GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ערן פולק: אנחנו רואים שככלל התעשייה ביחס לשכר הממוצע במשק, השכר בה הוא שכר גבוה וזה משהו שהוא משמעותי גם בהקשרים האלה.
ערן פולק: מבחינת החוק עצמו.
ערן פולק: תכף ניכנס לפרטים של החוק, אבל חוק עידוד השקעות הון מקצה הטבות בשני מסלולים עיקריים: מסלול הטבות מס ומסלול מענקים.
ערן פולק: מה שקיים כאן בשקף זה בעצם האומדנים או נתוני הכנסות המדינה לגבי שיעור הטבות המס בעשור האחרון לפי החוק.
ערן פולק: אתם רואים שההטבות מאוד עלו בשנים האחרונות.
ערן פולק: אתם רואים שהקו הזה הוא קו שמראה את הירידה של מס החברות במשק.
יעקב אדרי: זאת אומרת שהם שילמו פחות?
ערן פולק: העמודות – לצורך העניין, הברים – אלה הטבות המס, מה שהם שילמו פחות.
ערן פולק: הקו הזה הוא הקו של מס החברות במשק כולו.
ערן פולק: זאת אומרת, אנחנו רואים שאפילו שמס החברות במשק ירד, ההטבות ימשיכו לגדול והאומדנים לשנת 2008 הם קרוב ל-6 מיליארד שקלים הטבות.
ערן פולק: מבחינת מענקים בעשור האחרון.
ערן פולק: אנחנו רואים מצד אחד ירידה בהיקף המענקים מאזור של מיליארד-900 מיליון שקלים לאזור של חצי מיליארד שקלים, כאשר הצבע הסגול, העמודה המופרדת, מראה את המענקים שניתנו החל מ-2006 לחברת אינטל ויתר הכסף, זה מה שניתן ליתר התעשייה.
יעקב אדרי: אינטל בלע הכל.
משה גפני: למה זה קרה?
זבולון אורלב: כי ועדת הכספים אישרה את זה.
אמנון כהן: הממשלה.
משה גפני: מה הרעיון?
ערן פולק: ב-2006 היה כניסת המפעל החדש של אינטל לקריית גת לו הוקצו שני מיליארד שקלים על פני השנים.
חזי צייג: אני אענה על זה.
חזי צייג: מדובר בהשקעה אסטרטגית של 4 מיליארד דולר.
חזי צייג: מדובר בתוספת של 2,700 עובדים בתעשייה באופן ישיר ועוד קרוב ל-10,000 באופן עקיף.
חזי צייג: ההיקף שלהם מסך כל היצור התעשייתי של מדינת ישראל מסתכם בסכום משמעותי.
חזי צייג: אני חושב שאת ההוכחה הטובה לכך היה אפשר לראות בשנה של המשבר העולמי.
חזי צייג: אינטל כאן המשיכה לייצר בתפוקות  שבעצם שמרו על היצוא הגדול של מדינת ישראל.
משה גפני: היה שווה להשקיע את כל ההטבות ואת כל המענקים.
יעקב אדרי: לא רק זה אלא שהולך להינתן מענק גדול מאוד.
משה גפני: תוספת של 250 עובדים.
ערן פולק: 2,500 עובדים באופן ישיר.
משה גפני: לא, התוספת.
אוריאל לין: אנחנו לא שומעים את הדובר ואני מצטער על כך שאני לא יודע מה זהותו של הדובר.
משה גפני: אוריאל לין לא יודע מי אתה וזה רע מאוד.
משה גפני: תגיד שם ותפקיד.
משה גפני: אוריאל, אתה צודק.
חזי צייג: חזי צייג, מנהל מרכז ההשקעות.
משה גפני: מנהל מרכז ההשקעות של מדינת ישראל.
ערן פולק: מבחינת החוק הקיים, נפרט מה קיים בחוק.
ערן פולק: מטרות החוק המוגדרות היום.
משה גפני: אתם שלמים עם העובדה הזאת שרוב המענקים, הרוב המוחלט של המענקים ב-2008 הלך לאינטל.
יעקב אדרי: לא, הייתה פריסה לכמה שנים.
