארי: אם התקרות צריכה הן תקרות צריכה שנתיות.
אייל לב ארי: לעשות את זה במסגרת חקיקת משנה יכולות להיות השלכות גם מבחינת ההתחשבנויות בין בתי החולים לקופות החולים וגם אולי השפעה עקיפה, אבל עדיין מהותית, ביחס לשירותים שניתנים למבוטחים במסגרת חוק בריאות ממלכתי.
נתן סמוך: הרבה פעמים קיימות התפתחויות בתקופת חיי הסדר הקפינג שלא ניתן היה לצפות אותן מראש כאשר קופות החולים לפעמים דווקא מחוץ לחוק ביטוח בריאות ממלכתי נכנסות לכל מיני פעילויות עם רוכשים ומבטחים אחרים, פעילויות שלא נספרו בקביעת תקרת הקפינג, ואז הן בעצם מנצלות את היכולת שלהן לרכוש שירותים במחיר שכולל הנחות ושבעצם אף אחד לא מנע אותן.
נתן סמוך: הדוגמה הטובה ביותר זה הנושא של ההתקשרויות הצפויות או ההולכות ומתגבשות בין קופות החולים לבין צה"ל.
נתן סמוך: ההתקשרויות האלה הן דבר חדש ולא היו קיימות קודם.
נתן סמוך: אם קופות החולים לוקחות את ההתקשרויות האלה ומכניסות אותן לתוך תקרת הרכש הקיימת, זה אומר שהן מרוויחות ובתי החולים מפסידים כי אף אחד לא ספר את הפעילות הזאת.
נתן סמוך: הסיטואציה היא מאוד נדירה.
נתן סמוך: אנחנו מייצרים איזונים מאוד עדינים בין משרד הבריאות למשרד האוצר וחזקה על כל הצדדים שאף אחד לא ייקח פעילות שנספרה ויוציא אותה החוצה בלי לשנות את התקרה אבל כדי להיערך למצבים האלה שאי אפשר לצפות אותם, לכן יש את הסמכות הזאת שהיא סמכות למצבים סופר קיצוניים.
אייל לב ארי: השאלה אם במקום חקיקה ראשית, זה אישור.
נתן סמוך: אני חושב שאין בזה צורך כי השיקול בסופו של דבר הוא לא שיקול אפילו מדיניותי אלא הוא שיקול טכני.
נתן סמוך: הוא שיקול שבא ואומר: רגע, ספרנו את זה או לא ספרנו את זה?
נתן סמוך: התשובה צריכה להיות בינארית, או כן או לא.
נתן סמוך: לכן, כדי למנוע מצב שבו הדברים האלה הופכים להיות חלק משקלא ותריא אלא באמת נקבעים על סמך שיקול קר, מקצועי בלבד, ולא מדיניותי - אני אומר, זה לא מדיניות  - אני לכן חושב שצריך להשאיר את זה בסמכות הקיימת.
אייל לב ארי: השאלה אם תסכימו שיהיה אישור של ועדה בעניין הזה.
משה בר סימן-טוב: זה יהפוך את זה לשיקולים לא ענייניים.
נתן סמוך: בשים לב לסוג השיקולים שהם לא מדיניותיים.
נתן סמוך: אם היה מדובר בשיקולי מדיניות, היה הצדק אתך, אבל בשים לב לסוג השיקולים שבסופו של דבר הם אריתמטיקה ובדיקה עובדתית, אני חשוב שצריך להשאיר את זה.
משה גפני: תשקול את העניין הזה.
אייל לב ארי: השאלה אם תרצו להוסיף את ההחרגה של הצו מ-2008.
נטע דופרמן רביב: אלה בעצם שירותים אמבולטוריים.
משה גפני: לאיפה הכנסתם?
נטע דופרמן רביב: יש לנו כבר היום בסעיף עצמו.
נטע דופרמן רביב: קודם כל כתבנו שאלה שירותים שקבעו ב-2008, אז מה שנקבע, אנחנו מכניסים באותו סעיף.
נטע דופרמן רביב: שירותים אמבולטוריים שנרכשו בשנים 2010 ואילך, למעשה לא יהיו בפנים.
נטע דופרמן רביב: בפסקה (7) כתבנו: במקום בשנת 2010, בשנים 2010 עד 2013.
נטע דופרמן רביב: היום כתוב שירות אמבולטורי שנרכש בשנת 2010 ואנחנו שינינו את זה לשירות אמבולטורי שנרכש בשנים 2010 עד 2013.
נטע דופרמן רביב: בכך אנחנו מקבעים את המצב שבשנים האלה האמבולטורי בחוץ, פלוס הוספנו את הצו של 2008 כבר לסעיף.
משה גפני: עוד הערות?
נתן סמוך: כן, לעניין החלוקה למחוזות.
