GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהוד ברזילי: כשאני הייתי יועץ משפטי של מס הכנסה, אדוני, מלגות לא נכנסו לבסיס המס בכלל.
אהוד ברזילי: אלא מה קרה?
אהוד ברזילי: התחלפו האנשים ויש היום אנשים חדשים, ופתאום מלגות נכנסות לבסיס המס ופתאום צריך פטורים למלגות, מה שפעם לא היה צריך.
אהוד ברזילי: פתאום אנחנו נדרשים לנהל תיקים בבתי משפט כאשר האוניברסיטאות נתבעות לשלם מיליוני שקלים על מלגות שהן שילמו שלא חייבות במס.
אהוד ברזילי: החוק כמו שהוא קיים אדוני, חוקק בספר החוקים, הוא חוק ראוי, הוא חוק נכון ולא צריך לתקן אותו כלל ועיקר.
אהוד ברזילי: אי אפשר להשתמש בו לרעה.
יעקב אדרי: לא הבנתי מה הטענות שלכם.
אהוד ברזילי: לא צריך לתקן את החוק.
זבולון אורלב: הדיון הוא לא לגופו.
זבולון אורלב: הולכים לפצל את החוק.
אהוד ברזילי: המלגות אינן חייבות במס.
אהוד ברזילי: אם מישהו ממס הכנסה חושב שהן חייבות במס, היום הן פטורות ממס.
אהוד ברזילי: היום בא מס הכנסה לכרסם בפטור ואין צורך בכך.
אהוד ברזילי: אין צורך בכרסום של הפטור בעיקר מכמה טעמים.
אהוד ברזילי: קודם כל, החוק כתוב היטב וההגדרות ברורות לתמורה.
אהוד ברזילי: אם מישהו רוצה לתת תמורה בעקיפין באמצעות מלגה, החוק לא פוטר אותו כבר היום ולא פטר אותו גם אז.
אהוד ברזילי: גם אנחנו אז, בזמנו, במס הכנסה, אם מישהו היה עושה תרגילים, מיסינו אותו אבל לא מיסינו מלגות.
אהוד ברזילי: לא צריך לתקן.
אהוד ברזילי: אם קרנות נותנות היום כסף לסטודנטים כמלגות, כל הסיפור היום של להשמיט אותם הוא טעות, כי יבואו אנשים חדשים, כמו שבאו אנשים חדשים, ויאמרו שאם זה בא מהאוניברסיטה, זה נכנס לבסיס המס.
אהוד ברזילי: אני לא יודע איך, אבל זה פטור.
אהוד ברזילי: אם זה בא מקרן, אומרים לנו היום שזה לא נכנס לבסיס המס.
אהוד ברזילי: יבואו אנשים חדשים ויאמרו שכן נכנס לבסיס המס ופתאום לא פטור.
משה גפני: אני רוצה לעצור כאן את הדיון ולומר כדלהלן.
משה גפני: רשות המסים עושה את מלאכתה נאמנה.
משה גפני: רשות המסים הודיעה שלפי דעתה מלגות של סטודנטים חייבות במס.
משה גפני: בעקבות כך בא המחוקק, במקרה הזה חבר הכנסת אלכס מילר וחברת הכנסת רונית תירוש, והציע הצעת חוק שאומרת, על מנת להבהיר מעל לכל ספק שמלגות לסטודנטים אינן חייבות במס.
משה גפני: זה הגיע לוועדה.
משה גפני: זה נמשך הרבה מאוד זמן עד שזה הגיע לשולחני ואני החלטתי לקדם את החוק ולסיים אותו.
משה גפני: בוויכוח שהיה לנו על דבר שיש הסכמה מקיר לקיר, לא לנצל את החוק של רונית תירוש ושל אלכס מילר, שהיום זה בספר החוקים, לצורך בריחה מתשלום מס על דבר שהוא מחויב מס.
משה גפני: אומרת רשות המסים, בצדק מבחינתה, שהיא צריכה את העניין הזה להחריג מהחוק עצמו שהם מסכימים לו.
משה גפני: מלגות של סטודנטים לא חייבות במס והם גם לא רוצים לתקן את זה ולא רוצים לשנות את זה.
משה גפני: הם רוצים לתקן את העוול שעלול להיגרם כתוצאה מהעניין.
משה גפני: אני, כאשר החוק הזה נחקק, לא הסכמתי, ואמרתי את זה קודם.
משה גפני: אני סבור שצריך לתקן את החוק וצריך לתקן אותו בהסכמה ולעשות אותו באופן מסודר כפי שרשות המסים מבקשת.
משה גפני: צריך לעשות אותו בנוסח מדויק כפי שכולנו מסכימים לו.
משה גפני: לכן אני חשוב שתוך כדי דיון על חוק ההתייעלות הכלכלית, זה לא דבר דחוף, זה לא חייב להיעשות בסוף חודש דצמבר, אלא זה ייעשה בעזרת השם בחודש ינואר.
משה גפני: כאן בוועדה אנחנו נשב באופן מסודר, רשות המסים תביע את עמדתה, נמצא את הנוסח המתאים והמדויק על מנת לא לאפשר באמצעות החוק הזה להעלים מס או לא לשלם מס על ידי מעביד שבינו לבין המלגות של הסטודנטים אין ולא כלום.
