GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דן פרי: ברור שאנחנו מעונינים שההטבה תימשך, אבל אני רוצה להציג את המצב הפרקטי כפי שהוא.
דן פרי: התקשורת הבינלאומית היום, ואני מניח הדברים ידועים, נמצאת במשבר עסקי גדול מאוד ואנחנו איננו מסוגלים כרגע לספוג עוד ועוד הוצאות.
דן פרי: בפועל מה שיקרה כאן זה שכדי לשמר את הנטו של אותו מספר די מצומצם של כתבים זרים שנמצאים כאן – ואנחנו הערכנו לפני הדיון שהדבר הזה חל על כ-62 אנשים – יגדילו להם את הברוטו.
דן פרי: זה הכל.
דן פרי: אלה לא סכומים שבשמים, אבל זה לא דבר שיעודד את הימצאותה של התקשורת הזרה בישראל, במיוחד כאשר מדובר בגופים יחסית קטנים.
דן פרי: אז AP לא יעזבו, אבל יש בארץ כ-400 – לפחות היו עת הייתי יושב ראש – עיתונים ותחנות רדיו וטלוויזיה קטנים החזיקו כאן כתבים אבל היום הדבר הזה כבר נראה אחרת.
דן פרי: שני דברים עשויים לקרות.
דן פרי: ראשית, יעזבו ובמקומם יביאו לכאן כתבים מזדמנים, בדיוק כמו אמר חבר הכנסת נחמן שי, ושנית – וזה לא איום אלא אני מציין דבר שהוא עובדתי – כמו שמכסים את השטחים מישראל, אפשר לכסות את ישראל מהשטחים.
דן פרי: הכתבים האלה יעברו עשרה קילומטרים צפונה לרמאללה.
דן פרי: המשרדים הקטנים שנמצאים כרגע ב-JCS, בדיוק כמו שאמרה חברת הכנסת שלי יחימוביץ, ייסגרו אחד אחרי השני.
דן פרי: AP יישארו, רויטר יישארו, ה-BBC יישארו, אבל לא יהיו 400.
דן פרי: יותר ויותר תראו שישראל מכוסה מרמאללה או מעבירים את המשרדים המזרח תיכוניים שחלקם נמצאים כאן לארצות אחרות במזרח התיכון שכן נותנות הטבות ועושות שמיניות באוויר כדי למשוך תקשורת זרה אליהן על ידי הטבות מס, גם מס הכנסה ולא רק, ואני מדבר על מצרים, על הנסיכויות וכולי.
דן פרי: ברור לגמרי שהבקשה הזאת היא לא פופולרית.
דן פרי: אף אחד לא אוהב עיתוני חוץ.
שלי יחימוביץ': אף אחד לא אוהב עיתונאים.
דן פרי: גם עיתונאי פנים.
שלי יחימוביץ': אבל גם אף אחד לא אוהב פוליטיקאים, אז זה בסדר.
דן פרי: שירתתי בהרבה מקומות ואני יכול להגיד לכם שהדבר הוא לא ייחודי לישראל.
דן פרי: עיתונות זרה לא נחשבת לפופולרית בשום מקום מעניין.
ציון פיניאן: צרת רבים, נחמת שוטים.
דן פרי: אכן כך.
דן פרי: אבל אם מישהו חושב שאפשר להסתדר בלי עיתונאים זרים ופשוט נעשה את הכל עם ישראלים, זה לא יעבוד כך.
דן פרי: כאשר הייתי העורך הראשי באירופה, הכתב הראשי ברוסיה היה זר, הכתב הראשי בגרמניה היה זר, כי אתה חייב את הפרספקטיבה הזרה והבלתי תלויה.
דן פרי: למרות כל זאת, רוב העובדים מסביב לזרים האלה הם ישראלים וההוצאות הנלוות לעסקים האלה מוצאות בארץ.
דן פרי: AP – אני לא מדבר על השטחים – בירושלים מעסיקה כארבעים אנשים, על שניים חלות ההטבות הללו לתקופה קצרה בלבד, והרוב המכריע הם ישראלים וההוצאות עד מעבר לראש, הן בירושלים.
נחמן שי: הם מחוללי הכנסה.
דן פרי: חד משמעית.
ציון פיניאן: עוד מישהו רוצה להתייחס?
נעמי ווסטפריד: כן.
נעמי ווסטפריד: אם אפשר להוסיף רק מספר מלים.
נעמי ווסטפריד: אני מהמשרד של גלעד שר ואנחנו היועצים המשפטיים של התאחדות עיתונאי החוץ.
נעמי ווסטפריד: אני רק רוצה להדגיש במובן המשפטי שחוק ההסדרים, מטרתו היא לעסוק בעניינים תקציביים בלבד, בעניינים כספיים.
ציון פיניאן: שלי תגיד לך שזה לא מדויק.
שלי יחימוביץ': אגב, זה היה עומד בקריטריון של חוק תקציבי.
נעמי ווסטפריד: כאשר מגיעים לוועדת הכספים ללא שום רקע תקציבי, זה מעיד על העובדה שכמו שהם אמרו מדובר כאן בעניין ערכי ובעניין ערכי צריך לדון לא במסגרת חוק הסדרים אלא במסגרת רחבה יותר  ולא להחליט להפלות בין עיתונאים זרים וספורטאים זרים, כאשר הספורטאים הזרים, הרווח שלהם, כמו שדן ציין כאן כרגע, יש הרבה יותר ספורטאים זרים שזה חל עליהם והם מרוויחים הרבה יותר מעיתונאים.