נתן סמוך: ההצעה היא שהחלוקה למחוזות והשיוך של בתי החולים למחוז תיעשה במידת הניתן בהתחשב באוכלוסייה שנועדו לשרת בתי החולים ואזור מגוריהם.
משה גפני: אני מבקש קודם כל את ההתייחסות של קופות החולים לעניין הנושא שעלה כאן קודם.
משה גפני: ההתייעצות ביניכם.
אלי כהן: סמנכ"ל לתקצוב ובקרה במשרד הבריאות, מר אילן סופר, פרס את כל היריעה וקיבלנו את טיעוניו.
אלי כהן: אנחנו נשארים מאחורי ההגדרה שמופיעה בחוק.
משה גפני: קופת חולים מכבי.
קריאה: גם לאומית.
משה גפני: גם מאוחדת.
יורם מרציאנו: מאוחדת לא כאן.
משה גפני: הוא היה בהתייעצות?
קריאה: הוא היה והוא מסכים.
משה גפני: אם כן, אנחנו נשארים עם הנוסחה הזאת.
משה גפני: אני מבקש להביא ליועץ המשפטי את הנוסח לגבי הנושא של הקשישים.
משה גפני: אני מבקש שיהיה נוסח מעודכן.
משה גפני: אתה תעדכן אותי ברגע שיש נוסח ואז נראה מה אנחנו עושים, האם לפצל ולהצביע כבר לקריאה שנייה ושלישית או לא.
פניה קירשנבאום: אני פותחת את ישיבת הוועדה.
פניה קירשנבאום: אני כמובן רוצה להודות לנגיד בנק ישראל, פרופסור סטנלי פישר, ולמפקח על הבנקים, מר רוני חזקיהו.
פניה קירשנבאום: אמור להצטרף אלינו המפקח על שוק ההון במשרד האוצר, פרופסור עודד שריג, וגם מנכ"ל משרד האוצר, חיים שני.
פניה קירשנבאום: שניהם מתעכבים אבל תוך כמה דקות אמורים להצטרף לדיון שלנו.
אמנון כהן: ואת מודה לחבר הכנסת אמנון כהן שמצטרף לדיון.
פניה קירשנבאום: אני מודה לידידי חבר הכנסת אמנון כהן שאנחנו ביחד עושים חקיקה רבה וגם שותפים לנושא עליו נדבר היום.
פניה קירשנבאום: אני מרגישה שבוועדת המשנה העלינו מספר נושאים חשובים שבסופו של דבר קיבלו  ביטוי  כמו למשל ועדת חודק, כמו רעידות אדמה, אבל הנושא שעולה היום מבחינתי הוא אחד הנושאים החשובים ואני מאוד שמחה שהוא עולה.
פניה קירשנבאום: הנושא הוא מבנה הרגולציה או שינוי מבנה רגולטורי במדינת ישראל.
פניה קירשנבאום: יש לי הרגשה שהנושא הזה הוא סוג של תפוח אדמה לוהט שאף אחד לא רוצה לגעת בו או שלא מוכנים לעסוק בו, אבל בהמשך לוועדת בכר – שאחת המסקנות שלה הייתה גם לדבר על שינוי המבנה הרגולטורי – אני חושבת שלראשונה עולה נושא מסוג זה לדיון בוועדה או בוועדת משנה ולכן אני חושבת שיש לכך חשיבות רבה.
פניה קירשנבאום: אנחנו עברנו את המשבר הכלכלי.
פניה קירשנבאום: אני לא יודעת לומר אם עברנו אותו בזכות המבנה הרגולטורי הקיים או למרות המבנה הזה, אבל אין לי ספק שאת המשבר הזה עברנו בגלל האישים שעמדו בראש המערכת.
פניה קירשנבאום: אנחנו יודעים שבזמן משבר מנסים לא לעשות שינויים כי פוחדים שהם יגרמו לזעזוע, וכשהמשבר עובר, כל אבק השאלות שוקע ושוב אנחנו לא מדברים.
פניה קירשנבאום: אולי עכשיו, כאשר אנחנו אולי בשעת רגיעה – ואני לא יודעת אם לא עתיד לבוא עלינו משבר נוסף – אני חושבת שזה בדיוק הזמן לדבר.
פניה קירשנבאום: אני לא אתייחס עכשיו לכל הנושאים.
פניה קירשנבאום: ביקשתי מהנגיד להציג בפנינו את השקפת העולם שלו.
פניה קירשנבאום: לאחר המצגת של הנגיד, נקיים את הדיון.
פניה קירשנבאום: תודה רבה לך אדוני הנגיד.
הנגיד סטנלי פישר: תודה רבה חברת הכנסת קירשנבאום.