ערן פולק: הייתה פריסה.
יעקב אדרי: גם הלאה, בשנים הבאות, זה מה שיהיה.
חזי צייג: האישור ניתן בתחילת 2006-סוף 2005 ונעשתה פריסה של כמה שנים.
משה גפני: אני מסתכל על 2008.
משה גפני: הסגול זה אינטל.
חזי צייג: הייתה תוספת לתקציב שלא הייתה כלולה בתוך מרכז ההשקעות.
אמנון כהן: זה תקציב נוסף שהוא קיבל.
חזי צייג: תקציב נוסף.
חזי צייג: אנחנו שלמים עם זה.
משה גפני: אתה לא פעם ראשונה בוועדה ואתה צריך לקחת בחשבון שיושב ראש הוועדה לא מבין בכלכלה אבל הוא רואה צבעים.
משה גפני: אתה צריך להסביר לי כמו שאתה מסביר לילד בבית ספר יסודי.
משה גפני: מה שאני מבין, לא חשובות ההחלטות, שב-2008 רוב המענקים של מדינת ישראל הלכו לאינטל, ולא חשוב למה.
יעקב אדרי: על פי החלטת הממשלה.
משה גפני: רוב המענקים הלכו לאינטל.
משה גפני: כאילו אין חברות אחרות, כאילו אין מועסקים אחרים, כאילו אין מעסיקים אחרים.
משה גפני: ואתה שלם עם זה?
משה גפני: זאת אומרת, אין חברות, אין מעסיקים, אין כלום אלא הכל אינטל.
חזי צייג: לא, אתה מציג את זה כך.
משה גפני: זה מה שאני רואה לנגד עיניי.
חזי צייג: ב-2008, ב-2009 וב-2010 קיבלו מענקים כמעט כל שנה קרוב ל-150 חברות.
יהודה נסרדישי: הרב גפני, יכול להיות שיש מפעלים שמעדיפים בחוק הקיים ללכת למסלול המס ולא למסלול מענקים.
משה גפני: בסדר, זאת גם תשובה, אבל עם כל הכבוד, המדינה עומדת כולה פחות או יותר על אינטל.
משה גפני: זה מה שאתם אומרים כאן עכשיו.
חזי צייג: האלטרנטיבה הזאת לא הייתה קיימת.
משה גפני: בסדר, אין לי טענות.
ערן פולק: מטרות החוק הקיים.
ערן פולק: אנחנו בעצם מחלקים את הצגת החוק וגם אחרי כן ברפורמה לשלושה אלמנטים כאשר האחד הוא המטרות ואחר כך יש שני מסלולי הטבות עיקריים.
ערן פולק: החוק הקיים, מטרתו משיכת הון לישראל, עידוד יוזמה כלכלית והשקעות הון, הון חוץ והון מקומי לשם פיתוח כושר ייצור של משק המדינה, שיפור מאזן התשלומים, פיתוח אזורי, קליטת עלייה, חלוקה מתוכננת של האוכלוסייה על פני שטח המדינה ויצירת מקורות עבודה חדשים.
ערן פולק: כמו שנראה בהמשך, במהלך העבודה בעצם התברר או הובהר שלמשל הנושא של שיפור מאזן תשלומים של המדינה בעת הנוכחית היא מטרה שכנראה לא מטרה מסדר ראשון וגם מטרות אחרות שמופיעות כאן הן לא במרכז האתגרים של התעשייה הישראלית היום.
חיים שני: יש כאן הסבר טכני של החוק הקיים ואנחנו מתנצלים אם זה יהיה קצת מורכב, אבל ביקשתם ולכן אנחנו נסביר את החוק הקיים עד כמה שאפשר בצורה בהירה בלי להיכנס ליותר מדיי פרטים.
יהודה נסרדישי: אופיר כהן יציג את זה.
יהודה נסרדישי: אופיר הוא מנהל מחלקת חוקי עידוד ברשות המסים.
אופיר כהן: הסבר מאוד תמציתי בנוגע לחוק הקיים.
אופיר כהן: אני חייב להתחיל ולומר שהחוק הוא מאוד מורכב וגם כל מה שכתוב בטבלה צריך להיות עם כוכבית.
