GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר זילברשטיין: אני אתייחס.
משה גפני: אנחנו  בחוק ההסדרים הקודם אישרנו שמי שאיננו מקבל חיסונים, נפגעות קצבאות הילדים שלו.
משה גפני: הוגשה על זה עתירה לבג"ץ.
משה גפני: ביקש ממני יושב ראש הכנסת לקיים על זה דיון ויכול להיות שנקיים את הדיון במסגרת חוק ההסדרים.
משה גפני: מה עמדת משרד הבריאות בעניין הזה?
יעקב ליצמן: אני צריך להעביר אליך עמדה יותר רשמית כי מדובר בדיון מחדש.
יעקב ליצמן: בעיקרון אני חושב שזה נכון, אבל אני לא רוצה להתחייב.
משה גפני: אתה תעביר אלי עמדה.
יעקב ליצמן: אני אעביר לך עמדה.
משה גפני: אני עוד לא יודע איך נעשה את זה, אבל יכול להיות שנקיים על זה דיון.
משה גפני: ביקש את זה יושב ראש הכנסת.
יעקב ליצמן: עד אז אני אביא עמדה רשמית.
משה גפני: לפני שאנחנו מסכמים את הדיון, יאיר בבקשה, אבל בקצרה.
משה גפני: מה שסגן אמר, זה נכון ואפשר להמשיך הלאה?
יאיר זילברשטיין: אני אתייחס בקצרה מאוד לכל.
יאיר זילברשטיין: אני רוצה לציין עבודה מאוד מאוד רצינית שנעשית במשרד הבריאות בשנה וחצי האחרונות.
יאיר זילברשטיין: לא כל הדברים עלו כאן אבל יש כאן עבודה באמת מאוד רצינית, כולל שינויי מחירים במערכת, דברים שאנחנו נראה אותם גם בטווח הארוך, תוך שמירה על האיזון בתוך המערכת, דברים שלא היו בעבר וחשוב לציין זאת כאן.
יאיר זילברשטיין: יש עכשיו  לא מעט דברים שהם לא פחות ממהפכות שקרו בשנה-שנתיים האחרונות.
יאיר זילברשטיין: אני רוצה לציין את הנושא של הפריפריה.
יאיר זילברשטיין: עם תיקון נוסחת הקפיטציה פעם ראשונה מאז קום המדינה, החל מה-1 בנובמבר, לפני מספר ימים, הוסף לעלות הסך סכום של 160 מיליון שקלים שמיועד לפריפריה, לתת תמריצים לקופות החולים לשפר את השירותים שלהן בפריפריה.
יאיר זילברשטיין: בנוסף לזה – ואמר את זה המנכ"ל – בהסכמים עם קופות החולים בפעם הבאה יש סכום שמוקצה לתוכניות ייעודיות לפריפריה על מנת לראות שבאמת הכסף הולך למקומות הנכונים.
יאיר זילברשטיין: זאת פעם ראשונה מאז קום המדינה שדבר כזה קורה וזה לא פחות ממהפכה.
אמנון כהן: מי יפקח על כך שזה מתקיים?
יעקב ליצמן: יש פיקוח על קופת חולים.
יאיר זילברשטיין: יש סמנכ"ל פיקוח על קופות חולים והוא היה שותף מלא לתהליך הזה והוא יפקח על זה.
יאיר זילברשטיין: דבר נוסף הוא נושא השיניים.
יאיר זילברשטיין: דיברו כאן על ה-65 מיליון שקלים.
יאיר זילברשטיין: בסך הכל אנחנו מגיעים כאן לעלות של כמעט חצי מיליארד שקלים בכמה שנים.
יאיר זילברשטיין: זאת תוספת מאוד גדולה לעלות הסל ושינוי אמיתי שגם כן לא היה כדוגמתו.
גדעון בן ישראל: מה בקשר לזקנים?
יאיר זילברשטיין: אני אתייחס גם לאשפוז הסיעודי.
יאיר זילברשטיין: בשנים האחרונות ניתנה תוספת מאוד גדולה כל שנה לאשפוז סיעודי וגם בשנים הבאות.
יאיר זילברשטיין: היום אין את התופעה בכלל שהייתה בשנים קודמות של תורים.
יאיר זילברשטיין: למיטב ידיעתי אין תורים בכלל לאשפוז הסיעודי.
יאיר זילברשטיין: כל מי שפונה לקבלת קוד במשרד הבריאות, זה לא כפי שהיה בעבר, אין תורים וגם בהסכם התקציבי לשנים הבאות יש תוספת של 40 מיליון שקלים כל שנה כדי לתת מענה שהולם ביותר.
יאיר זילברשטיין: זה לא כמו שהיה לפני שלוש-ארבע שנים.
יאיר זילברשטיין: המשכנו את הדבר הזה והיום כבר לא מדברים על זה כי אין בעיה.
יאיר זילברשטיין: בית ספר לרפואה בצפון.
יאיר זילברשטיין: מספר הסטודנטים לרפואה עלה בשנים האחרונות מ-200 ל-300.
יאיר זילברשטיין: משרד האוצר מקדם גם את בניית בית הספר  לרפואה.