נעמי ווסטפריד: אתם יכולים לשאול כאן גם את חברי הכנסת שבעברם היו עיתונאים ועיתונאים בכירים.
נעמי ווסטפריד: הכסף שנכנס למדינת ישראל הוא זעום, אם בכלל.
ציון פיניאן: אורן, קודם כל, ברכות על התפקיד.
אורן הלמן: תודה.
אורן הלמן: אני מנהל לשכת העיתונות הממשלתית.
אורן הלמן: אני לא רוצה להיכנס לסוגיית המיסוי אבל כן להביע איזושהי עמדה עקרונית של לשכת העיתונות הממשלתית.
אורן הלמן: לדעתנו הקשר עם התקשורת הזרה בישראל חשוב מאוד גם להסברה הישראלית, וזה אינטרס גדול מאוד של המדינה יתקיים קשר כזה.
אורן הלמן: ככל שיהיו כאן יותר עיתונאים זרים, מבחינתנו זה דבר מבורך וחשוב.
אורן הלמן: שוב, אני לא רוצה לדבר על הסוגייה העניינית כי אני כאן מהלך בין הטיפות.
שלי יחימוביץ': למה אתה מהלך בין הטיפות?
אורן הלמן: כי בצורה מסוימת אני מייצג את הממשלה.
אורן הלמן: אנחנו מנסים לעשות כל מאמץ כדי להתקרב לעיתונאים הזרים גם בהיבט הפיזי של העברת המשרדים של לשכת העיתונות לאזור שלהם, כך שיהיה קשר שהוא הרבה יותר בלתי אמצעי ולכן העמדה שלנו היא שאנחנו היינו מאוד רוצים לעודד שהות של עיתונאים זרים בישראל ואת המסקנות, אני חושב שאתם תסיקו.
ציון פיניאן: אני אסכם את הדיון.
ציון פיניאן: תם ולא נשלם.
ציון פיניאן: כל ההערות, גם של חברי הכנסת, נרשמו ובוודאי זה יגיע לדיון ולהצבעה.
ציון פיניאן: לקראת אמצע דצמבר.
עמי צדיק: הערה אחת.
עמי צדיק: מבדיקה שעשינו, במונחים שנתיים מדובר בסדר גודל של מאות אלפי שקלים.
שלי יחימוביץ': ההערכה של עמי נראית לי יותר ריאלית.
עמי צדיק: אמרתי שמבדיקה שעשינו, במונחים שנתיים – לפי רמות שכר שהן לא מאוד גבוהות – מדובר בכמה מאות אלפי שקלים.
נעמי ווסטפריד: אנחנו חולקים.
ציון פיניאן: על המאות או על העשרות?
נעמי ווסטפריד: על המאות.
עמי צדיק: בשנה.
דן פרי: הוא מתכוון לכל או לכל עיתונאי?
עמי צדיק: לכולם.
נעמי ווסטפריד: אולי מאה.
נעמי ווסטפריד: לא מעבר לזה.
ציון פיניאן: בואו נסכם שזה פחות ממיליון שקלים.
ענת מימון: קודם אמרנו שזה מבטל את תקנה 3, אבל זה מבטל את תקנה 3 ו-4.
מיכל הנר דויטש: אנחנו נביא את זה מסודר.
שגית אפיק: יתר התקנות שקבועות היום, יישארו על כנן.
מיכל הנר דויטש: נשארת ההסמכה לקבוע הוצאות.
שגית אפיק: גם התקנות יישארו.
איתן צחור: שתתוסף הוראה שזה לא פוגע בהם לעומת המצב הקיים.
מיכל הנר דויטש: לא תתווסף הוראה כזאת.
איתן צחור: אז את פוגעת בהם.
מיכל הנר דויטש: אני לא פוגעת בהם.
ציון פיניאן: הישיבה בנושא הזה הסתיימה.
משה גפני: על סדר היום המשך הדיון בהצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010, פרק י"ג (עידוד השקעות הון), סעיפים 55 עד 58 להצעה.
משה גפני: אני מצטער על שאנחנו נמצאים במדינה בעייתית.
משה גפני: אתמול ביקשתי מאנשי רשות המסים שיאמרו לנו מי אלה שני המפעלים לפי המסלול האסטרטגי.
משה גפני: כשאני שאלתי אתכם, ידעתי מי אלה שני המפעלים אבל אתם סירבתם להשיב ואמרתם שזה מידע חסוי.
משה גפני: ביקשתי מכם שתאמרו בכל זאת מכיוון שאם לא תאמרו, זה יהיה היום בעיתונים ואכן זה היום בעיתונים אבל לוועדה לא אמרתם שאלה "טבע" ו"ישקר", ואני מצטער שזה המצב.
משה גפני: אנחנו בוועדת הכספים כשאנחנו צריכים לאשר את החוקים, אנחנו יודעים את הפרטים שהם חשובים כשלעצמם, אנחנו צריכים לדעת את זה מהעיתונים.
משה גפני: אבל כנראה שזה המצב.
יהודה נסרדישי: באיזה עיתון?
מירי רגב: זה היה אתמול ברדיו.
משה גפני: אני מצטער שזאת תמונת המצב.