אופיר כהן: מי שבוחן את מסלול המס, כמובן הוא לא זכאי לקבל מענקים אלא הוא צריך לבחור או מענקים או מסלול המס.
אופיר כהן: אם הוא בוחר במסלול המס, הטבות המס מוחזרות מאזור הפיתוח בו מוקם המפעל כאשר זה מחולק לפי שלושה אזורי פיתוח ולפי סוג המשקיעים.
אופיר כהן: נסתכל על העמודה הראשונה.
אופיר כהן: אנחנו מדברים על מפעל מאושר באזור פיתוח א', שם במצב הקיים מדובר על עשר שנות פטור ממס כאשר עשר שנות הפטור הן לא פטור מוחלט אלא פטור זמני.
אופיר כהן: בפטור זמני הכוונה לפטור ממס על הכנסת החברה אבל ברגע שהחברה מחליטה לחלק את הכסף ולמשוך אותו היא צריכה להחזיר את המס.
אופיר כהן: זאת אומרת, יש לה התחייבות מסוימת לרשות המסים לגבי המס.
אופיר כהן: אזור פיתוח ב', מדובר במעט ישובים בארץ.
אופיר כהן: מדובר על שש שנות פטור ממס ועוד שנה מס בשיעור מוטב.
אופיר כהן: כאשר אני אומר מס בשיעור מוטב, מדובר על 25 אחוזים לעומת 36 אחוזים במס החברות שהיה בעבר.
אופיר כהן: היום זה כבר השתווה, כך שאין בזה תועלת, אבל עדיין זה היה מס מוטב.
אופיר כהן: למה זה 25 אחוזים?
אופיר כהן: אמרתי, זה לפי יחס של 36 אחוזים אבל כאשר מדובר במשקיעי חוץ, שם המס המוטב נע בין 10 ל-20 אחוזים.
אופיר כהן: אם יש חברה שמוחזקת על ידי 90 אחוזים משקיעי חוץ, היא מקבלת בתקופת ההטבות שיעור מס של 10 אחוזים.
אופיר כהן: באזור אחר שהוא מרכז הארץ, רוב החברות, מדובר על שנתיים פטור ועוד חמש שנות מס מוטב.
אופיר כהן: שוב, מס מוטב הוא בין 10 ל-25 אחוזים, תלוי בשיעור השקעת חוץ.
אופיר כהן: כל שיעורי המס עליהם דיברתי, צריך להבין ולהפנים את זה, לא מדובר על כלל הכנסות החברה אלא מדובר רק על הדלתא.
אופיר כהן: דהיינו, רק על תוספת ההכנסה של החברה.
אופיר כהן: חברה שנכנסת למסלול מאושר בחוק עידוד השקעות הון, יש לה שלושה שיעורי מס שונים.
אופיר כהן: יש לה מס חברות שזה היום 25 אחוזים, בעבר היה 36 אחוזים וזה הולך ויורד, יש לה מס מוטב שהוא בין 10 ל-25 אחוזים, ויש לה פטור ממס לגבי החלק הנוסף.
אופיר כהן: זאת אומרת, היא צריכה להגיש לרשות המסים דוח עם שלושה שיעורי מס שונים ומכאן אנחנו גוזרים את המס האפקטיבי שהוא שיעור מס שנע בין אפס ל-25 אחוזים היום.
אופיר כהן: חשוב להבין עוד משהו.
אופיר כהן: המסלול הפטור הוא לא פטור אלא הוא פטור זמנית וביום שתחליטו לחלק את זה או למשוך או להשקיע או להוציא את הכסף, תבוא רשות המסים ותאמר שהיא רוצה את המסים בחזרה.
אופיר כהן: דבר זה גורם לחיכוך של רשות המסים מול החברות.
משה גפני: זאת אומרת, אם אני בעל מפעל היום, אני נמצא באזור פיתוח ב' – ואגב, אני לא יודע איך בדיוק החליטו על אזור פיתוח ב' – אני צריך לשלם מס על הבסיס של מה שיש לי.
אופיר כהן: מס חברות רגיל.