יאיר זילברשטיין: זה אמנם לא בתקציב של משרד הבריאות, אבל זה בעלות של מאות מיליוני שקלים וזה בא גם כדי לחזק את הרפואה בפריפריה וגם כדי לחזק את הפריפריה בכלל.
יאיר זילברשטיין: בנוסף לכך,  זה גם יוסיף סטודנטים לרפואה.
יאיר זילברשטיין: מיגון בתי החולים, 200 מיליון שקלים של הממשלה ויהיו גם תרומות.
יאיר זילברשטיין: זאת תהיה תוכנית מאוד גדולה למיגון, שגם היא לא הייתה בעבר.
יאיר זילברשטיין: נתנו 50 מיליון שקלים להכשרה של אחיות.
יאיר זילברשטיין: אכן, יש מחסור באחיות ותיעשה הסבה של אקדמאים.
יאיר זילברשטיין: יש תוכנית ייעודית שהיא בנוסף לזה במגזר הבדואי.
יאיר זילברשטיין: יש הרבה תוכניות מיוחדות לנושא הזה.
יאיר זילברשטיין: בית חולים באשדוד, מעל 300 מיטות  שאמור להיות חלק מהמענה למיטות אשפוז.
יאיר זילברשטיין: בהחלטה של שר האוצר הוגדל המענק לחצי מיליארד שקלים.
משה גפני: יאיר, אנחנו עוד ניפגש כאן הרבה.
משה גפני: אנחנו צריכים לסיים את הישיבה.
יעקב ליצמן: מ-70 מיליון ל-500 מיליון שקלים אבל עדיין זה לא גמור.
יאיר זילברשטיין: לנו הייתה התנגדות.
יעקב ליצמן: אין אפילו מתחרה.
יאיר זילברשטיין: לנו  באגף התקציבים הייתה התנגדות.
יאיר זילברשטיין: אני מאמין שייבחר זוכה במכרז.
יעקב אדרי: אני מאמין שתעלו את מחיר ההשתתפות.
משה גפני: אני לא רוצה לשאול אותך אם הכל כל כך טוב, אז למה כל כך רע מבחינת משרד האוצר, אבל הכל טוב, בסדר.
משה גפני: קודם כל, אני מודה לך אדוני סגן השר.
משה גפני: אני מודה לאנשי משרדך, למנכ"ל ולכל מי שהיה כאן מהמשרד.
משה גפני: אכן, כפי שאמרתי, יש שינוי ממשי במשרד הבריאות.
משה גפני: אגב, היו דיבורים על כך שאנחנו לוקחים סגן שר ולא שר, אני לא רוצה להשוות השוואות עם שרים, אבל ההבדל היחיד בין שר לסגן שר זה שאם אתה רוצה לעשות מינויים, אתה צריך גם חתימה של העוזרים של ראש הממשלה.
יעקב ליצמן: לא. ההבדל הוא במשכורת.
יעקב ליצמן: איפה שלא עושים מינויים פוליטיים, אין בעיה.
משה גפני: על כל פנים, באמת יש שינוי כפי שאמרת.
משה גפני: בעבר, אני זוכר בוועדות הכספים לדורותיהם, תקציב משרד הבריאות – אני גם שאלתי את ג'ומס בהתחלה – היה תקציב מאוד מאוד סוער ומאוד בעייתי וקשה ובאמת הדיון היה מאוד טעון, אבל הפעם אני חייב לציין את זה שהדיון הוא יותר רגוע.
משה גפני: כפי שאמר הסבא של ראלב העיקר הבריאות, אבל מסתבר שבאמת נעשית עבודה בעניין הזה.
משה גפני: אנחנו מסתכלים על העניין הזה בתקווה.
משה גפני: אנחנו מקווים שאכן סגן השר והמשרד יצליחו מכיוון שזה שייך לכולנו, זה דבר שאין עליו ויכוח.
משה גפני: אני מודה לך אדוני סגן השר על הדברים.
משה גפני: אני מודה למשתתפים.
תמים עבדאלחלים: כן.
משה גפני: אתה עומד להציג את שני החוקים?
תמים עבדאלחלים: את מטרת החוק.
תמים עבדאלחלים: לגבי חוק עידוד השקעות הון, יצטרף צוות אחר.
תמים עבדאלחלים: גם המנכ"ל יהיה כאן.
משה גפני: אני חוזר ואומר שאני פותח את ישיבת ועדת הכספים.
משה גפני: אנחנו מתחילים את הדיונים בהצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011-2012, תיקוני חקיקה, התשע"א-2010.
משה גפני: אני מבקש לומר לחברי הוועדה  ובעצם אני גם אומר לממשלה שאני חושב שזה חסר תקדים, המצב הזה שבו ועדת הכספים מקבלת לפרק זמן כל כך קצר כל כך הרבה חוקים.
משה גפני: אני לא זוכר שהיה מקרה כזה.
משה גפני: אני זוכר שהיו מקרים של יותר חוקים שהיו בוועדה, אבל היה יותר זמן.
משה גפני: אני זוכר שהיה פחות זמן, אבל פחות חוקים.
משה גפני: יש כאן כמה רפורמות גדולות שאנחנו צריכים לדון בהן.
משה גפני: יש כמה נושאים שיעוררו מחלוקת לא פשוטה.
משה גפני: אני מודיע שאני לא מתכוון לוותר כהוא זה על עומק הדיונים.