הנגיד סטנלי פישר: אני הכנתי מצגת אבל אני מבין שמסיבות טכניות אי אפשר להציג אותה בפניכם.
הנגיד סטנלי פישר: המפקח על הבנקים אומר שזה סיכון תפעולי.
הנגיד סטנלי פישר: אני הכנתי מצגת על מבני מערכות הפיקוח על המערכת הפיננסית בעולם והשינויים שהתחילו לבצע במדינות מסוימות בעקבות המשבר.
פניה קירשנבאום: הגיעו נציגי משרד האוצר.
פניה קירשנבאום: אני מודה לכם שהגעתם.
פניה קירשנבאום: בדיוק פתחנו בדיון.
הנגיד סטנלי פישר: אנשי האוצר, אני רוצה להסביר שיש כאן מצגת אבל אין כאן מקרן שעובד כדי שנוכל להציג אותה.
הנגיד סטנלי פישר: אני מתכוון לתאר  את מערכות הפיקוח שנמצאות בעולם וגם לדבר קצת על המגמות מאז סוף שיא המשבר שעברנו עכשיו.
הנגיד סטנלי פישר: היעדים המרכזיים של הרגולציה הפיננסית הם שמירה על יציבות המערכת הפיננסית והפחתת הסיכון למשברים פיננסיים.
הנגיד סטנלי פישר: יש גם את השמירה על יציבות המוסדות הפיננסיים ואחד הדברים שגילינו במשך המשבר הזה, זה שיש הבדל גדול בין פיקוח על כל המוסדות הפיננסיים אחד לאחד בנפרד לבין הפיקוח על היציבות של המערכת הפיננסית כולה.
הנגיד סטנלי פישר: למשל, לו הייתה מחשבה למערכת ולא רק למוסד, כמעט בטוח שלא היו נותנים לליימן ברדרס להיכשל, לו הם היו מבינים את ההשלכות של הנפילה של המוסד הפיננסי היחיד הזה על כל המערכת.
הנגיד סטנלי פישר: ההבדל בין היציבות של כל מוסד בנפרד והיציבות של המערכת גרמה לנושא חדש שזה הדבר הכי חשוב שיצא בצד הפיקוח מהמשבר וזה מה שנקרא באנגלית מקרו פרודנשל סופרביז'ן, ובעברית אנחנו קוראים לזה פיקוח מקרו יציבותי.
הנגיד סטנלי פישר: לא חושבים רק על יציבות אלא גם על שכלול ויעילות המערכת הפיננסית, על קידום התחרות – וזה בעיקר במשק הישראלי – והגנה על הצרכנים והמשקיעים.
הנגיד סטנלי פישר: מה קרה במערכת הפיננסית או מה המגמות הכי חשובות במערכת הפיננסית העולמית בשני העשורים האחרונים.
הנגיד סטנלי פישר: יש את ההתפתחות והשכלול של שוקי הכספים וההון.
הנגיד סטנלי פישר: הם הרבה יותר גדולים, הרבה יותר בין לאומיים, הרבה יותר פתוחים ממה שהם היו לפני עשרים שנים.
הנגיד סטנלי פישר: יש ברמת המערכת הפיננסית העולמית התפתחות של קונגלומרטים פיננסיים, בעלי פעילות שחוצה גבולות בתחומים מגוונים ובגודל שקשה מאוד לפקח עליהם ושנית, לתת להם להיכשל.
הנגיד סטנלי פישר: זאת בעיה גדולה.
הנגיד סטנלי פישר: זה לא רק קשה לפקח על גוף שיש לו סניפים או חברות בת בכל העולם, דבר שהוא קשה.
הנגיד סטנלי פישר: להחליט איך לטפל במוסד כזה, אם הוא פושט את הרגל, זאת בעיה אפילו יותר גדולה וראינו את זה למשל ביחס לליימן כאשר יש כאלו שחשבו שהיה להם נכסים בלונדון אבל הם גילו שהיו להם נכסים בניו יורק בערך אחר.
הנגיד סטנלי פישר: ליימן העביר את הנכסים שלו ממקום למקום וגם את החובות שלו הוא העביר ממקום למקום ברגע האחרון.
הנגיד סטנלי פישר: הדבר השלישי שקרה לאחרונה הוא הפקת לקחים מהמשברים הפיננסיים המקומיים והגלובליים.
הנגיד סטנלי פישר: עכשיו אני עובר למערכות פיקוח.
הנגיד סטנלי פישר: יש שני סוגי מערכות פיקוח עיקריות.
הנגיד סטנלי פישר: יש את מה שנקרא מבנה הפיקוח הסקטוריאלי, שהוא מבוסס על פיקוח לפי סוגי המוסדות הפיננסיים.
הנגיד סטנלי פישר: כמו שיש לנו פיקוח על הבנקים, פיקוח על חברות ביטוח, פיקוח על קרנות פנסיה ועל קופות גמל וכולי.