משה גפני: מס חברות רגיל ואחרי כן אני צריך לשלם בין מס החברות הרגיל לבין הרווח שיש לי, שזאת הדלתא ושם אני משלם שיעור מס שונה כי אני באזור פיתוח ב'.
משה גפני: אחרי כן, על הרווח אני משלם פחות.
משה גפני: זאת אומרת, אני משלם שלושה שיעורי מס שונים.
משה גפני: רשות המסים לא עקבה אחרי זה שהכנסת הורידה את מס החברות ובעצם כבר אין בכלל שום בעיה מבחינת ההנחות שאתם נותנים כי זה כבר אותו הדבר.
אופיר כהן: עקבנו.
משה גפני: ומה עשיתם?
יהודה נסרדישי: לכן הבאנו את החוק.
משה גפני: יש עוד כמה סיבות שהבאתם את החוק הזה.
משה גפני: זאת לא הסיבה היחידה.
משה גפני: אני מדבר על בעל המפעל ההוא שכבר מסובך עם שלושה חלקים והוא עוקב אחרי מס החברות.
משה גפני: עובר פרק זמן מסוים וזה שוב משתנה.
אופיר כהן: נכון.
משה גפני: כמה יועצי מס צריך להחזיק אותו בעל מפעל?
אופיר כהן: יועץ מס אחד טוב, זה מספיק.
יהודה נסרדישי: אחד הדברים שנעשה בחוק החדש, וזה כדי לרצות גם אותך וגם את האזרחים במדינת ישראל, זה שהוא לא יזדקק להרבה ייעוץ אלא זה יהיה פשוט וקל.
יהודה נסרדישי: הוא ישלם את המס במקום ולא מס נלווה.
משה גפני: את זה נראה בסוף.
משה גפני: יכול להיות שכן.
אופיר כהן: מסלול אירלנד.
אופיר כהן: המסלול הזה קיים באזור פיתוח א'.
אופיר כהן: אגב, חשוב להדגיש שכל המסלולים האלה שאנחנו מדברים עליהם הם מסלולים חדשים שהוקמו בתיקון 60 בשנת 2005.
אופיר כהן: לפני כן כל הדברים האלה היו קיימים אבל ב-2005 העבירו את זה והקימו את מסלול אירלנד, המסלול האסטרטגי שאני אדבר עליו.
אופיר כהן: מסלול אירלנד, כמו שאמרתי הוא רק באזור פיתוח א'.
אופיר כהן: חברה שמעדיפה להיכנס למסלול הזה, היא צריכה מראש לבחור ולומר שהיא רוצה במסלול הזה.
אופיר כהן: אמרנו שבאזור פיתוח א' יש עשר שנות פטור ממס.
אופיר כהן: במסלול אירלנד  משלמים 11.5 אחוזים מס חברות ואומר מדוע לחברות כדאי להיכנס לזה.
אופיר כהן: חברות שחושבות שהן רוצות למשוך דיבידנדים, רווחים עתידיים, עדיף להן להיכנס למסלול הזה מכיוון שהמס האפקטיבי שישולם בסוף על ידן יהיה הרבה יותר נמוך.
פניה קירשנבאום: מה זה אזור פיתוח א'?
אופיר כהן: אזור פיתוח א', הישובים שנמצאים באזור פיתוח א' לפי צו חוק עידוד השקעות הון.
אופיר כהן: אני יכול לתת לך כמה דוגמאות של ישובים, אבל זה לא רלוונטי.
פניה קירשנבאום: לא. אל תיתן לי.
פניה קירשנבאום: זה לא בדיוק לפי מפה.
אופיר כהן: זה לפי מפה, חד משמעית.
פניה קירשנבאום: ניסיתי לדעת מה זה אזור פיתוח א' וכל פעם שלחו אותי.
משה גפני: תלוי באיזה נושא.
פניה קירשנבאום: אם אני לא מבינה, אני מבטיחה לך שהרבה אנשים לא מבינים מה זה אזור פיתוח א'.
אופיר כהן: מי שצריך להבין, מבין.
משה גפני: את צריכה לקחת בחשבון שיש כמה מפות.
משה גפני: אנחנו מדברים על מפה של עידוד השקעות הון וזאת מפה אחרת לגמרי.