משה גפני: לא תהיה חקיקה חפוזה בשום מקרה ובשום צורה.
משה גפני: לא יהיה מצב  שבגלל שאנחנו בלחץ של זמן, אז אנחנו נעשה דברים מהר כדרכה של ועדת הכספים, כפי שנהגנו במשך כל התקופה הזאת אלא אנחנו נעשה חקיקה שהיא חקיקה ראויה.
משה גפני: אני כמובן לא אאפשר סתם דיונים שיהיו דיוני פיליבסטר או סתם נאומים ציוניים שאינם קשורים לחוק או לסעיפים עליהם מדברים, אבל הדיונים יהיו דיונים מעמיקים ורציניים.
משה גפני: אגב, אני יכול גם לומר את מה שכולכם יודעים, שלא במסגרת חוק ההסדרים - מכאן ואילך נקרא לזה חוק ההסדרים ולא נאמר את כל המלים היפות שמתלוות לעניין הזה כי זה חוק הסדרים – אנחנו עשינו רפורמות גדולות שלא במסגרת חוק ההסדרים.
משה גפני: אנחנו העברנו את החוק של רכישה לצורכי ציבור, שזאת הייתה רפורמה מאוד גדולה וציון גם עסק בזה בדיונים מפורטים ולאחר מכן אנחנו גם אישרנו את החוק ואת התקנות, וזאת הייתה רפורמה גדולה.
משה גפני: אישרנו את חוק בנק ישראל שהיה חוק רחב מאוד ורציני מאוד, ועשינו את זה שלא במסגרת חוק ההסדרים.
משה גפני: אישרנו את האכיפה המינהלית, חוק שהוא גדול יותר מחוק ההסדרים, רפורמה ענקית אותה אישרנו.
משה גפני: היא עדיין לא אושרה במליאה מכיוון שהניסוח עוד דורש הרבה זמן.
משה גפני: היו עוד חוקים רבים שאישרנו אותם שלא במסגרת חוק ההסדרים.
משה גפני: בחוק ההתייעלות הקודם דנו בכל מה שהיה בחוק ההתייעלות ולא אושר עד ה-31 בדצמבר, כולל חוק מצחיק שהיה בחוק ההתייעלות שגם דנו בו, החוק על בית החולים או דחיית ביצוע החוק על בית החולים באשדוד שהיה גם בחוק ההתייעלות הכלכלית ועבר אלינו.
משה גפני: דנתי בו, הבאתי אותו לדיון והתברר שמאז שזה אושר בקריאה ראשונה בחוק ההתייעלות הכלכלית ועד שזה הגיע לדיון בוועדה, הממשלה כבר שינתה את עמדתה וקיבלה החלטה שהיא כן בונה בית חולים באשדוד אבל בינתיים התברר לנו שלא בונים.
משה גפני: זאת אומרת, זה עובר הרבה גלגולים.
משה גפני: אגב, יש הרבה חוקים שמגיעים בחוק ההתייעלות הכלכלית ומתברר במהלך הדיונים בוועדת הכספים שיש מחלוקת בין משרדי הממשלה, כמו שהיה בדיווח המקוון.
משה גפני: בנושא הזה קיימנו דיון בפברואר, אבל התברר שיש מחלוקת בין משרדי הממשלה ולא יכולים להגיע לנוסח מוסכם כדי שאנחנו נדון עליו, אבל בסופו של דבר כתוצאה מדיונים שקיימנו כאן, הממשלה הייתה צריכה להסתדר ואישרנו את הדיווח המקוון.
משה גפני: הוא הגיע בשלושה וחצי משפטים לוועדת הכספים בחוק ההתייעלות והוא יצא מכאן למליאה עם שלושה וחצי עמודים.
משה גפני: אני מבקש לומר באופן חד משמעי שלא יהיה דיון שיהיה דיון לא רציני רק בגלל שהזמן לוחץ.
משה גפני: אני כמובן אבוא בדברים גם עם האוצר.
משה גפני: אני לא רוצה ללכת נגד הממשלה ולא ללכת נגד משרד האוצר אלא אני רוצה להגיע אתם להסכמות.
משה גפני: אם אכן נראה שיש חוקים שמצריכים דיון הרבה יותר רחב כדי להעביר אותו לינואר, לפצל אותו מחוק ההסדרים.
משה גפני: לא בכל דבר אנחנו נצטרך להסכים, אבל אני כמובן אעשה בעזרת השם את הכל בהידברות וכך אני מקווה לסיים את הדיון בחוק הזה.
משה גפני: אני פונה לחברי ועדת הכספים.
משה גפני: אנחנו נמצאים בסדר יום עמוס, שלושה שבועות של דיונים אינטנסיביים.
משה גפני: אני לא רוצה להגיע לדיונים ליליים כפי שהיה כאן פעם כאשר לפנות בוקר דנים ואוכלים פלאפל.
משה גפני: אני לא אוהב את זה ולא אהבתי את זה אז.
פניה קירשנבאום: פלאפל אתה לא אוהב?
משה גפני: את הפלאפל כן, אבל לאכול אותו ביום ולא בלילה.
משה גפני: אפשר לקיים את הדיונים ביום וצריך לעשות אותם באופן מסודר.
משה גפני: אפשר להגיע לתוצאות טובות.