משה גפני: הניסוח מצריך דיון יותר מעמיק ואנחנו בעזרת השם נקיים את הדיון הזה בינואר ואת הסעיף הזה, 46(1)(ב) – לא את המע"מ עליו נדון עכשיו – נפצל.
יוחנן פלסנר: האם מדובר גם ב-51(2)?
משה גפני: לא. זה תיקון טעות.
משה גפני: להפך, זה לטובת העניין.
יוחנן פלסנר: נשמח לקבל הבהרה לגבי העניין הזה.
משה גפני: תשב ותשמע.
יוחנן פלסנר: תסביר.
משה גפני: אני לא הולך להסביר כי אנחנו נגיע לסעיף הזה ואז נדון בו.
משה גפני: אני מדבר על סעיף 46(1)(ב).
משה גפני: אני מבקש את הפסקה הזאת לפצל ואני מודיע שהדיון יתקיים בינואר, בעזרת השם.
משה גפני: אנחנו מצביעים על הפיצול.
משה גפני: מי בעד פיצול הפסקה הזאת?
משה גפני: ה צ ב ע ה     סעיף 46(1)(ב) – פוצל פה אחד     	הפסקה הזאת פוצלה והיא תידון בעזרת השם בחודש ינואר.
יוחנן פלסנר: אני רוצה לבקש שגם יפוצל סעיף 51(2).
רונית תירוש: אני לא מסכימה.
משה גפני: ודאי שאת לא מסכימה, כי את מכירה את החוק.
משה גפני: חבר הכנסת פלסנר, אנחנו לא שם.
משה גפני: אנחנו עכשיו נתחיל לדון.
משה גפני: הסעיף הזה פוצל, הוא יידון בעזרת השם בינואר כפי שאמרתי בתחילת הישיבה.
משה גפני: ירח, אני מבקש שתוציא הודעה לתקשורת שאני אמרתי בתחילת הישיבה שאני חושב שצריך לפצל את זה ומבחינתי זה לא משנה אם יוחנן פלסנר מעלה את זה, כן או לא.
חיים אורון: עזבו אותנו עם זה.
חיים אורון: תעשו את זה בחוץ.
משה גפני: אני לא אוהב את הפוליטיקה הזאת.
משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף 51(2), עמוד 92.
מיכל הנר דויטש: במסגרת תיקון 175 ביקשתם לתת גם פטור ממס שכר למוסד שמשלם את אותה מלגה, מה שבעצם לימד שכל הכוונה הייתה לגבי המלגות שמשלמים אותם מוסדות ולא מישהו אחר.
מיכל הנר דויטש: בטעות מה שתוקן  בחוק מע"מ  בסעיף 4(ב) שלא רלוונטי למוסדות הציבור שהם המשלם לעניין 9(29), ולכן אנחנו מעבירים את הפטור ממס שכר מסעיף  4(ב) לסעיף 4(א), למקום הראוי לו.
יוחנן פלסנר: אפשר להבין מבחינה לא טכנית אלא מבחינה מעשית על מה זה משפיע, האם זה משפיע על קרנות, כל הדוגמאות שנתנו קודם.
מיכל הנר דויטש: כל אלה אינם שכר ולכן לא חל עליהם מס שכר.
מיכל הנר דויטש: סעיף 4 לחוק מע"מ מטיל מס שכר על הגופים המנויים בו.
מיכל הנר דויטש: כאשר מוסד להשכלה גבוהה משלם מלגה, ביקשה הוועדה בזמנו שמלגה שניתנת במישרין או בעקיפין ממוסד לימוד או מחקר לסטודנט או לחוקר בתקופת לימודיו, תהיה פטורה ממס שכר כמו שהיא פטורה בידי הסטודנט או החוקר ממס הכנסה.
מיכל הנר דויטש: בטעות היא נכנסה לתוך 4(ב) במקום ל-4(א).
יוחנן פלסנר: זה טכני להזיז את זה וזה לא משנה שום דבר?
שגית אפיק: יש כאן שינוי.
שגית אפיק: את הנחת כאן שסעיף 46(1)(ב) יעבור אבל מכיוון שהוא לא עבר, צריך להתאים.
יוחנן פלסנר: אייסף למשל תצטרך לשלם עכשיו מס שכר כי היא לא כלולה כאן?
יוחנן פלסנר: כי אלה רק מוסדות המחקר.
איתן צחור: באותה מסגרת של פיצול, ראוי גם לדון בכל שאלת מס השכר.
משה גפני: אבל אנחנו לא דנים על הפיצול.
איתן צחור: במסגרת הפיצול.
איתן צחור: הרי מדובר כאן על מס שכר על מלגה שמתחייבת במס.
איתן צחור: כלומר, כאשר המלגה תחויב במס, בא הסעיף הזה ומטיל על אותה מלגה גם מס שכר או פוטר ממס שכר מלגה פטורה ממס.
איתן צחור: כלומר, זה אותו הדבר.
איתן צחור: לכשיידון הנושא בפיצול, חייבים גם להתייחס לסוגיית מס השכר שאנחנו כמגזר המלכ"רים מבקשים לבטל את מס השכר לחלוטין ככל הנוגע למלכ"רים.
יוחנן פלסנר: למען הסר ספק, אני מציע, ובלי להתנגח, שהפטור הזה ייכתב במפורש שהוא חל גם על המלכ"רים.
מיכל הנר דויטש: גם מוסד להשכלה גבוהה הוא מלכ"ר.
יוחנן פלסנר: לא משנה.