יהודה נסרדישי: יכול להיות שבעלי החברות חשפו את עצמם.
משה גפני: אני אומר שזה דבר שהוא משונה, הוא יוצר בעיה, אבל בסדר.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, תקים ועדת משנה למודיעין בוועדת הכספים.
משה גפני: אני מבקש את היועצת המשפטית להתחיל להקריא.
אמנון כהן: רגע אדוני.
אמנון כהן: בתום החלק הראשון של הדיון אתמול, ביקשנו מהאוצר ומרשות המסים להתייחס להצעות שלנו, לשלוש נקודות.
אמנון כהן: רצינו לשמוע את התשובות שלהם קודם.
משה גפני: יש לכם תשובה?
יהודה נסרדישי: לא. אין לנו תשובות.
משה גפני: אין להם תשובות.
משה גפני: אין להם עדיין תשובות.
יהודה נסרדישי: רשמנו אותן.
חיים אורון: לאלה שלא היו אתמול, מה היו השאלות?
אמנון כהן: אמרנו שלדיון הבא יביאו תשובות.
משה גפני: אולי נעשה סדר לאלה שלא היו אתמול.
משה גפני: למעשה הולכים על מסלול חדש של עידוד השקעות הון שבעצם יהיו כאלה שלא יהיו במסלול ההטבות.
משה גפני: מי שלא יהיה במסלול ההטבות אלה הם שכורים במחצבות בארץ דוגמת כי"ל, שאת החציבה הם עושים ממחצבים שנמצאים כאן בארץ ושאי אפשר להעביר אותם למקום אחר בעולם, ואני ביקשתי לחדד את העניין הזה בין החציבה עצמה, כאשר מוציאים את מה שנמצא כאן, לבין עיבוד הייצור הזה.
משה גפני: את העיבוד אפשר לעשות במקום אחר בעולם.
שלי יחימוביץ': יש אפשרות לעשות הפרדה כזאת?
משה גפני: יש את מה שכורים ויש את מה שמעבדים.
משה גפני: אגב, זה כתוב בחוק.
משה גפני: לפי דעתי זה לא מחודד מספיק, אבל זה כתוב בחוק.
מירי רגב: אבל גם זה לא ברור כי מה ההבדל בין כרייה לבין פעילות תעשייתית.
משה גפני: העיקרון הוא פשוט.
משה גפני: מה שאמר מנכ"ל משרד האוצר ומה שאמרו אנשי משרד האוצר ורשות המסים, העיקרון שמנחה אותם בחוק הזה הוא לעודד את אלה שיעשו את הפעילות שלהם בארץ ולא יעבירו אותה למקומות אחרים בעולם.
שלי יחימוביץ': אפשר לקחת את המחצבים ולהעביר אותם לחוץ לארץ?
אמנון כהן: את זה דווקא יחריגו.
אמנון כהן: את מה שאי אפשר להעביר, יחריגו.
משה גפני: את המחצבים אי אפשר לקחת.
משה גפני: את הפעילות בהם, את העיבוד שלהם, את הייצור שלהם, אפשר לעשות בחוץ לארץ.
משה גפני: זה ברור לגמרי וזה גם נעשה במפעלים נוספים של כימיקלים לישראל.
משה גפני: זה החלק האחד.
משה גפני: החלק השני הוא החברות הממשלתיות שהן בבעלות של המדינה, של הממשלה, וגם הן, על פי ההצעה, מוחרגות מהחוק וזה כולל את רפא"ל, את התעשייה האווירית, וכאן אמרנו שאנחנו רוצים לעשות בזה שינוי.
משה גפני: אני מדבר על המפעלים שנמצאים בבעלות מלאה של הממשלה.
משה גפני: בהצעת החוק נאמר שאלה שנמצאים בבעלות חלקית, החלק שהוא לא בבעלות הממשלה יזכה לאותן הטבות.
משה גפני: אותו הדבר גם לגבי הנפט ואותו הדבר גם לגבי הגז, כי אלה מחצבים שנמצאים כאן בארץ ואי אפשר להעביר אותם למקומות אחרים.
אמנון כהן: ביקשנו שהמפעלים שיהיו בפריפריה, מי שיקים מפעל בפריפריה, יזכה לשמונה אחוזים ומי שהוא במרכז הארץ, יזכה ל-12 אחוזים.
אמנון כהן: אני חושב שדיברנו על כך שהאחוז הזה לא מספיק על מנת שבעל המפעל יקבל החלטה ורצינו להגדיל את הפער הזה בין שמונה ל-12 אחוזים כך שיהיה לו כדאי להגיע לשני אחוזים בפריפריה.
אמנון כהן: רצינו להגדיל את הפער לשני אחוזים.
יהודה נסרדישי: יושב ראש הוועדה לא רצה אחוזים אלא ביקש שנדבר אתו במספרים.
אמנון כהן: נכון, במספרים.
אמנון כהן: אם כן, להגדיל את הפער על מנת שלא יברחו המפעלים מהפריפריה.
אמנון כהן: היכן ששמונה אחוזים, נוריד לשני אחוזים.
אמנון כהן: ביקשנו שתבואו עם תשובה.
אמנון כהן: אני אומר שאם אין לכם תשובה, אני מבקש להגיש הסתייגות.
משה גפני: אל תגיש הסתייגות.
משה גפני: מחכים לתשובה.