משה גפני: גם היה בפעם הקודמת.
משה גפני: אנחנו לא קיימנו דיונים ליליים אבל הצלחנו פחות או יותר לסדר את הדברים שהיה צריך לסדר, ואפילו את המע"מ על פירות וירקות הצלחנו להוציא.
משה גפני: דבר נוסף שאני מבקש לומר לפני שאנחנו מתחילים.
משה גפני: יש את ההמלצות של ועדת ששינסקי על הנושא של תמלוגי הגז.
משה גפני: אני מעריך שבסופו של דבר, היות שמדובר במיסוי ומדובר בתמלוגים, זה יגיע לוועדת הכספים לאחר שתהיינה המלצות סופיות של ועדת ששינסקי ולאחר שהממשלה תדון בעניין הזה.
משה גפני: זה יצטרך להגיע לכאן לוועדה כדי לאשר את המיסוי או את התמלוגים או כל החלטה שתתקבל ואני מבקש לומר שוב את דעתי בעניין הזה.
משה גפני: אני בדעה שמה שהקדוש ברוך הוא נתן במשאבי הטבע, במחצבים, בגז, בנפט, שייך לאזרחי המדינה.
משה גפני: הקדוש ברוך הוא נתן את זה לנו ואנחנו האזרחים צריכים לקבל את זה.
משה גפני: זה נכון שצריך להתחשב באלה שעשו גם את המחקר וגם את העבודות כדי להגיע לתוצאות הללו, ולכן אני חושב, אם אני מבין נכון, התוצאות בהן עד שלא תהיה כרייה או עד לא יימצאו 150 או אפילו 230 אחוזים, זאת אומרת שאנחנו מדברים על כך שיועברו התמלוגים למדינה רק בעוד 13 או 15 שנים, אני חושב שההמלצות האלה, כפי שמתפרסמות כרגע, הן המלצות נכונות.
משה גפני: ועדת הכספים בעיקרון, הוועדה הנוכחית, היא ועדה חברתית ואני מעריך שהיא תלך לכיוון הזה.
משה גפני: כבר בתפקידי כיושב ראש ועדת הפנים העברתי את החוק של חופי הים התיכון.
יעקב אדרי: בוא נקיים על זה דיון.
יעקב אדרי: אתה כבר נכנס לעניין, בוא נקיים דיון.
משה גפני: לא, אני לא יכול.
יעקב אדרי: אז לשם מה הנאום?
אמנון כהן: זכותו.
אמנון כהן: הוא יושב ראש הוועדה.
יעקב אדרי: זכותו המלאה, אבל הוא אמר שהוא דוחה את זה לסוף.
אמנון כהן: לא דנים בזה.
אמנון כהן: הוא לא משאיר את זה לסוף היום.
יעקב אדרי: לא לסוף היום אלא לסוף הדיונים.
יעקב אדרי: הבנתי נכון.
משה גפני: חבר הכנסת אדרי,  אני חוזר ואומר.
משה גפני: אמרתי שלא נמצא על סדר יומה של ועדת הכספים הנושא של דוח ועדת ששינסקי,  לא בחוק ההתייעלות הכלכלית ולא בכל פורום אחר.
משה גפני: אמרתי את דעתי כפי שאמרתי אותה בעבר ואני אומר אותה גם היום.
משה גפני: אני אומר שככל הנראה הנושא הזה – לא בחוק ההתייעלות – יגיע לכאן.
משה גפני: חוק ההתייעלות עובר לוועדת הכלכלה.
משה גפני: המיסוי והתמלוגים ככל הנראה יבואו לכאן.
אמנון כהן: כשיבוא, נדון.
משה גפני: לא קשור לחוק ההתייעלות.
משה גפני: על חוק ההתייעלות אמרתי שנקיים דיון רציני, ענייני, מעמיק, בלי ברברת אבל לגופו של עניין.
משה גפני: מה שלא נספיק עד ה-31 בדצמבר, אנחנו נפצל ונעביר לינואר.
משה גפני: אמרתי את דעתי כיוון שהדוח של ועדת ששינסקי התפרסם בסוף השבוע שעבר.
משה גפני: אני מעריך שזאת תהיה דעתם של רוב חברי הוועדה, אבל כשזה יגיע לדיון, כל אחד יביע את דעתו.
אמנון כהן: זה עדיין לא הדוח אלא טיוטת הדוח.
משה גפני: אמרתי את הרעיון.
פניה קירשנבאום: צריך קודם את אישור הממשלה.
משה גפני: אמרתי את דעתי.
משה גפני: אמרתי שכאשר הייתי יושב ראש ועדת הפנים העברתי את חוק חופי הים התיכון וטענתי גם אז שזה משאב טבע שהקדוש ברוך הוא נתן לאזרחי ישראל ולא לבנות על זה, על קו החוף, עסקי נדל"ן כי אלה שבונים את עסקי הנדל"ן הם יכולים לנסוע לריביירה אבל לתושבים בשכונת התקווה אין חוף אחר אלא רק מה שהקדוש ברוך הוא נתן להם.
משה גפני: זאת עמדתי והיא עמדה עקרונית.
משה גפני: כאשר יגיע באופן מעשי הדיון הזה, אנחנו נדון.