יוחנן פלסנר: תמצאו דרך טכנית להגדיר את אותם המלכ"רים.
מיכל הנר דויטש: אבל אתה לא פוטר מאת, אלא אתה פוטר את התשלום.
מיכל הנר דויטש: אתה פוטר מלגה שניתנת לסטודנט או לחוקר בתקופת לימודיו במוסד לימוד ומחקר כאמור בסעיף 9(29).
יוחנן פלסנר: את כן אומרת מאת, ב-46 את כן אומרת מאת המוסדות עצמם.
מיכל הנר דויטש: אני מקריאה לך את הנוסח.
מיכל הנר דויטש: אנחנו מגדירים שכר ב-4(א) ואומרים שכר למעט מלגה  ניתנת לסטודנט או לחוקר בתקופת לימודיו במוסד לימוד או מחקר כאמור בסעיף 9(29).
יוחנן פלסנר: לא במוסד אלא ממוסד לימוד ומחקר.
מיכל הנר דויטש: במוסד לימוד ומחקר.
מיכל הנר דויטש: אני מקריאה את הנוסח.
יוחנן פלסנר: שינית אותו?
משה גפני: העניין נגמר.
שגית אפיק: משנים את הנוסח משום שהנוסח שמופיע כאן יוצא מתוך הנחה הנושא שפיצלתם עכשיו עבר.
שגית אפיק: לכן אנחנו משנים את הנוסח ומבהירים שכל התיקון באמת נועד לתקן טעות בנוסח ומה שנכנס בסעיף 4(ב), צריך להיכנס בסעיף 4(א).
שגית אפיק: לכן התיקון יהיה:     בסעיף 4(א) בסופו יבוא "לעניין זה, "שכר" – למעט מלגה שניתנת לסטודנט או לחוקר בתקופת לימודיו במוסד לימוד ומחקר כאמור בסעיף 9(29) לפקודת מס הכנסה".
שגית אפיק: זה יהיה התיקון.
שגית אפיק: זה יימחק מסעיף קטן (ב).
שגית אפיק: אני משנה את הנוסח וזה יימחק מסעיף קטן (ב).
יוחנן פלסנר: ברגע שאת אומרת במוסד ולא ממוסד, זה מסדיר.
משה גפני: מיכל, זה הנוסח שמקובל עליך?
משה גפני: אני מבקש לפצל גם את הסעיף הזה ולהצביע עליו.
חיים אורון: למה לפצל?
חיים אורון: אתה מצביע עליו.
שגית אפיק: אתה מפצל לפי סעיף 121 ואתה רוצה להעביר אותו כבר לקריאה שנייה ושלישית.
שגית אפיק: בהנחה שהפיצול יעבור במליאה.
חיים אורון: גפני, אני מבין את הפייט שיש כאן, אבל אם אתה משאיר אותו כאן, בסוף הוא יופיע בחוק ההסדרים.
משה גפני: אבל אני רוצה להעלות אותו למליאה כבר עכשיו לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: ה צ ב ע ה     הפיצול אושר פה אחד     מי בעד אישור תיקון סעיף 4 לחוק מס ערך מוסף?
משה גפני: ה צ ב ע ה     אושר פה אחד
משה גפני: מאוד חשוב לי שתדבר.
יוחנן פלסנר: גם לי בבקשה.
משה גפני: אני אדבר אחריו.
רונית תירוש: גם אני רוצה.
משה גפני: מגיע לך.
משה גפני: את לפחות יזמת את החוק.
רונית תירוש: אני כבר לא מכירה אותו.
אמנון כהן: אני מבקש להוסיף גם את אלכס מילר.
חיים אורון: אני מבקש שיהיה כתוב שכולם ביקשו הצעות הסתייגויות בעקבות בקשתו של חבר הכנסת חיים אורון.
חיים אורון: אם קרדיטים, אז קרדיטים.
מיכל הנר דויטש: מדובר בהוראה מקלה שבאה להתיר לקרן נאמנות חייבת להודיע על שינוי סיווגה לקרן נאמנות פטורה.
מיכל הנר דויטש: עמוד 86 פסקה (5).
מיכל הנר דויטש: (5)	בסעיף 88 –     (א)	בהגדרה "קרן נאמנות חייבת", המלים "בקביעה שאינה ניתנת לשינוי" – יימחקו.
מיכל הנר דויטש: (ב)	בהגדרה "קרן נאמנות פטורה", בתחילתה יבוא "כל אחת מאלה".
מיכל הנר דויטש: האמור בה יסומן (1) ובסופה יבוא:     "(2)	קרן נאמנות חייבת שמנהלה הודיע למנהל, עד שלושים ימים לפני תחילתה של שנת מס פלונית, כי הקרן תיחשב לקרן נאמנות פטורה החל ביום הראשון של שנת המס האמורה.
מיכל הנר דויטש: הוגשה הודעה כאמור, יחולו הוראות אלה:     (א)	יראו את כל נכסיה של הקרן כנמכרים ביום האחרון של שנת המס שבה הוגשה ההודעה ואת הכנסותיה כאילו התקבלו ביום האמור, ומנהל הקרן ישלם את המס בשל הכנסות אלה בתוך שלושים ימים מהיום האמור.
מיכל הנר דויטש: (ב)	לעניין בעל יחידה בקרן, שרווח ההון במכירתה פטור ממס בידיו, יראו את היום האחרון של שנת המס שבה הוגשה הבקשה כיום הרכישה, והמחיר המקורי שלה יהיה שוויה ביום האמור".