הנגיד סטנלי פישר: יש פיקוח  שקיים אצלנו, ביוון, בספרד, במדינות נוספות, וזה הפיקוח המסורתי.
הנגיד סטנלי פישר: יש משהו שונה, מבנה פיקוח פונקציונאלי שהוא מבוסס על פיקוח על פונקציות מסוימות שמוסדות פיננסיים צריכים לבצע.
הנגיד סטנלי פישר: יש הפרדה בין ניהול סיכונים ומה שנקרא ביזנס קונדקט, הנהגה עסקית, הגנת הצרכנים ועוד.
הנגיד סטנלי פישר: איך התפתחה המערכת הזאת של הפיקוח הפונקציונאלי.
הנגיד סטנלי פישר: זה התפתח משום שאין הבדל בין ניהול סיכונים למשל בבנקים ובחברות פיתוח.
הנגיד סטנלי פישר: מה שהכי חשוב ביחס ליציבות זה איך שמנהלים את הסיכונים.
הנגיד סטנלי פישר: אם יש לך את ההתמחות בתוך גוף פיקוח אחד, אין סיבה לא להשתמש בזה כדי לפקח על הסיכונים במקום אחר.
הנגיד סטנלי פישר: פיקוח מסוג זה קיים בהולנד, באוסטריה, בבריטניה, מאז 2010 ועוד.
הנגיד סטנלי פישר: יש שם הבדל.
הנגיד סטנלי פישר: עכשיו אני רוצה לתאר את הסוגיות שיש במבנה מערכות פיקוח.
הנגיד סטנלי פישר: יש שאלה האם ללכת עם המבנה הסקטוריאלי או עם המבנה הפונקציונאלי.
הנגיד סטנלי פישר: הסקטוריאלי, זה מה שיש לנו, הפונקציונאלי זה מה שיש למשל בהולנד.
הנגיד סטנלי פישר: בהולנד פיקוח על ניהול הסיכון נמצא בידי בגוף אחד והפיקוח על הביזנס קונדקט – התנהלות עסקית – נמצא בידי גוף אחר.
הנגיד סטנלי פישר: המודל הזה של מה שיש בהולנד ובמקומות אחרים נקרא המודל הדו-ראשי.
הנגיד סטנלי פישר: הנה הסוגיות הקיימות במבנה מערכות פיקוח.
הנגיד סטנלי פישר: יש להחליט בין המבנה הסקטוריאלי או המבנה הפונקציונאלי ושם יש את המודל של הטווין פיקס, שהוא פונקציונאלי, ניהול סיכונים, פיקוח על ניהול סיכונים באחד המוסדות, פיקוח וניהול התנהלות עסקית בגוף הפיקוח השני.
הנגיד סטנלי פישר: יש שאלה לגבי גוף פיקוח אחד או יותר מאחד.
הנגיד סטנלי פישר: ה-FSA שנמצא שם, זה פייננשל סרביסס אוטורטי, שהיה גוף הפיקוח היחיד באנגליה עד 2010 ושרוב הפונקציות שלו עוברות עכשיו לבנק המרכזי, לבנק אוף אינגלנד, אחרי מה שנחשב ככישלון בפיקוח במשק האנגלי בו קרה פעם ראשונה ב-140 שנים מה שנקרא רן און זה בנק.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת, ריצה לבנקים.
הנגיד סטנלי פישר: אם יש יותר מגוף פיקוח אחד, יש צורך בתיאום בין הגופים האלה וזה תמיד כך.
הנגיד סטנלי פישר: אחד היתרונות של הקמת גוף פיקוח אחד הוא שהבעיות של התיאום הן לא נעלמות אלא פשוט יש דרך לנהל אותן יותר טוב, לנהל את התיאום, משום שיש אדם או ועדה שיושבת בראש המערכת הפיננסית כולה ועושה את התיאום ודורשת אותו.
הנגיד סטנלי פישר: יש שאלה האם לשים את הפיקוח, את כל הפיקוח, אם זה מוסד אחד, האם לשים חלקים של הפיקוח בתוך הבנק המרכזי או מחוץ לבנק המרכזי.
הנגיד סטנלי פישר: באופן מסורתי  הפיקוח על הבנקים היה בתוך הבנק המרכזי, כפי שקיים בישראל, אבל יש מדינות בדרום אמריקה שבשנות ה-20 של המאה הקודמת הקימו גוף פיקוחי על הבנקים שהיה מחוץ לבנק המרכזי.
הנגיד סטנלי פישר: הנושא החדש הוא  הפיקוח המקרו יציבותי, המקרו פרודנשל, שכולנו מתמודדים, כל הבנקים המרכזיים,  אתו.