משה גפני: עכשיו אנחנו מתחילים את הדיון בחוק המדיניות הכלכלית, פרק א', מטרה.
שגית אפיק: הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010     פרק א': מטרת החוק     1.	מטרה     חוק זה בא לתקן חוקים שונים, לטל חוקים ולקבוע הוראות נוספות במטרה להביא לצמיחה כלכלית, באמצעות ניצול יתרונותיו היחסיים של המשק הישראלי ובשים לב לאתגרים העומדים בפניו, תוך הגברת התעסוקה וצמצום פערים כלכליים-חברתיים ובמטרה לעמוד בתקרת הגירעון ובמגבלת ההוצאה הממשלתית לכל אחת משנות התקציב 2011 ו-2012, הכל בהתאם ליעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות התקציב האמורות.
משה גפני: יש הערות על מטרות החוק?
משה גפני: אין הערות.
משה גפני: אנחנו עוברים לפרק הבא.
משה גפני: אגב, המלים האלה "תוך הגברת התעסוקה וצמצום פערים כלכליים-חברתיים" אלה דווקא מלים מאוד טובות שאני אוהב אותן.
יעקב אדרי: בפועל זה הפוך.
משה גפני: לא. כאשר נגיע לחוקים, אנחנו ניצמד למלים האלה.
יעקב אדרי: תמשיך את המסר שלך.
משה גפני: כשיגיע למשל החוק על הקצבאות, אנחנו נשתמש במלים האלה.
פניה קירשנבאום: גם בחוק הזה עצמו אפשר להיצמד למלים האלה.
זבולון אורלב: אם אפשר להוסיף לא רק צמצום פערים אלא גם הקטנת העוני.
זבולון אורלב: יש שלושה נושאים.
זבולון אורלב: האחד, הגברת התעסוקה, השני, צמצום העוני והשלישי הוא צמצום הפערים.
יעקב אדרי: נברך את זבולון שהצטרף אלינו.
משה גפני: אנחנו רושמים את הערתך כהסתייגות.
משה גפני: אנחנו נצביע עליה בעוד ארבעה שבועות בעזרת השם.
זבולון אורלב: אולי הממשלה מסכימה.
משה גפני: הממשלה מסכימה להוסיף צמצום העוני?
שגית אפיק: להוסיף לסעיף המטרה.
תמים עבדאלחלים: לא. הממשלה מתנגדת.
תמים עבדאלחלים: אנחנו לא מתנגדים לצמצום העוני אבל אנחנו מתנגדים להוספה.
יעקב אדרי: הממשלה מתנגדת לצמצום העוני.
יעקב אדרי: זאת הכותרת של היום.
יעקב אדרי: בפועל זה כך.
תמים עבדאלחלים: צריך לחכות עד הנקודה אדוני.
תמים עבדאלחלים: הממשלה מתנגדת לשינוי המבוקש.
תמים עבדאלחלים: אני מאמין שהמטרות המנויות בסעיף המטרה, התוצאה שלהן היא צמצום העוני דה פקטו.
זבולון אורלב: התוצאה שלהן היא לא הגברת התעסוקה ולא צמצום הפערים.
זבולון אורלב: אם אתה מדבר על התוצאות, זאת בדיוק אותה תוצאה.
תמים עבדאלחלים: הגברת התעסוקה.
זבולון אורלב: זאת גם תוצאה.
אמנון כהן: הוא מתכוון לומר שאפילו אם אנשים עובדים, הם נשארים עניים.
יעקב אדרי: מה לא כל כך ברור?
זבולון אורלב: כבוד היושב ראש, בפני עיוור לא תיתן מכשול.
זבולון אורלב: אני לא רוצה לתת מכשול בפני הממשלה כך שמה שיצא מכאן זה שחבר קואליציה מציע לנסח מטרה שעולה בקנה אחד עם מטרות מדיניות הממשלה כפי שמוכרז בכל מקום ומקום לגבי הקטנת העוני.
זבולון אורלב: אתה אומר שאתה לא רוצה להכניס את זה בשם הממשלה?
יעקב אדרי: הוא אמר שהממשלה מתנגדת להכניס את זה.
זבולון אורלב: הוא לא יכול לדבר בשם הממשלה.
יעקב אדרי: אני מבין אותו כי במציאות בפועל יש פערים.
זבולון אורלב: אני מציע שתשאל את הממונה עליך.
משה גפני: חבר הכנסת אורלב, מה שהצעת היא הצעה טובה.
משה גפני: אנחנו לא מצביעים על זה עכשיו.
משה גפני: אני חושב שזאת הצעה טובה ולכן אני מציע שתתייעץ עם אנשי משרד האוצר, עם הממשלה, כדי לבדוק האם אפשר עד ההצבעה להכניס את זה במטרת החוק.
זבולון אורלב: צמצום הפערים והקטנת העוני.
משה גפני: הקטנת העוני.
משה גפני: כן, זאת דווקא מטרה ראויה.
ציון פיניאן: אפילו בנק ישראל הסכים.
משה גפני: בדיוק, אבל העוני לא מופיע בבנק ישראל.
ציון פיניאן: לא, לצמצום הפערים החברתיים.
משה גפני: הנושא השני שעל סדר יומה של ועדת הכספים הוא  הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010 – פרק י"ג (עידוד השקעות הון), סעיפים 55 עד 58 להצעת החוק.