פניה קירשנבאום: אני יודעת על מה אנחנו מדברים.
משה גפני: זה מופיע בחוק.
פניה קירשנבאום: גם את המפה הזאת צריך לאשר, אם היא מאושרת.
משה גפני: אנחנו מאשרים אותה.
פניה קירשנבאום: האם בן אדם נכנס לתוך מפה ואחרי חודשיים משנים את המפה והוא לא יודע היכן הוא נמצא?
משה גפני: המצב הוא שיש מפה, מפה שקבועה בחוק, רק לגבי חוק עידוד השקעות הון, אלא שהמפה הזאת עומדת להסתיים ב-31 בדצמבר 2010.
פניה קירשנבאום: זה בדיוק מה שאני אומרת.
פניה קירשנבאום: אנחנו דנים על חוק, על המפה שבסוף דצמבר היא משתנה ואף אחד מאתנו לא יודע לאיזה מפה אנחנו מתייחסים?
משה גפני: המפה קיימת אבל היא קיימת לעוד חודש וחצי.
משה גפני: אדוני מנהל רשות המסים, אני טועה?
אופיר כהן: היא מסתיימת בסוף השנה.
יעקב אדרי: משנים רק את המפה או גם את הכללים?
משה גפני: לא, הכללים הם כאן, עכשיו.
ערן פולק: המפה כרגע בתוקף.
ערן פולק: זאת מפה שכל אזורי התעשייה בפריפריה ובירושלים נמצאים בה באזור פיתוח א'.
ערן פולק: יש לה הגדרות מסוימות לגבי אזור פיתוח ב'.
ערן פולק: היא מסתיימת בצו.
ערן פולק: היא לא בחוק אלא היא בצו של שני השרים באישור ועדת הכספים שמסתיים בסוף השנה הנוכחית.
ערן פולק: אנחנו נצטרך להביא איזושהי הארכה של המפה.
אמנון כהן: מה הצפי?
אמנון כהן: יהיה תיקון?
ערן פולק: עדיין לא התקיים על זה דיון אצל שר האוצר, כך שאני לא יכול להתייחס.
שרגא ברוש: למה אתה לא יכול לומר שיש לך סיכום אתנו שזה ממשיך עוד שנה, אותה מפה, וכך תפתור את הבעיה לכולם?
יעקב אדרי: אגב, לא בטוח.
פניה קירשנבאום: קריית גת נמצאת באזור א' או ב'?
ערן פולק: באזור א'.
פניה קירשנבאום: למה כאשר פונים אליכם אתם אומרים שזה לא שייך ל-א' מבחינת השקעות הון, וכי זה רק מתחת לבאר שבע והלאה?
ערן פולק: לא שמעתי תשובה כזאת.
ערן פולק: הדיון על המפה עדיין לא התקיים.
ערן פולק: אני לא יודע על דיון שהתקיים אצל שר האוצר בנושא ולכן אני עוד לא יודע לומר הערכה.
יעקב אדרי: לדעתי יהיו שינויים.
יהודה נסרדישי: גם זה הולך לפישוט, אדוני היושב ראש.
יהודה נסרדישי: בחוק הקיים יש שני אזורים בלבד, א' ו-ב'.
יהודה נסרדישי: אזור א' הוא הפריפריה ואזור ב' יהיה מרכז הארץ.
משה גפני: בלי ירושלים.
יהודה נסרדישי: עזוב, המפה היא תוצג כאשר נציג את החוק החדש.
משה גפני: זאת אומרת, כשנסיים את החוק, נדע מה המפה.
יהודה נסרדישי: אם ירצה השם.
ערן פולק: מסלול המענקים.
ערן פולק: מנהל מרכז ההשקעות יציג את הפעלת מסלול המענקים.
חזי צייג: מסלול מענקים.
חזי צייג: שיעור המענקים הוא 20 אחוזים באזור פיתוח א', 10 אחוזים באזור פיתוח ב'.
ערן פולק: זה המצב היום.
חזי צייג: לפי החוק היום.
חזי צייג: מרכז הארץ, להבדיל מהטבות המס, לא יכול ליהנות ממענקים.
משה גפני: אתה מדבר על מסלול אירלנד?