ענת מימון: שאלה.
ענת מימון: לגבי בעלי היחידות, הם ידעו על שינוי הסיווג הזה?
מיכל הנר דויטש: בתשקיף.
מיכל הנר דויטש: גם מודיעים להם.
מיכל הנר דויטש: עושים אסיפה.
מיכל הנר דויטש: ברגע שאתה הופך להיות קרן נאמנות פטורה מקרן נאמנות חייבת, מי שחייב במס זה בעל היחידה שלמעלה ואז הוא מקבל מחיר מקורי חדש.
ענת מימון: לא כתוב שהוא מקבל את זה.
ענת מימון: כתוב שהמחיר המקורי החדש יהיה זה וזה.
מיכל הנר דויטש: לעניין בעל יחידה.
מיכל הנר דויטש: אז הם עושים תשקיף חדש כי אנחנו משנים את האגרה והם מודיעים להם.
מיכל הנר דויטש: אז הם יכולים לצאת לפני ואז זה בחלק מרווח ההון של הקרן ואם נשארים, זה רווח ההון החדש שנצבר.
מיכל הנר דויטש: אין כפל אלא יש את רווח ההון עד מועד של סיווג הקרן ומאז יש מחיר מקורי חדש ורווח הון חדש.
מיכל הנר דויטש: הוא יכול ליהנות מהפסדים.
מיקי ציבייר: אנחנו בעד התיקון.
מיקי ציבייר: זאת הייתה יוזמה עם רשות ניירות ערך.
ציון פיניאן: אתם בעד?
מיקי ציבייר: כן.
מיקי ציבייר: אנחנו בעד.
מיקי ציבייר: בעיקרון רוב הקרנות שהיו חייבות הושגו לפני כמה שנים בהוראה חד פעמית ונשארו הרבה קרנות בעניין הזה בגלל שהקרנות החייבות, אלה קרנות שמשלמות לבד את המס והנישום לא משלם מס, בחלקן היו הפסדי מס ואי אפשר היה להסב אותן.
מיקי ציבייר: גם המוצרים שהם החזיקו היו מוצרים מתאימים לקרן כזאת שהיא חייבת בזה מס והיא מחזיקה נכסים שלא משלמים עליהם מס, ואז היא הייתה טובה לחלק מהלקוחות.
מיקי ציבייר: היום נשארו פחות מ-10 אחוזים מהמערכת בקרנות כאלה ולא כולם יושגו כי עדיין בחלקן הקטן יש הפסדי מס ובחלקן האחר אין אפשרות לעשות את זה באמצעות קרנות אחרות.
מיקי ציבייר: אנחנו שמחים על התיקון כך שמעכשיו ניתן יהיה למנהל הקרן כל שנה להחליט לשנות את זה ברגע שמצב הלקוחות יאפשר את זה.
ציון פיניאן: אנחנו מברכים על המוגמר.
ציון פיניאן: הכל יבוא במסגרת ההצבעות בוועדה.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010, פרק י"ב (מסים – מס הכנסה).
משה גפני: ציון, אני חושב שאתה תצטרך לנהל את הישיבה, לפחות חלקית, כי יש לי חוק בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
מיכל הנר דויטש: סעיף 9(15)(ב) בעמוד 84 מעניק פטור ממס לתושב חוץ שאין לו הקלה ממסי כפל.
מיכל הנר דויטש: הפטור הוא לגבי הכנסה של תושב חוץ מדיבידנד, מחברה שמניותיה נסחרות בבורסה.
מיכל הנר דויטש: אנחנו מבקשים לבטל את הסעיף הזה כי הסעיף הזה בעצם נותן עדיפות למקלטי מס.
שלי יחימוביץ': למי הוא מתייחס?
שלי יחימוביץ': לאיזה מקצועות?
מיכל הנר דויטש: תושב חוץ שנמצא במדינה שאין למדינת ישראל אתה אמנה למניעת כפל מס, כשהוא מקבל דיבידנד ממניות הוא מחזיק בחברה שנסחרת בבורסה, הוא מקבל פטור ממס.
שלי יחימוביץ': באיזה עמוד זה?
מיכל הנר דויטש: עמוד 84, סעיף 46(1)(א), כתוב: "פסקה (15)(ב) – תימחק".
מיכל הנר דויטש: בעצם הפטור הזה הוא לתושב חוץ שאינו תושב מדינת אמנה והנסיבה השנייה בשלה ניתן הפטור הזה היא כאשר הוא מקבל פטור גם בישראל וגם במדינה בה הוא נמצא.
מיכל הנר דויטש: אנחנו מבקשים לבטל את הסעיף הזה מהטעם ששני הטעמים שעומדים בבסיסו של הפטור הזה מנוגדים למדיניות המומלצת של ה-OECD שהסכים לה משרד האוצר, לפיה יש להימנע ממצבים של כפל פטורים ובודאי לא להעדיף תושבי חוץ של מדינות שאינן מדינות אמנה על פני תושבים שהן תושבי מדינות אמנה.
שלי יחימוביץ': זה ביטול המס רק לעיתונאים זרים?
מיכל הנר דויטש: לא. מס מופחת לעיתונאים זרים הוא בעמוד 86, פסקה (4).
איתן צחור: לשכת עורכי הדין מתנגדת לתיקון הזה משום שהוא מפלה לרעה תושב חוץ שאין לו אמנה עם מדינת ישראל.