משה גפני: יכול להיות שהממשלה תאשר את זה.
משה גפני: אם הם לא יסכימו, תגיש הסתייגות.
אמנון כהן: הנושא השני עליו דיברנו אתמול היה שמי שזוכה להטבות, אלה מפעלים שיכולים לייצא לפחות 25 אחוזים יצוא.
אמנון כהן: גם כאן אמרנו שזה יפגע במפעלים הקטנים ואנחנו מבקשים להקטין את אחוז היצוא ואולי אפילו באופן מדורג, כך שבשנה ראשונה יהיה איקס אחוזים ולאט לאט זה יגדל ויצמח, אבל לא מיד כאשר הוא לא יכול לייצא 25 אחוזים, לא יזכה בהטבה כלשהי.
אמנון כהן: הורדת האחוזים האלה באה כדי  לעודד את המפעלים בפריפריה.
אמנון כהן: הנושא הנוסף – אמנם חזי ענה לי אבל רציתי את זה כתוב – הוא לגבי המפעלים שזכו למענקים ולא עמדו ביעדים, האם הם החזירו את הכסף לקופת המדינה.
אמנון כהן: אתמול אמרת שתביא איזשהו נייר ואני רוצה לראות את הנייר עם נתונים של לפחות חמש שנים אחורנית, כמה כסף ואיך נעשית כל הפרוצדורה הזאת.
אמנון כהן: עדיין לא קיבלתי נייר כזה.
חזי צייג: אם אתה רוצה את זה בנייר, אני אתן לך את זה בנייר.
חזי צייג: אין בעיה.
חזי צייג: תקבל את זה היום.
משה גפני: הוועדה תקבל.
משה גפני: להעביר למנהל הוועדה שימסור לכל החברים.
אמנון כהן: אם תעשה את זה עשרים שנים אחורנית, אנחנו נשמח, אבל אנחנו ביקשנו חמש שנים אחורנית.
משה גפני: היועצת המשפטית, תקריאי.
שגית אפיק: אנחנו בעמוד 122, בסימן ב1.
סימן ב1: 51טז.
סימן ב1: הטבות במס     על אף האמור בסעיף 126(א) לפקודה, - זה הסעיף שקובע את שיעורי מס החברות שחלים היום - חברה מועדפת זכאית כי לגבי הכנסתה המועדפת יוטל מס חברות בשיעורים כמפורט להלן:     	(1)	נמצא המפעל המועדף באזור פיתוח א' – 8 אחוזים.
סימן ב1: (2)	נמצא המפעל המועדף באזור שאינו אזור פיתוח א' – 12 אחוזים.
מירי רגב: אני מתנגדת לזה.
שגית אפיק: צריך לקרוא את הסעיף הזה ביחד עם הסעיף של הוראת השעה שנמצא בעמוד 128, סעיף 56.
שגית אפיק: סעיף 56 הוא הוראת שעה לגבי שיעורי מס החברות שיחולו בשנים 2011 ו-2012.
שגית אפיק: חוק עידוד השקעות הון – הוראת שעה     בשנות המס 2011 ו-2012, לגבי הכנסה מועדפת שהופקה ממפעל מועדף בידי חברה מועדפת יקראו את סעיף 51טז לחוק לעידוד השקעות הון, כנוסחו בסעיף 55(32) לחוק זה, כך:     "51טז.
שגית אפיק: הטבות במס     על אף האמור בסעיף 126(א) לפקודה, חברה מועדפת זכאית כי לגבי הכנסתה המועדפת יוטל מס חברות בשיעורים כמפורט להלן:     	(א)	נמצא המפעל המועדף באזור פיתוח א' – 10 אחוזים.
שגית אפיק: זה לעומת 8 אחוזים שיחולו מ-2013 ואילך.
שגית אפיק: (ב)	נמצא המפעל המועדף באזור שאינו אזור פיתוח א' – 15 אחוזים".
שגית אפיק: זה במקום 12 אחוזים שיחולו מ-2013 ואילך לפי ההצעה.
שגית אפיק: הסעיף הזה קובע הוראת שעה ביחס לשיעורי מס החברות שיחולו בשנים 2011 ו-2012.
ערן פולק: השיעורים שמופיעים גם במצב הקבע, זאת אומרת, בסעיף 51טז, התיקון שלו, של 8 ו-12 אחוזים והשיעורים שמופיעים בהוראת השעה לשנתיים הקרובות, 11 ו-12, הם שיעורים שנובעים מהרציונל שהוצג בדיון הקודם על ידי מנכ"ל משרד האוצר.
משה גפני: היו חברים שלא היו אתמול.
משה גפני: שמעתי שמירי רגב אמרה שהיא מתנגדת, אבל עוד לא שמעתי על מה אבל היא מתנגדת.
מירי רגב: אני מתנגדת.
מירי רגב: אני רוצה להתייחס.
ערן פולק: מה שהצגנו אתמול זה את אחד השינויים המרכזיים בחוק הקיים.
ערן פולק: לפי החוק הקיים יש סדרה שלמה של מסלולי הטבות מורכבים ומגונים שבשורה התחתונה מייצרים הטבות מאוד ריכוזיות גם ברמה הגיאוגרפית וגם ברמה המפעלית בנושא המס.