משה גפני: מנכ"ל משרד האוצר,  ברך הבא, אתה מציג את החוק?
משה גפני: אני מבקש לומר למשרד האוצר שוועדת הכספים תדון לעומק בחוקים השונים, אבל אנחנו לא מתעצלים ומבקשים שתהיו מוכנים בזמן.
חיים שני: הזימון לדיון בנושא הזה היה 10:30.
משה גפני: קחו בחשבון שאני עלול להקדים.
חיים שני: המצגת בדרכה לכאן.
חיים שני: הזמנתם אותנו לכאן לשעה 10:30 ואנחנו הקדמנו.
חיים שני: אנחנו נהיה מוכנים עם המצגת בעוד מספר דקות.
משה גפני: אל תחכה למצגת.
משה גפני: תתחיל להסביר.
חיים שני: אנחנו נציג את החוק.
חיים שני: אני אתן סקירה כללית ולאחר מכן ערן פולק, סגן הממונה, ימשיך.
חיים שני: אנחנו נפרט גם את החוק הקיים וגם שינויים בחוק הקיים, ויעשה זאת חזי צייג, מנהל מרכז ההשקעות, וגם אופיר מרשות המסים.
חיים שני: אנחנו נסביר את השינויים.
חיים שני: חשוב לציין שהחוק הזה הוא חוק שמוגש בעבודה משותפת של ועדה שאני עמדתי בראשה.
חיים שני: בוועדה הזאת סגני היה מנכ"ל משרד התעשייה שנמצא כרגע בסין.
משה גפני: כן, הוא התקשר אלי הבוקר לאחר שהוא נחת בסין והתנצל על שהוא לא יכול להגיע.
משה גפני: מה עושים בסין כל כך הרבה?
חיים שני: העולם כולו מסתכל איך להסיט יצוא מארצות הברית ומארצות המערב לכיוון השווקים באסיה.
חיים שני: כרגע היצוא הישראלי לסין מסתובב סביב המיליארד דולר שזה סכום יחסית קטן מול הפוטנציאל.
חיים שני: לכן גם משרד התעשייה, גם משרד האוצר וגם משרדים אחרים, למעשה יש צוות שראש הממשלה ביקש ממני לרכז את העבודה שלו, שמסתכל איך מעלים את היצוא הישראלי לסין בצורה משמעותית כחלק מפעילות של העולם כולו.
חיים שני: גם החוק הזה איכשהו מתקשר לזה.
חיים שני: לפני שאנחנו צוללים לחוק, אולי אומר את הרקע של הסביבה בה אנחנו נמצאים.
חיים שני: עד לפני  כשנתיים העולם נהנה מצמיחה גלובלית של עשור ויותר, למעט הפרעות קטנות.
חיים שני: העולם ראה צמיחה שהובלה בעיקר על ידי הצרכן האמריקאי, על ידי בועות נדל"ן בארצות הברית ובחלק ממדינות המערב, ועל ידי התפתחות של יצוא משמעותי של מדינות מזרח אסיה, בעיקר סין, אבל גם אחרות.
חיים שני: התמונה הכללית שהולכת להשתנות, וכבר התחילה להשתנות, היא שעד לפני שנתיים ראינו שהיה מקום לכולם.
חיים שני: כולם נהנו מהצמיחה הגלובלית הזאת, גם מדינות המערב, כמובן גם ישראל וגם המדינות באסיה ובשווקים המתפתחים.
חיים שני: הנחת העבודה שלנו היא שבשנים הקרובות אותה צמיחה כמעט בלתי מופסקת תעמוד בסימן שאלה ואנחנו מניחים שאותה חגיגה – וסליחה על הביטוי שהוא אולי קצת פופולרי – עלולה להסתיים ומה שאנחנו נראה בשנים הקרובות זאת תחרות גלובלית אכזרית בין המדינות השונות על מנת שהתעשיות שלהן ינצחו בשווקים שיצמחו פחות ויהיו הרבה פחות ידידותיים מכפי שהיו בעבר.
חיים שני: אנחנו שמענו את ההכרזה של נשיא ארצות הברית לפני מספר חודשים שאומר שהוא רוצה להכפיל את היצוא האמריקאי.
חיים שני: אנחנו רואים מדינות כמו סין והודו שלפני עשר שנים כמעט שלא היו להן תעשיות מתקדמות אבל היום הן כובשות נתח משמעותי בתעשיות שאף אחד לא העלה על הדעת שחברה סינית כמו חואאי, תתחיל לכבוש שווקים משמעותיים בתחום התקשורת, שחברות הודיות בתחום ה-IP יזיזו ממקומן חברות אמריקאיות קלאסיות.
חיים שני: אנחנו רואים חיזור של מדינות, במיוחד באסיה אבל לא רק, אחרי כשרונות וחברות.
חיים שני: מדינות כמו סין והודו מחזירות כשרונות הביתה מעמק הסיליקון על מנת ליצור יתרון גלובלי לחברות שלהן.
חיים שני: אנחנו רואים באופן כללי תחרות משמעותית על הלב, על המוח, על הרצון של חברות לפעול במקומות השונים.
חיים שני: עד לפני שנה הייתי חלק מהמגזר העסקי.