איתן צחור: כאשר אין אמנה עם מדינת ישראל, אותו תושב חוץ משלם מס בישראל וגם משלם מס על הכנסתו בחוץ לארץ במדינתו.
איתן צחור: לכן הפטור הזה היה מוצדק למעט מקרה אחד שבו אותו תושב חוץ במדינתו אולי היה מס נמוך יותר או בכלל לא משלם מס, אבל ברגע שהוא משלם מס בחוץ לארץ, יתכן אפילו בשיעורי מס גבוהים, הסעיף הזה נועד למנוע את אותו כפל מס.
איתן צחור: לכן אנחנו מאוד מופתעים – אני מדבר כאן כמובן בשם לשכת עורכי הדין – מהתיקון הזה שאין לו שום מקום ואין לו שום בסיס, לא משפטי ולא הגיוני.
מיכל הנר דויטש: הסעיף הזה, מעבר לכך שהוא תקציבי, הוא סעיף שבעצם נותן העדפה למי שלא ראוי שתינתן לו העדפה.
מיכל הנר דויטש: הנסיבה הראשונה של חסך מס, אנחנו פועלים לבטל את כל סעיפי חסך המס והאמנות, ואת זה אתה יודע.
מיכל הנר דויטש: לכן אנחנו מבקשים לבטל את 15(ב) ובוודאי לא להעניק עדיפות של תושב מדינה שאינה גומלת על פני תושב מדינה גומלת.
מיכל הנר דויטש: לכן בהמשך לדיונים שנערכו כאן אתמול לגבי חוק עידוד, מי שנהנה מהפטור הזה, זה תושב החוץ.
מיכל הנר דויטש: למדינת ישראל אין שום מקום לעודד את הדבר הזה ולכן אנחנו מבקשים לבטל אותו.
איתן צחור: אולי כדאי להכניס את זה בתור סעיף הסמכה לשר לאותם מקרים שבאמת יש אפליה ולא לעשות את זה בצורה גורפת.
מיכל הנר דויטש: גם הכנסת, גם משרד המשפטים וגם משרד האוצר, אנחנו כבר לא בעולם שנותנים פטורים לרשות מינהלית, לא נותנים סמכות כזאת, אלא הפטורים קבועים בחוק ואנחנו לא מסתירים את זה.
מיכל הנר דויטש: זאת לא סמכות פרטנית.
איתן צחור: מיכל, מה שאמרת עכשיו לגבי ההסמכה, תזכרי גם לגבי העיתונאים.
מיכל הנר דויטש: אתה הבנת את הסעיף הפוך.
מיכל הנר דויטש: אנחנו רוצים לבטל את ההסמכה.
איתן צחור: אבל גם בעיתונאים תכניסי את זה.
מיכל הנר דויטש: אנחנו רוצים לבטל את ההסמכה לתת שיעורי מס מופחתים לעיתונאים.
מיכל הנר דויטש: הסעיף הבא הוא העיתונאים והוא בעמוד 86 בסעיף 75 פסקה (4).
מיכל הנר דויטש: בסעיף 75(א) המלים "וכן בדבר שיעור המס שיחול על הכנסתו האמורה – יימחקו, ובמקום "תקנות כאמור" יבוא "תקנות בדבר הניכויים והזיכויים שיותרו" ואחרי "מעיסוק בספורט" יבוא "ובדבר שיעור המס שיחול על הכנסתו האמורה".
מיכל הנר דויטש: סעיף 75(א) מסמיך את שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות בדבר הכנסתם של ספורטאי חוץ ועיתונאי חוץ.
מיכל הנר דויטש: מכוח הסעיף הזה הותקנו שתי תקנות.
מיכל הנר דויטש: האחת, תקנות מס הכנסה (עיתונאי חוץ) התשנ"ז-1996 ותקנות מס הכנסה (ספורטאי חוץ), התשנ"ח-1998 כאשר לגבי שניהם מוצע בארבע השנים הראשונות לגבי ספורטאי חוץ  – קבוע, בארבע השנים הראשונות – ובשלוש השנים הראשונות לגבי עיתונאי חוץ, שיעור מס של 25 אחוזים.
מיכל הנר דויטש: אנחנו מבקשים לבטל את ההסמכה שניתנה לשר האוצר לקבוע שיעור מס מופחת לגבי הכנסתם של עיתונאי חוץ.
שלי יחימוביץ': רק עיתונאים?
נחמן שי: ספורטאים יכולים להמשיך.
שלי יחימוביץ': אני שואלת את מיכל.
שלי יחימוביץ': אלה שאלות רטוריות.
מיכל הנר דויטש: להותיר על כנה את סמכות שר האוצר לקבוע שיעור מס מופחת לספורטאי חוץ
שלי יחימוביץ': למה דווקא עיתונאים ולא ספורטאים?
מיכל הנר דויטש: בחוק ההתייעלות הקודם זה היה שניהם.
מיכל הנר דויטש: נושא הספורטאים לא עבר ונושא העיתונאים עבר ואז הממשלה ביקשה את הרביזיה.
שלי יחימוביץ': ספורטאים יותר חשובים מעיתונאים.
ציון פיניאן: תלוי איך רואים ותלוי מי רואה.
מיכל הנר דויטש: החלטת הממשלה בעניין זה הייתה להציע לבטל רק את ההסמכה לגבי עיתונאים.