ערן פולק: מה שאנחנו מציעים בחוק החדש זה לפשט מאוד מאוד את התהליך הזה, לקבוע שתי מדרגות מס ותו לא, כאשר האחת היא במה שמוגדר אזור פיתוח א' על פי חוק עידוד השקעות הון, שזה בעיקר פריפריה, והמדרגה השנייה היא המדרגה של יתר הארץ או לצורך הדיון -  המרכז.
ערן פולק: השיעורים שמופיעים כאן הם שיעורים שנובעים מהצורך לאזן את סך הטבות המס שניתנות היום שהן בסדר גודל של כשישה מיליארד שקלים, קצת פחות משישה מיליארד שקלים בשנה, אל מול השינויים האלה.
ערן פולק: מאחר שבשנתיים הראשונות יש תהליך שבו חברות חדשות נכנסות להטבות ולעומת זאת חברות שנמצאות היום בתקופת הטבות של החוק הישן, כמובן שלא מפסיקים להן הטבה באמצע, ההטבה נפסקת רק כאשר תקופת ההטבות מסתיימת.
משה גפני: מתי היא תיפסק?
ערן פולק: כל מפעל לפי מסלול ההטבות שהוא נמצא בו.
ערן פולק: לכן נוצר פער תקציבי בשנתיים האלה.
משה גפני: אתה יכול לומר מתי זה יסתיים לגבי כימיקלים לישראל?
ערן פולק: אני לא מכיר את הפרטים.
משה גפני: יש מישהו שמכיר?
חיים אורון: יש להם כמה תוכניות.
חיים אורון: האחרונה היא חמש שנים והראשונה היא שלוש שנים.
משה גפני: אבל שמישהו יגיד.
מיכל הנר דויטש: הם צריכים להגיד.
מיכל הנר דויטש: אנחנו לא יכולים לספר עליהם.
משה גפני: שוב אני אקרא מחר בעיתון?
שלי יחימוביץ': למה אנחנו צריכים לנהל דיון נפרד על כימיקלים לישראל?
משה גפני: לא, זאת דוגמה.
משה גפני: אני ממש לא דן עליהם.
משה גפני: אני יכול לדון על רפא"ל ואני יכול לדון על מפעל אחר.
חיים אורון: כל מפעל כזה, יש לו תוכניות הרחבה כל הזמן והן מתחדשות כל הזמן.
יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, אי אפשר לומר את זה כי אני לא יודע, אבל היו שנים שהיו במסלול מענקים ולא במסלול הטבות מס.
משה גפני: אני חונכתי על כך שמנהל רשות המסים יודע הכל אבל מתברר שיש דברים שהוא לא יודע.
יהודה נסרדישי: התיק שלהם לא מוחזק אצלי אישית.
משה גפני: ערן, למה בהוראת השעה  אתם הולכים על 10 ו-15 אחוזים?
ערן פולק: אני אסביר.
ערן פולק: בנקודת המוצא אנחנו מפעילים בעצם מסלול הטבות חדש, מה שמאפשר למפעלים וחברות שהיום לא מקבלים הטבות מס -  כי לצורך העניין הם קיבלו, הם לא במסלולי מענקים – לקבל הטבת מס מהשנה הראשונה, בעוד שמפעלים שהם כן מקבלים היום הטבות מס, ממשיכים לקבל את אותן הטבות עד שמסתיימת להם תקופת ההטבות הספציפית שלהם.
ערן פולק: לכן במהלך השנתיים האלה נוצר פער הכנסות או עודף של הטבות מס ואנחנו צריכים לעדן אותו קצת עם קצב הכנסת החברות החדשות.
ערן פולק: מה שאנחנו עושים בעצם זה מורידים בהדרגה בשנתיים האלה את הטבת המס לחברות החדשות.
ערן פולק: זאת אומרת, מכניסים אותן באופן מדורג החל משנת 2013.
משה גפני: כמה מקבלים היום הטבות מס?
ערן פולק: הטבות המס היום, כמו שהצגנו אתמול, הן משתנות.
ערן פולק: בשנים הראשונות, אחרי ביצוע ההשקעה, הן פטור מוחלט וזה משתנה לפי שיעורי הבעלות ולפי המסלול, ואחר כך הטבת מס, הנחה ממס הכנסה או ממס חברות.
ערן פולק: זה משתנה לפי כל מסלול וכל מפעל לפי הבחירה שלו.
משה גפני: למה אתה מרע אתם בהוראת השעה?
ערן פולק: אני לא מרע.
משה גפני: כן, אתה כן מרע.
ערן פולק: לא, ההפך.
ערן פולק: אני לא מרע עם מפעלים קיימים.
ערן פולק: מי שנמצא היום בתוך הטבה, ההטבה שלו חלה עד שהוא מסיים אותה.
ערן פולק: מי שנכנס, נכנס יותר לאט.
עמיר פרץ: אם אדוני היושב ראש יבקש שנבין, מה בעצם המדיניות שעומדת מאחורי זה?
עמיר פרץ: כסף?
עמיר פרץ: האם היעד הוא תקציבי או היעד הוא עידוד השקעות בפריפריה או במקומות אחרים?
עמיר פרץ: הייתי רוצה שמישהו יציג בפנינו את הליך הירידה בהשקעות וביצירת מקומות עבודה החל מביטול אותו מענק ובתהליך שהולך ומכורסם מעת לעת בכל מה שקשור לפריפריה.