חיים שני: במסגרת הזאת יצא לי לנהל אלפי עובדים ברחבי העולם, לגור ולנהל עסקים באסיה, באירופה ובסנטה קלרה בארצות הברית.
חיים שני: יצא לי לרכוש חברות ולהיות בין היתר גם סמנכ"ל בחברה אמריקאית גלובלית.
חיים שני: השקעתי מאות ואלפי שעות עם רואי חשבון, יועצי מס, כי החברות שאני עבדתי בהן או ניהלתי אותן התלבטו היכן להקים את המפעל ואת קו היצור הבא, איפה לרכז את ה-IP, באיזה מקום למקם את המטה שלנו.
חיים שני: הדילמות האלה הן דילמות אמיתיות והן לא רק בתיאוריה.
חיים שני: חברות מקבלות החלטה היכן לרכז את הפעילות שלהן, היכן לרכז משאבים, היכן להחזיק את המטה, בין היתר – לא רק – משיקולי מיסוי.
חיים שני: ביום חמישי שעבר, רק לפני כמה ימים, נפגשתי עם מנכ"ל של חברת ענק אמריקאית שביקר בישראל, פגש בין היתר את נשיא המדינה, ולאותה חברה יש 30 וכמה אלף עובדים ברחבי העולם.
חיים שני: זאת חברה תעשייתית.
חיים שני: היא רכשה כאן חברה ישראלית קטנה והיא מתלבטת איפה היא תרכז את הקניין הרוחני, איפה היא תייצר, לאיזה מדינה היא תשלם את המס, האם היא תשלם לישראל או למדינה אחרת.
חיים שני: אלה דילמות והתלבטויות שחברות עוסקות בהן כל הזמן.
חיים שני: חוק עידוד השקעות הון בא בהקשר רחב יותר מאשר רק החוק עצמו, ואומר למה אני מתכוון.
חיים שני: אם אתם זוכרים, בשבוע שעבר הציג כאן שר האוצר, הממונה על התקציבים ואני את עיקרי התקציב לשנת 2011 ו-2012.
חיים שני: אמרנו שבתקציב הזה יש פרק שלם שעוסק בתחרותיות של מדינת ישראל.
חיים שני: הפרק הזה מורכב משלושה סעיפים.
חיים שני: הסעיף הראשון הוא לעודד את התחרותיות של האקדמיה שלנו שהגיעה להישגים מפוארים אבל עדיין אנחנו מקום שני או שלישי בעולם מבחינת מקבלי התארים האקדמיים.
חיים שני: אמרנו שזה טוב אבל לא מספיק ולכן יש השקעה בתקציב לעודד את ההון האנושי במסגרת של ההשכלה הגבוהה.
חיים שני: אמרנו שתעשיות עתירות ידע מהוות 15 אחוזים מהתוצר, 40 אחוזים מהיצוא ולכן משרד האוצר ביחד עם משרדי ממשלה נוספים, במיוחד משרד התעשייה, ות"ת והמדען הראשי, עבד על תוכנית שקראנו לה יתרון יחסי שבאה לעודד את התעשיות עתירות הידע ולפניכם מונחים חוקים שהם חלק מהתוכנית הרחבה הזאת.
חיים שני: עוד אמרנו, שבנוסף לתעשיות עתירות ידע אנחנו גם רוצים לעודד את התעשייה המסורתית להיות במצב שהיא תוכל להתחרות בסביבה גלובלית.
חיים שני: חוק עידוד השקעות הון עם השינויים שלו בא להתמודד עם שתי המטרות האלה, גם התעשייה המסורתית וגם תעשיות עתירות ידע.
יעקב אדרי: אולי תסביר איך.
חיים שני: כל זה עד עכשיו היה רקע.
חיים שני: יש לנו שעתיים של מצגת.
משה גפני: לא. מה?
אמנון כהן: רצית דיון מעמיק.
משה גפני: שעתיים של מצגת?
משה גפני: לא. לא הולך להיות דבר כזה.
חיים שני: ביקשו מאתנו בפגישה הקודמת להעמיק, לפרט ולהסביר.
משה גפני: אדוני המנכ"ל, זה מאוד חשוב.
משה גפני: הנושא הזה הוא רפורמה רצינית מאוד.
חיים שני: אנחנו יכולים גם לצמצם את המצגת לחצי שעה.
משה גפני: אין צורך לחברי הוועדה במצגת כזאת גדולה.
משה גפני: אין בעיה, אם אתם רוצים לסיים את החוק הזה בסוף 2011, אני בעד מצגת של שלוש שעות.
חיים שני: אנחנו יודעים לתת את המצגת הזאת ברבע שעה, בחצי שעה, בשעה וחצי.
חיים שני: אתם תחליטו.
משה גפני: הם יבינו.
משה גפני: החברים כאן עסוקים בעניין הזה כל הזמן.
חיים שני: אין בעיה.
חיים שני: מהרקע הכללי ואיך הגענו לחוק, אני מעביר את רשות הדיבור לערן פולק.
יעקב אדרי: שיאמר גם מה המצב הקיים.
חיים שני: הוא ידבר על הכל.
משה גפני: כדי שהחברים יבינו, אל תדלגו על שום דבר אבל אל תעשו לנו כאן פיליבסטר.
חיים שני: חלילה.