חזי צייג: לא. על מסלול מענקים.
משה גפני: על האסטרטגי גם עברתם?
ערן פולק: לא. נחזור לזה.
משה גפני: למה אתם לא הולכים לפי הסדר?
ערן פולק: אנחנו הולכים לפי הסדר.
משה גפני: ברשותך, לך לפי הסדר.
משה גפני: אירלנד והאסטרטגי.
משה גפני: אני יותר במתח מהאסטרטגי.
ערן פולק: האסטרטגי הוא מסלול שנכנס בשנת 2005 במסגרת תיקון מספר 60 לחוק.
ערן פולק: זה מסלול שהגדיר פעילות של חברות ענק.
ערן פולק: המטרה הייתה מטרה של משיכה של חברות ענק, חברות בין לאומיות, ויצרו מסלול שנותן מס חברות ומס דיבידנד של אפס אחוז עד הבית לצורך הדוגמה, למי שעומד בפרמטרים של 20 מיליארד שקלים מחזור מיוחד, 900 מיליון שקלים השקעה אסטרטגית ונמצא באזור פיתוח א' עם הקלה מסוימת בתנאים לאזור שהוא אזור מזכה, שהוא דרומית יותר.
משה גפני: כמה מפעלים היו במסלול האסטרטגי?
ערן פולק: עד היום, מ-2005, נכנסו שתי חברות בלבד.
משה גפני: ואיפה הן היו?
משה גפני: במרכז הארץ?
ערן פולק: לא. בפריפריה.
משה גפני: עוד הפעם אינטל?
משה גפני: מי היו שתי החברות?
משה גפני: זה סוד או שאפשר לנקוב בשמותיהן?
יעקב אדרי: למה זה סוד?
חיים שני: בדרך כלל אנחנו לא יכולים לתת נתונים של חברה ספציפית.
יהודה נסרדישי: אני חושב שאסור לתת שמות בפורום הזה.
זבולון אורלב: בנימוק של ביטחון המדינה?
זבולון אורלב: באיזה נימוק?
יהודה נסרדישי: לא, מטעמי חסיון של רשות המסים.
משה גפני: הגנת הפרטיות.
יהודה נסרדישי: הגנת הפרטיות חלה על סעיף 234 ו-5.
יהודה נסרדישי: אני חושב שלא ראוי לנקוב כאן בשמות.
משה גפני: תאמרו לי אחרי כן בסוד.
משה גפני: אתם בטוחים שאתם לא יכולים לומר?
משה גפני: זה המסלול האסטרטגי.
חיים שני: מצד שני, אם נגיד, אחרי כן אפשר יהיה לתקן.
משה גפני: לא, אתם לא יכולים לטעות כי אפילו אני בשניים לא יכול לטעות.
משה גפני: זאת אומרת, אני יכול לטעות בשמונה, אבל אם יש שתי חברות, לא.
חיים שני: התכוונתי לטעות בזה שנתנו את המידע.
משה גפני: אם אתם יכולים, תמסרו.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, שאלה.
אמנון כהן: הפרמטרים שנקבעים לגבי אזורי עדיפות, אם מדינה אומרת או איזשהו דוח אומר שיש אזור מוכה אבטלה במרכז הארץ והמדינה רוצה לעודד שם תעסוקה, האם יש מצב שיקבלו שם עזרה ועדיפות נקודתית באזור הזה על מנת לפתור בעיה של אבטלה באותו אזור?
חזי צייג: אני יכול לומר לך שבתקופה האחרונה יישובי המיעוטים במרכז הארץ הם אזור פיתוח א'.
אמנון כהן: וערים מעורבות?
חזי צייג: לא. עדיין לא אבל יכול להיות שהמפה החדשה תהיה חשיבה כזאת.
חזי צייג: עובדה שאזורי פיתוח א' הם גם מיעוטים במרכז הארץ.
יהודה נסרדישי: ירושלים זה א'.
אמנון כהן: זה נכנס עכשיו, לא מזמן.
משה גפני: זאת אומרת, המפה היא לא חד משמעית.
אמנון כהן: הממשלה יכולה לשנות אותה.
יעקב אדרי: המפה גמישה.