נחמן שי: יש לי היכרות עמוקה עם שני הנושאים כולל של הספורטאים ואני מבין את האינטרס של הממשלה לא לפגוע בספורטאים כי זה נושא יותר פופולרי, יש יותר ספורטאים, ובכלל, מאז הדבר הזה בתוקף, גדל מאוד מספר הספורטאים בספורט הישראלי, גם בכדורסל, גם בכדורגל, גם בליגות נוספות, כך שהתופעה רווחת.
נחמן שי: אם הממשלה באמת הייתה מעונינת בהגדלת הכנסות, היא הייתה תוקפת את עניין הספורטאים.
נחמן שי: אבל זה לא פופולרי ולא רוצים לריב, אז בוחרים בחזית הקלה יותר שבעיניי היא חזית יותר חמורה וזה עניין של כתבי החוץ שמשרתים בישראל.
נחמן שי: ההכנסות שצפויות לממשלה אם התיקון הזה יאושר הן זעירות והן חסרות משמעות, אבל הנזק יהיה גדול.
נחמן שי: אני יכול לתת לך את כל הפירוט שאני מקבל.
ציון פיניאן: סליחה, יש לכם הערכה כמה זה ייתן?
שלי יחימוביץ': מיליארדים.
מיכל הנר דויטש: העמדה שבאה לבטל את אותה הסמכה, היא לא מבוססת על תקציב כמו שדיברנו על האש"ל או על צו המע"מ אלא היא בעצם אומרת שמדיניות הממשלה היא להרחיב את בסיס המס ולקבוע שיעורי מס מופחתים, ולהפחית את שיעורי המס לגבי כולם.
נחמן שי: אם כן, למה הוצאתם את הספורטאים?
מיכל הנר דויטש: החלטת הממשלה הסופית הייתה שבשלב הזה אנחנו מגיעים רק לעיתונאים.
נחמן שי: באופן כללי ופרטי כאחד, הכתבים הזרים תורמים למדינת ישראל גם בכך שהנוכחות שלהם כאן מביאה לכך שיועסקו ישראלים אזרחי מדינת ישראל כי על כל כתב זר, יש עוזר או עוזרת, יש משרד, יש אמצעי הפקה לפעמים.
נחמן שי: זה מגדיל את הבסיס של ישראלים שמועסקים בתעשייה הזאת.
נחמן שי: אי נוכחותם כאן אומרת שיצטרכו להביא צוותים או כתבים מחוץ לארץ ואז הם יתבססו על כוח האדם שיביאו אתם, אם בכלל יתבססו על איזשהו כוח אדם, והתוצאה היא ברורה.
נחמן שי: אזרחים ישראלים שעובדים היום בתחום הזה, יאבדו את מקום העבודה שלהם כך שנפסיד פעמיים: גם אבטלה וגם אובדן הכנסה או מס מאותם ישראלים שעכשיו לא ימצאו עבודה.
נחמן שי: אני אומר לך שכבר חל צמצום גדול בתחום וזה לא מתחיל כאן.
נחמן שי: הצמצום כבר חל מפני שהם נאלצו לצמצם את נציגויות חוץ לארץ שלהם, כלל התקשורת העולמית, כי זה יקר מאוד.
נחמן שי: עכשיו אנחנו נותנים לזה עוד מכה אחת.
נחמן שי: הדבר השני שהוא עוד יותר מפריע לי זה שזה לא תמים.
נחמן שי: בעצם הממשלה אומרת כאן שהיא לא רוצה את כתבי החוץ.
נחמן שי: לא רוצים אותם.
ציון פיניאן: למה?
ציון פיניאן: לממשלה טוב עם כתבי הפנים?
נחמן שי: הממשלה מעדיפה ישראלים כי יותר קל ללחוץ על ישראלים, על אזרחים ישראלים מאשר על אזרחי חוץ.
נחמן שי: אני גם קורא כאן מאיזשהו מקום ואומרים שיכול להיות שהתוצאה תהיה שכתבים ישראלים, יהיה יותר נוח למדינת ישראל לקבל את הסיקור שלהם.
נחמן שי: כתבי חוץ, מעמדם יותר יציב ויותר חזק, אבל מה לעשות, בשביל זה הם כתבי חוץ והמשקל שלהם בדיוק נובע מכך.
נחמן שי: אף אחד לא חושב שכתב בעל אזרחות ישראלית, יש לו אותו משקל בעיתון חוץ כמו שיש לכתב חוץ שבא ומוצב בישראל.
נחמן שי: לכן זה לא תמים בעיניי אלא מאחורי זה יש אידיאולוגיה מסוימת.
נחמן שי: לכן אני אומר שפעמיים זה לא נכון, גם לגופו של עניין, שבסופו של דבר התועלת תצא בהפסד ואני אומר לך את זה מידיעה אישית ואני יודע על מה אני מדבר, והדבר השני הוא שבעיניי זה מגונה, הניסיון לנסות ולהשיג תקשורת "טובה" על ידי זה שנרחיק מכאן כתבי חוץ ונעודד לכאורה ישראלים לתפוס את מקומם.
נחמן שי: מה גם שאני אומר לכולכם שזה לא יקרה.
נחמן שי: זאת אומרת, כתבי חוץ, אם הם יעזבו, לא באופן אוטומטי ישראלים יתפסו את מקומם אלא יגיעו לכאן כתבים מזדמנים.