יעקב אדרי: אולי בינתיים יש חזרה מהאמירה הממשלה מתנגדת לצמצום העוני בישראל?
אמנון כהן: זה לדיון הבא.
זבולון אורלב: אמרתי, בפני עיוור לא תיתן מכשול.
זבולון אורלב: האמת שלא ידעתי שעד כדי כך עיוורים.
ערן פולק: הרפורמה שאנחנו מציגים היום היא רפורמה שנשענת על שלושה עקרונית מרכזיים ואלו העקרונות שבראייה שלהם בחנו את החוק הקיים ואת המצב הקיים של התעשייה בישראל.
ערן פולק: עיקרון אחד שהמנכ"ל דיבר עליו הוא עיקרון התחרותיות מול העולם, העיקרון השני שרבות דובר בו בעבר בכל מה שקשור בעיקר לתעשייה המסורתית והתמריצים שחוק עידוד השקעות הון נותן לתעשייה המסורתית בכל מה שקשור לחדשנות ובעצם לסוג שדל אי חדשנות במצב הקיים, וכמובן העיקרון השלישי של יעילות בהקצאת המשאבים.
ערן פולק: כפי שנראה תכף בשקפים המפורטים, החוק הזה מקצה הרבה מאוד משאבים במהלך השנים ואנחנו חושבים שאפשר לשפר את היעילות של אותה הקצאה.
ערן פולק: מבחינת הרכיבים של המצגת, יש שלושה קטעים עיקריים.
ערן פולק: האחד הוא קצת נתוני רקע בעיקר על התעשייה וחלקה במשק הישראלי,  החוק הקיים, הפורמט שלו והעיוותים הקיימים בו וההצגה של הרפורמה כמו שהיא.
ערן פולק: מבחינת נתוני רקע.
ערן פולק: התוצר התעשייתי כחלקו מהתוצר הישראלי בכלל.
ערן פולק: אתם רואים שהוא בסביבות ה-100 מיליארד שקלים בשנה נכון לנתוני 2008, שאלה הם הנתונים הפורמליים האחרונים שיש.
ערן פולק: מה שחשוב לדעת זה שברמה של ערך מוסף, ביחס לרכיבים אחרים בוודאי כמו המגזר הממשלתי, אבל בוודאי גם מול עסקים כמו שירותים ודברים כאלה, הערך המוסף הוא משמעותי גבוה.
ערן פולק: מבחינת היצוא, שם התמונה היא הרבה יותר חזקה.
ערן פולק: מתוך היצוא הישראלי, רוב מוחלט הוא היצוא התעשייתי על כל הנגזרות השונות.
ערן פולק: מה שחשוב לדעת ברמת הנתונים זה שכאן אנחנו מדברים על תעשייה במונחים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
ערן פולק: בחוק עידוד השקעות הון המונח תעשייה כולל עוד ענפים, בעיקר ענף התוכנה וענפי היי-טק נוספים, כך שהתרומה ליצוא של הענפים שנמצאים תחת חוק עידוד השקעות הון היא אפילו יותר גדולה ממה שמתואר כאן.
ערן פולק: לכן זה אחד הכלים המשמעותיים בכל מה שקשור ליצוא.
קריאה: יש ענפי היי-טק שלא כלולים בתעשייה?
ערן פולק: לא. כל ענפי הייצור כלולים מראש.
קריאה: ההיי-טק כלול בייצור התעשייתי?
ערן פולק: היי-טק כלול.
ערן פולק: מבחינת פיזור.
ערן פולק: אנחנו מדברים על כל התעשייה וזה לא עם הפילוחים השונים של הטכנולוגיות.
ערן פולק: כמו שמתואר כאן התעשייה פרוסה על פני כל המדינה כאשר במרכז  מתרכזת כ-60 אחוזים מהתעשייה והיתר במחוזות שהם יותר פריפריאליים.
יעקב אדרי: 60 אחוזים במרכז?
ערן פולק: תעסוקה.
ערן פולק: כאשר אנחנו מדברים על התעשייה, אנחנו מדברים על אזור ה-450 אלף מועסקים.
ערן פולק: גם כאן חשוב להזכיר את הנושא של תעשיית התוכנה.
משה גפני: למה אתם מציגים את זה כך?
משה גפני: בפריפריה יש 23 אחוזים.
יעקב אדרי: לקחו את ירושלים גם כפריפריה.
משה גפני: ירושלים היא לא פריפריה.
יעקב אדרי: זה עוד 10 אחוזים ואנחנו מגיעים ל-70 אחוזים.
ציון פיניאן: גם הקריות הן לא פריפריה.
יעקב אדרי: גם חיפה.
משה גפני: 23 אחוזים נמצאים בפריפריה.
ערן פולק: לא. 31 אחוזים.
משה גפני: איך הגעת ל-31 אחוזים?
ערן פולק: אני מסתכל על המועסקים, צפון ודרום.
משה גפני: אני מדבר על מפעלים.
ערן פולק: אתה צודק, 23.
משה גפני: לפי מועסקים יש לנו 31.
יעקב אדרי: גם זה פער גדול.
ערן פולק: שכר בתעשייה.
ערן פולק: יש איזושהי טענה שנשמעה שהשכר בתעשייה הוא שכר מינימום, שכר ממוצע.