משה גפני: אני מבין שיכול להיות ישוב במרכז הארץ שהוא באזור פיתוח א'.
אמנון כהן: בנושא תעשייה.
משה גפני: אנחנו מדברים על תעשייה.
ציון פיניאן: זה אומר שהמיקום הגיאוגרפי לא קובע.
משה גפני: קובע, אבל לא באופן בלעדי.
פניה קירשנבאום: אדוני, אני הייתי מציעה שלא נדון בחוק הזה בלי להצמיד אותו למפה כי אחרת אנחנו הופכים לחותמת גומי כאשר אנחנו לא יודעים.
אמנון כהן: זה דיון ראשון.
יעקב אדרי: היא אומרת דבר נכון.
משה גפני: היא אומרת דבר נכון.
פניה קירשנבאום: אני מבקשת להצמיד את החוק הזה למפה של אזורי עדיפות כדי שאנחנו נדע למי אנחנו מאשרים ומה מאשרים.
אמנון כהן: גם לגבי שנה הבאה.
פניה קירשנבאום: כן, בהמשך.
פניה קירשנבאום: אנחנו נעביר חוק, נחתום על משהו ולא נדע.
משה גפני: הבנו שאנחנו לא מבינים בשלב הזה אבל בעזרת השם, בסוף נבין.
משה גפני: אם כן, זה האסטרטגי.
משה גפני: אתם צריכים לבדוק האם אתם יכולים לומר לנו מה הם שני המפעלים.
משה גפני: אם אתם לא יכולים, אני כמובן אכבד את זה.
משה גפני: אם אתם יכולים, מאוד חשוב שחברי הכנסת ידעו במה מדובר.
קריאה: יש יועצת משפטית לוועדה.
משה גפני: כן, זה בסדר גמור.
משה גפני: היא תהיה אתם בקשר.
משה גפני: לגבי המפה, חשוב לנו לדעת באופן יותר מדויק.
משה גפני: אני מבין שהכל הולך על פי הכללים שנקבעו בצו, מצב סוציו אקונומי 4, לפי אשכול 4, שיעור אבטלה ממוצע שנתי של 8 אחוזים.
משה גפני: אנחנו רוצים לראות את המפה עצמה, אחרי הקריטריונים, האם זאת באמת תמונת המצב.
משה גפני: מאוד חשוב שנדע.
חזי צייג: ההתאמה ניתנת לאזור פיתוח א' ואזור פיתוח ב'.
חזי צייג: אזור פיתוח ג', מרכז הארץ, זכאי רק להטבות מס ולא זכאי למענקים.
חזי צייג: במענקים, הכוונה למענקי הון לכסף.
חזי צייג: באזור פיתוח א' שיעור המענקים הוא 20 אחוזים, באזור פיתוח ב' שיעור המענקים הוא 10 אחוזים.
חזי צייג: בנוסף למענקים חברה שמקבלת אישור במסלול המענקים והיא נמצאת באזור פיתוח א', בנוסף למענקים היא זכאית לשתי שנות פטור ממס פלוס חמש שנים למס מופחת.
פניה קירשנבאום: אין לנו את זה במצגת.
אמנון כהן: לא צילמו נכון את הדפים.
משה גפני: אנחנו בעמוד 8.
פניה קירשנבאום: אין לי את עמוד 8. יש לי את עמוד 7 ו-9.
חזי צייג: בנוסף למענקים באזור פיתוח א', חברה שהיא מפעל מאושר זכאית לשתי שנות פטור ממס פלוס חמש שנים למס מופחת.
חזי צייג: כרגע שיעור המס המופחת הוא 25 אחוזים.
חזי צייג: באזור פיתוח ב', שיעור המענקים הוא 10 אחוזים, כאשר בנוסף חברה זכאית לארבע שנות פטור ממס ומס מופחת.
חזי צייג: במידה שמדובר במשקיע זר, הפחתת שיעורי המס הם עד עשר שנים.
פניה קירשנבאום: כתוב כאן בין 10 ל-20.
חזי צייג: עד עשר שנים.
חזי צייג: בין 10 ל-20 אחוזים, הכוונה היא למשקיע חוץ לפי שיעור האחזקה שלו בחברה.