עמיר פרץ: אם היעד הוא רק גבייה, יש לי כמה הצעות, אבל אם היעד הוא גם יצירת מקומות תעסוקה, היינו רוצים שיציגו לנו.
שלי יחימוביץ': עמיר מבקש שהאוצר ישכח את האידיאולוגיה שלו.
משה גפני: גבירותיי ורבותיי, אמרתי בשבוע שעבר ואני חוזר על זה גם עכשיו שאני אאפשר להם להציג את עיקרי הדברים ואני אאפשר התייחסות כללית, אבל אמרתי בשבוע שעבר שאנחנו קיבלנו חוק הסדרים שמכונה חוק המדיניות – אבל סיכמנו אתמול שמכאן ואילך קוראים לו חוק ההסדרים – קיבלנו את החוק הכי גדול שהיה אי פעם בזמן כל כך קצר.
משה גפני: אמרתי שאנחנו, חברי ועדת הכספים, מגויסים לעניין הזה מיום ראשון – מאתמול – עד יום חמישי בעזרת השם בעוד שלושה שבועות.
חיים אורון: זה החוק ששר האוצר כינה אותו שינוי היסטורי?
שלי יחימוביץ': יש כל כך הרבה שינויים היסטוריים.
משה גפני: על כל פנים, אני לא אמרתי שאנחנו מאשרים אותו ולא אמרתי שאנחנו משנים אותו.
משה גפני: לא אמרתי שום דבר.
משה גפני: אמרתי שנקיים עליו דיון מעמיק ויסודי בלי ברברת, אבל דיונים לגופו של עניין.
משה גפני: אם נצטרך לפצל, אמרתי שאני אעשה זאת בהסכמה עם האוצר.
משה גפני: אם לא תהיה הסכמה עם האוצר, אני אריב אתו, אבל החוק הזה שמכונה חוק ההסדרים יידון בוועדה באופן מסודר.
משה גפני: אני מצטער, לחברי ועדת הכספים יש לא רק זכויות אלא גם חובות וצריך להיות בדיונים האלה.
מירי רגב: איזה זכויות יש לנו?
מירי רגב: רק למתי מעט יש זכויות כאן וכדאי שנדבר על מי מקבל את הזכויות כאן.
שלי יחימוביץ': ספר לי על הזכויות.
מירי רגב: אולי פעם אחת נראה מי מקבל את הזכויות כאן.
מירי רגב: את זה אני מוכנה לפתוח עכשיו.
מירי רגב: נעשה רשימה מי חברי ועדת הכספים, מי מקבל את הזכויות ועל מה הוא מקבל את הזכויות.
מירי רגב: כמה כסף אתה מחלק ולאיזו קופה.
מירי רגב: על איזה זכויות אנחנו מדברים כאן?
מירי רגב: זכויות?
מירי רגב: יש לנו כאן רק חובות ולא זכויות.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, התכוונת שיבואו לדיונים לשמוע את הסקירה מההתחלה.
מירי רגב: בוא נדבר על החוק עצמו.
מירי רגב: בוא נדבר עכשיו על מהות החוק.
מירי רגב: אנחנו כבר בעמוד 122 ואני לא מבינה למה יש חוק חדש ובמה הוא משרת את הפריפריה.
משה גפני: את מוותרת על זכות הדיבור שלך?
משה גפני: אני אתן לכם דוגמה של זכות.
אוריאל לין: חבר ועדת הכספים יכול לבקש דיון חוזר.
שלי יחימוביץ': הזכות היא לשרת את הציבור.
משה גפני: למשל לבטל את המע"מ על פירות וירקות ולקטוף אחרי כן דיבידנדים בין חברי מרכז הליכוד.
מירי רגב: זה התפקיד שלנו.
משה גפני: אבל חבר ועדת הפנים לא יכול לעשות את זה.
משה גפני: חבר ועדת החוץ והביטחון לא יכול לעשות את זה.
מירי רגב: אני היחידה שהייתי מוכנה להיות מודחת מוועדת הכספים בשונה מכל אלה שיושבים כאן.
משה גפני: זה שאת בחורה אמיצה, אמרנו.
מירי רגב: לכן זכיתי בדיבידנד, כי הלכתי עם זה עד הסוף.
מירי רגב: לא רק דיבורים אלא גם מעשים.
מירי רגב: גם על המים.
מירי רגב: אם מדברים, אז בוא נדבר.
משה גפני: חברת הכנסת מירי רגב, אני מאוד מבקש ממך את הזעם שלך להוציא על ראשי המפלגה שלך.
מירי רגב: אני עושה את זה.
משה גפני: לא עלי.
משה גפני: ראשי המפלגה שלך הביאו את החוקים האלה.
משה גפני: את חוק עידוד השקעות הון הביאו ראשי המפלגה שלך, ואגב, יש בזה הרבה דברים חיובייםף.
יעקב אדרי: אז מה?
יעקב אדרי: היא נלחמת בזה.
משה גפני: אין בעיה, אבל למה היא צועקת עלי?
יעקב אדרי: לא צועקים עליך.
מירי רגב: אתה שם אותי עם הגב אל הקיר.
משה גפני: סיימנו את החלק הזה.
חיים אורון: יושב ראש הכנסת הודיע לי עכשיו שאותות הצטיינות במדינה מחלקים ביום העצמאות ובכנסת ב-ט"ו בשבט.
חיים אורון: תאסוף מהר כי יש כאן כמה שצריכים לקבל אותות הצטיינות.