נחמן שי: הטענה השלישית היא שיותר נוח לעבוד עם כתבי חוץ שמוצבים כאן באופן קבוע מאשר עם כתבי חוץ שבאים וחוזרים מפני שאתם באמת קשה להידבר והסיקור שלהם מטבעו הוא שטוח, שטחי, ועוד יותר גרוע מנקודת מבטה של מדינת ישראל.
נחמן שי: אני מבין שאת לא מטפלת ישירות בנושא הזה ואני מרגיש שאנחנו מנהלים דו שיח לא הוגן בינינו בעניין הזה.
נחמן שי: את לא הכתובת.
נחמן שי: את מייצגת את הספרות ואני מייצג את המלים בדיון הזה ולא את הספרות.
ציון פיניאן: אני מייצג את המחליטים.
נחמן שי: עוד נגיע להחלטה.
נחמן שי: נעשה רעש עם זה.
שלי יחימוביץ': תהיה הצבעה?
ציון פיניאן: תהיה הצבעה.
שלי יחימוביץ': אני מסכימה עם חברי חבר הכנסת נחמן שי למעט פרט אחד.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שאין כאן זדון אלא טמטום.
שלי יחימוביץ': אני באמת מאמינה שהאוצר רצה להטיל מס על כולם ובסוף נשאר במקום שבו אין מספיק לחץ ציבורי.
שלי יחימוביץ': אני לא יודעת – מיכל, זה בטח לא התפקיד שלך, את מייצגת את רשות המסים – אם אתם בכלל מבינים את המשמעויות הבינלאומיות והדיפלומטיות של צעד כזה.
שלי יחימוביץ': צעד כזה מתפרש כמו גירוש התקשורת הזרה מישראל.
שלי יחימוביץ': בהינף החלטה בחוק ההסדרים, אנחנו יוצרים כאן משבר דיפלומטי.
שלי יחימוביץ': מילא אם היינו מרוויחים כאן מיליארדי שקלים, נגיד שבנושא תמלוגי הגז אנחנו מתעמתים מול זכיינים אמריקאים ואנחנו מתעמתים על אוצרות הטבע שלנו, אנחנו מתעמתים על עשרות, אם לא מאות, מיליארדי שקלים, אבל על מה אנחנו מדברים כאן?
שלי יחימוביץ': כמה עיתונאים כאלה יש בארץ?
שלי יחימוביץ': לדעתי לא יותר מ-100.
ציון פיניאן: כ-60.
נעמי ווסטפריד: כ-60 שרלוונטיים לתקנה הזאת.
שלי יחימוביץ': ציון, חשוב לי שתשמע את הדברים.
שלי יחימוביץ': אני יודעת איך הדבר הזה עובד ועכשיו אני כבר עוברת להיבט אחר.
שלי יחימוביץ': כשאני עבדתי בערוץ 2, עבדתי בשני מקומות, בנווה אילן והיה גם סניף תל אביבי ברחוב ההשכלה, קוראים לו בניין JCS.
שלי יחימוביץ': הבניין הזה מלא כולו וצפוף במשרדים, במשרדי הפקה וגם אולפנים של רשתות זרות, כאשר בבסיס כל אולפן כזה ובבסיס כל משרד כזה יש את הכתב הזר וסביבו תעשייה שלמה של תומכי שירות ואלה הם ישראלים, החל מתחקירנים, כתבים, מפיקים, צלמים, סאונד-מנים, מנקה, הכל.
נחמן שי: גם המשרד עצמו.
שלי יחימוביץ': אומרים לי שישים אנשים אבל אתה פוגע באחד כזה, אתה פוגע באנשים נוספים.
שלי יחימוביץ': הם לא יחליפו אותו באחר, כי ממילא זה כאב ראש בשבילם.
מיכל הנר דויטש: בל נשכח שעד 159 אלף הם משלמים פחות מ-25 אחוזים.
מיכל הנר דויטש: מה שיחול עליהם זה הסעיף שחל עליך ועלי ועל כולנו.
נעמי ווסטפריד: לכן זה מעיד למה אין רציונאל מאחורי הדברים.
מיכל הנר דויטש: הרציונאל הוא לאחד את בסיס המס.
מיכל הנר דויטש: הם ישלמו פחות.
שלי יחימוביץ': אנחנו פועלים בתוך מציאות.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא מנהלים כאן דיון פילוסופי.
שלי יחימוביץ': המציאות היום היא שזאת פגיעה בהטבת מס משמעותית שהם מקבלים שמשום מה בחרנו שלא להחיל את הפגיעה הזאת בספורטאים.
שלי יחימוביץ': בחרנו לא להחיל אותה על ספורטאים.
שלי יחימוביץ': זאת אומרת שמדינת ישראל מסוגלת לספוג את הדבר הזה איכשהו ובוודאי שהיא מסוגלת לספוג את ההימנעות מהטלת ההחמרה הזאת על שישים אנשים, אם המספר הזה נכון, וגם אם הוא לא נכון, אלה שבעים אנשים ולא יותר.
שלי יחימוביץ': בוודאי שאנחנו לא יכולים לשלם את המחיר שכרוך בזה מכל זווית אפשרית.
שלי יחימוביץ': מכל זווית אפשרית, מכל זווית שאתה מסתכל, זה פשוט סעיף אידיוטי וצריך להצביע נגדו.
מיכל הנר דויטש: אני רוצה להבהיר לפרוטוקול שעד סך הכנסה של 159 אלף שקלים, שיעור המס שיחול הוא נמוך משיעור המס שמופיע.