משה גפני: ערן, אני מבקש, אם אתה יכול או מישהו אחר, אבל אני חושב שזה אתה, בשניים-שלושה משפטים לומר לחברי הוועדה שלא היו כאן אתמול מה המדיניות בעקבותיה הממשלה הביאה את חוק עידוד השקעות הון, שזה יוביל גם לשני חוקים נוספים שהם תעשיות עתירות ידע ומחקר ופיתוח.
משה גפני: אני מבקש שתאמר בקצרה מה המדיניות בעקבותיה הבאתם את החוק הזה.
משה גפני: יש חברי ועדה ששמעו אתכם אתמול באריכות.
משה גפני: אני למשל הייתי צריך להיות לדבר מפלגתי מאוד ברור אצלנו, אבל לא הייתי כי אני נבחרתי לכנסת ונבחרתי לוועדת הכספים, אז אני עכשיו לא עושה דברים אחרים.
זבולון אורלב: לא רק אתה.
משה גפני: אמרתי רק עלי, אבל אמרתי על כל החברים האחרים ועוד באים אלי בטענות.
משה גפני: את החוק הביאו ראשי הליכוד, את הדיון קיימנו כאן אתמול באריכות ואני מואשם.
אמנון כהן: קיבלנו סקירה מקיפה על ידי מנכ"ל משרד האוצר.
משה גפני: אני גם מחלק כסף, דרך אגב.
מירי רגב: אני לא מקבלת.
משה גפני: יגיע היום שאני גם אגיד מה את מקבלת.
ערן פולק: במסגרת התוכנית הכלכלית לתקציב 2011 ו-2012 יש שלושה פרקים שמתייחסים לחיזוק יתרונות יחסיים וזה עידוד והצמיחה של כל מה שקשור לנושא הידע.
ערן פולק: רכיב אחד הוא רכיב שעוסק בהשכלה הגבוהה, תוכנית שש-שנתית להשכלה הגבוהה.
משה גפני: על מה אתה מדבר עכשיו?
ערן פולק: אמרת לי להציג את שלושת הפרקים ואני מציג אותם.
ערן פולק: רכיב שני נוגע לכל מה שקשור לתעשיות עתירות הידע או היי-טק בחלק המצומצם שלו, שיש לו שני רכיבים בחלק הזה כאשר האחד קשור להטבות מס שיידונו כאן בהמשך השבוע והשני קשור לשינויים בחוק המו"פ, חוק המחקר והפיתוח.
ערן פולק: שניהם מתוך מטרה לעודד ולתמרץ את החלק הזה בסקטור העסקי וזה מתחבר לעוד רכיבים שהם לא בחקיקה.
ערן פולק: הרכיב השלישי הוא רכיב שקשור לעבודה של ועדה בראשות מנכ"ל משרד האוצר חיים שני ומנכ"ל משרד התעשייה שרון קדמי, שעבדה החל מינואר 2010 ובחנה את החוק לעידוד השקעות הון.
ערן פולק: מה שראינו בחוק עידוד השקעות הון, היו אלה מספר עיוותים שחלו בו במשך השנים או שהיו בו, חלקם מעצם חקיקתו ואחרים שנוספו במשך השנים, בשלושה רבדים.
ערן פולק: רובד אחד הוא הרובד של המטרות.
ערן פולק: מטרות החוק מכילות היום במצב הקיים רכיבים שלדעתנו לא קשורים ולא מאפיינים את האתגרים בפניהם עומדת התעשייה הישראלית.
ערן פולק: יש למשל מטרה במטרות החוק היום שמדברת על שיפור מאזן התשלומים.
ערן פולק: אנחנו חושבים שהיום זאת לא מטרה בפני עצמה.
ערן פולק: מה שכן מהווה מטרה בפני עצמה, ואנחנו מציעים להגדיר אותה כאחת המטרות העיקריות, זה כל נושא כושר התחרות או התחרות מול התעשיות הגלובליות או התחרות מול העולם העסקי מחוץ לישראל.
ערן פולק: שני הרכיבים האחרים הם שני מסלולי הטבות שניתנות היום בחוק -  מסלול המענקים ומסלול הטבות המס.
ערן פולק: במסלול המענקים, הרעיון הוא לאפשר, בניגוד למצב הקיים היום, לייצר מסלולים ומענקים לכל מה שקשור לחדשנות, לחדשנות טכנולוגית, לחדשנות של הון אנושי, לחדשנות של הכשרה של כל מיני תהליכים, מה שהיום לא מתאפשר לפי החוק.
ערן פולק: השינוי המשמעותי הנוסף הוא אותו מסלול שבניגוד למצב הקיים בו מפעל שמקבל מענק לפי מסלול מענקים לא יכול לקבל הטבות מס.
ערן פולק: זאת אומרת, הוא מקבל הטבות מס מצומצמות יותר שנגזרות ממסלול המענקים אבל הוא לא יכול לגשת למסלול הטבות המס ולכן זה בעצם חוסם בפניו את המסלול הזה ואנחנו מציעים לבטל את האיסור הזה ולהכניס אותו כך שמפעל רק באזור פיתוח א' – זאת אומרת, רק בפריפריה – יוכל גם ליהנות ממענקים ומענקים במסלולים חדשניים, כמו שאמרתי קודם, וגם מהטבות המס.
עמיר פרץ: מענקים במסגרת מרכז ההשקעות.
ערן פולק: המסלול השלישי הוא מסלול הטבות המס שבו כמו שאמרתי קודם אנחנו מציעים לבטל את כל סוגי המסלולים הקיימים היום ולייצר שני שיעורי מס פשוטים.
משה גפני: המסלולים הקיימים הם המסלול הירוק, אירלנד, אסטרטגי.
ערן פולק: מסלול ירוק, אירלנד, אסטרטגי, כל מיני מסלולי משנה בהתאם לאחוזי בעלות זרה ודברים כאלה.
ערן פולק: אנחנו מציעים לבטל את כל המערכת הזאת ולקבוע שני שיעורי מס, האחד בפריפריה והשני במרכז, כפי שתואר לפני כמה דקות, מתוך מטרה לפשט מאוד את התהליכים בכל מה שקשור למרכז.
ערן פולק: אני אומר שוב מה שאמרנו גם אתמול, שמס החברות לאוכלוסייה הזאת במרכז לא יורד במהלך הזה אלא ההפך, הוא עולה במקצת לפי הסימולציות והנתונים שיש לנו.
ערן פולק: מס החברות בפריפריה לאוכלוסייה הזאת יורד בהרבה לפי הסימולציות והנתונים שיש לנו.
עמיר פרץ: מה שקיים היום.
ערן פולק: מה שקיים היום.
ערן פולק: בכך בעצם נייצר מהלך שגם במענקים וגם בהטבות המס יוצרים מצב שהוא הרבה יותר טוב בכל מה שקשור לפריפריה.
עמיר פרץ: היום קיימת ההגדרה של אזור פיתוח ב'?
עמיר פרץ: זאת אומרת, אתה מבטל אזור פיתוח ב'?
ערן פולק: היום אזור פיתוח ב' רלוונטי לנושא של מענקים.
ערן פולק: את ההגדרה הזאת אנחנו מבטלים.
ערן פולק: מענקים יינתנו רק באזור פיתוח א' מתוך רצון לכוון את הטבת המענקים אך ורק לפריפריה.
משה גפני: והטבות המס?
ערן פולק: לגבי הטבות המס, אמרנו שתי מדרגות.
ערן פולק: במרכז 12 אחוזים.
ערן פולק: במהלך הזה אנחנו מציעים לבטל הטבות מס.
עמיר פרץ: אתה אומר מענקים לאזור פיתוח ב' אבל אותו מענק בקריטריונים יכול לקבל גם מפעל במרכז הארץ.
משה גפני: אין הבדל.
ערן פולק: רק בפריפריה.
מירי רגב: זה לחזק את המרכז.
עמיר פרץ: זאת הבעיה של הוועדה.
עמיר פרץ: אתה אומר ש-ב' ממשיך לקבל מענק.
ערן פולק: אמרתי לא.
ערן פולק: אמרתי שמענקים הם רק בפריפריה.
ערן פולק: מענקים רק באזור פיתוח א'.
מירי רגב: אבל הטבות מס גם וגם.
משה גפני: הטבות מס, כמו מרכז הארץ.
משה גפני: 12 אחוזים.
עמיר פרץ: קריית מלאכי היא בדיוק כמו תל אביב.
עמיר פרץ: כנ"ל אור עקיבא.
ערן פולק: קריית מלאכי היא אזור פיתוח א'.
רונית תירוש: איפה הוראת השעה?
משה גפני: הוראת השעה היא בסעיף 56.
משה גפני: אזור פיתוח ב', דינו כמו מרכז הארץ לגבי המענקים.
עמיר פרץ: אבל תוך כדי כך הוא זרק הערה שקריית מלאכי היא אזור פיתוח א'.
עמיר פרץ: אז חידדתי את ההערה.
עמיר פרץ: יש כמה אזורי תעשייה שמוקמים היום סמוך לאזורי פיתוח ואז מגדירים אותם.
עמיר פרץ: בואו לא נטעה.
משה גפני: אנחנו לא סיימנו את הדיון לגבי המפה.
משה גפני: הרי המפה נגזרת ממה שכתוב בצו.
יעקב אדרי: שלא תתקבל החלטה עד שנראה את המפה.
משה גפני: המפה נגזרת מהצו.
חיים אורון: המפה תהיה שעתיים לפני שיבוא המשיח.
שלי יחימוביץ': באמת מזמן לא ראינו מפה.
משה גפני: הצו מדבר על אשכולות 1 עד 3.
רונית תירוש: אריאל במפה?
משה גפני: מה שמוגדר כאזור פיתוח א'.
ערן פולק: ההגדרה הזאת היא חוק  אחר, אבל המפה היא מאוד דומה.
משה גפני: אבל זה הצו לעידוד השקעות הון.
חיים אורון: יש מפה לחוק הזה?
שגית אפיק: לא. יש צו.
חיים אורון: אנחנו הרי שינינו את המפות.
חיים אורון: יש עכשיו מפה לחוק הזה?
ערן פולק: יש חוק אזורי עדיפות לאומית, וזה חוק אחר.
ערן פולק: כאן צו אזורי פיתוח, זה הצו לפי חוק עידוד השקעות הון.
משה גפני: יש צו שאנחנו אישרנו אותו, אמנם באיחור.
משה גפני: הצו הזה הוא צו לעידוד השקעות הון, קביעת התחומים של אזורי פיתוח.