מיכל הנר דויטש: כמו כולם.
מיכל הנר דויטש: יש את המדרגות של 10 אחוזים, 14 אחוזים ו-23 אחוזים שרק אחרי 159 אלף שקלים אנחנו מגיעים לשיעור מס של 30 אחוזים.
שלי יחימוביץ': זה היה ברור.
ציון פיניאן: מישהו רוצה להתייחס?
איתן צחור: נפלה כאן טעות חמורה ואני לא מתייחס כרגע אפילו לגופו של עניין.
איתן צחור: נפלה טעות חמורה בנוסח.
איתן צחור: בעצם מה שנאמר כאן, מחמירים עם עיתונאי החוץ פי שתיים ממה שהתכוונו.
איתן צחור: בעצם מה שהשר מוסמך לעשות, בעבר הוא יכול היה להקטין את שיעורי המס ובכך להקל עליהם.
איתן צחור: זה מתבטל, אבל יחד עם זאת נשארת ההוראה שמתירה לשר האוצר להקטין את ההוצאות ולפגוע להם בהוצאות.
איתן צחור: על ידי כך אדם מן השורה בישראל יוכל לדרוש הוצאות אבל הם לא יוכלו לדרוש הוצאות.
מיכל הנר דויטש: לא, לא יכול להיות.
איתן צחור: אני מציע לך זה שמה שאת התכוונת לעשות, תוציאי אותם מהסעיף זה לגמרי ואז הם יושוו לתושב ישראלי לפחות.
מיכל הנר דויטש: אבל רצינו להקל אתם.
איתן צחור: אבל את פוגעת בהם.
איתן צחור: את פוגעת בהם בכך שאת לא נותנת להם ניכויים, את לא נותנת להם הוצאות ואת לא נותנת להם הקלה בשיעורי המס.
איתן צחור: אם את לא מכניסה אותם לתוך ההקלות, הרי איזה הקלה את רוצה לתת להם מהיום ואילך?
איתן צחור: שום דבר.
מיכל הנר דויטש: היום לפי תקנות עיתונאי חוץ.
איתן צחור: אין תקנות כאלה.
מיכל הנר דויטש: יש תקנות.
איתן צחור: אין תקנות.
מיכל הנר דויטש: יש תקנות עיתונאי חוץ, תקנות מס הכנסה (עיתונאי חוץ), התשנ"ז-1996.
איתן צחור: הן מעולם לא פורסמו.
מיכל הנר דויטש: פורסמו.
איתן צחור: אני אומר לך שלא.
מיכל הנר דויטש: איתן, הם פורסמו.
מיכל הנר דויטש: לפי התקנות האלה עיתונאי חוץ מקבלים יותר ממך וממני, כך שמותרות להם הוצאות שכר דירה והוצאות נוספות שאינן מותרות לתושבי ישראל.
מיכל הנר דויטש: התיקון שנעשה כאן הוא בסך הכל ביקש לקחת משר האוצר את הסמכות לקבוע שיעור מס מופחת, אבל לא לפגוע בהוצאות העודפות, הנוספות, שניתנות לעיתונאי חוץ, כך שתקנות מס הכנסה (עיתונאי חוץ), התשנ"ז-1996, מה  שייכלל בהן, אלה רק הוצאות מיוחדות שהם עומדים בהן ומותרות להם.
איתן צחור: את יכולה להפנות אותי ולומר לי איפה פורסמו התקנות האלה?
שגית אפיק: קובץ תקנות התשנ"ז.
איתן צחור: לא, זה לא מקור רשמי.
איתן צחור: אני מבקש שלא יוחמר מצבם בהשוואה לתושב ישראלי.
מיכל הנר דויטש: לא יוחמר מצבם מבחינת הוצאות.
ענת מימון: יתר הוראות הפקודה חלות עליהם.
איתן צחור: הם יוכלו לדרוש הוצאות רגילות?
ענת מימון: כל הוראות פקודת מס הכנסה חלות עליהם בנוסף להוראות המקלות בתקנות.
ענת מימון: בנוסף, מה עם תיקון התקנות?
מיכל הנר דויטש: כשזה יעבור.
מיכל הנר דויטש: התקנה בדבר שיעור המס אולטרה-וירס ואז נבוא.
שלי יחימוביץ': כמה כסף זה יכניס לקופת המדינה?
מיכל הנר דויטש: זה הוערך אז עד 10 מיליון שקלים.
מיכל הנר דויטש: אמרתי שהדבר הזה בא משום העיקרון שלא יהיו שיעורי מס שונים לכל מיני אנשים.
שלי יחימוביץ': הבנו את העיקרון.
שלי יחימוביץ': אנחנו מבינים.
שלי יחימוביץ': התפקיד שלנו הוא לפעול מתוך מציאות קיימת ולא רק על פי עקרונות ערטילאיים.
ציון פיניאן: הנושא מובן.
דן פרי: אני יושב ראש התאחדות עיתונאי החוץ בישראל בעבר והיום משמש כמנהל AP בארץ, זאת סוכנות החדשות הגדולה בעולם למרות שרויטר טוענים בדיוק אותו הדבר.
דן פרי: הכנתי כאן טיעונים רבים אבל החברים עשו את מלאכתי הרבה יותר טוב.
דן פרי: אני מסכים עם כל מה שאמרו חברי הכנסת.