חזי צייג: חברה עתירת השקעות חוץ, זאת חברה שמשקיעים בה משקיע חוץ עוד 20 מיליון דולר ובסך הטבות המס, מעבר למענקים, מקבלים עוד חמש שנים של הטבת מס מופחת.
ערן פולק: מבחינת החוק הקיים זה חוק שנחקר בצורה מאוד אינטנסיבית על פני השנים, גם באקדמיה, גם בבנק ישראל, גם בחוגים אחרים.
ערן פולק: המחקר האחרון שיצא בנושא הזה הוא מחקר של בנק ישראל, ב-2009, שקבע כמה אמירות לגבי האפקטיביות של החוק לאור המטרות שלו.
ערן פולק: אחת הביקורות העיקריות הייתה על רמת התעסוקה.
ערן פולק: נאמר שלחוק ובעיקר למסלול המענקים שנחקר שם אין השפעה.
אמנון כהן: איך קורה דבר כזה?
חיים שני: זה שהם אמרו, לא אומר שאנחנו מסכימים.
ערן פולק: ברקע לעבודת הוועדה עמד גם הדוח הזה.
זבולון אורלב: אני מקווה שזה מבוסס על עובדות.
אמנון כהן: הם אומרים שהם לא מסכימים.
חיים שני: אנחנו נסביר בהמשך.
חיים שני: נתייחס לזה בהמשך.
אמנון כהן: אבל החזירו כסף?
אמנון כהן: לא מחזירים.
ערן פולק: מבחינת הנושא של פריון הייצור.
ערן פולק: עבודה של ועדה בראשות ישראל מקוב מ-2007 שבחנה בעיקר את כל מה שקשור לתעשייה המסורתית  קבעה שהרמה הנמוכה של התוצר לעובד בתעשיות המסורתיות והמעורבות נובעת מפריון כולל נמוך.
ערן פולק: יש נתונים מספריים או שיעורים של מה היחס בין פריון התעשייה המסורתית והמעורבת בישראל לעומת התעשייה המקבילה למשל בארצות הברית.
ערן פולק: אנחנו רואים שברמת הפריון לעובד וגם פריון להון כמובן אנחנו באזור של 60 אחוזים מהמקובל  וזה בארצות הברית ולא בסין ולא בהודו אלא בכלכלה יקרה ומפותחת.
ערן פולק: גם בנק ישראל אמר דברים דומים.
משה גפני: זאת אומרת, המצב הקיים לא טוב.
ערן פולק: המצב הקיים לא טוב.
משה גפני: עכשיו מה אתם מציעים.
ערן פולק: אני מסביר את המצב הקיים.
ערן פולק: מבחינת התפלגות של הטבות המס ראינו קודם את ההתפלגות של התעשייה עצמה.
ערן פולק: אתם רואים שכאשר מדברים על הטבות המס, חלק משמעותי ביותר הולך לתל אביב, למרכז, ולחיפה.
ערן פולק: לא שמנו כאן נתונים מספריים אבל מעבר לזה גם חלק משמעותי מאוד מתוך הטבות המס הולך לשבע חברות שמקבלות חלק משמעותי מאוד, סדר גודל של 60 עד 70 אחוזים מהטבות המס ויש כאן בעצם חוק שבהיבט הזה של הטבות המס הוא מאוד מאוד ריכוזי.
ערן פולק: לכן מבחינת סיכום של בעיות והבחנה לגבי החוק הקיים, זה חוק שבעיקר במסלול המס, בהיקף המשמעותי של המשאבים, יש לו רמה של ריכוזיות וחוסר יעילות, חוסר ודאות מבחינת מסלול הטבות המס וראיתם את המורכבות של הטבלה ויש עוד הרבה מאוד עיוותים שנגזרים מהטבלה הזאת – לא נכנסנו לרמה הזאת, אבל אפשר לפרט – ובעצם לא מאפשר להציג מסלול אטרקטיבי למשקיעי חוץ ולמשקיעים ישראלים כלפי העולם אלא סבך שלם של הטבות שמחולקות.
ערן פולק: בכל מה שקשור למסלול המענקים, הביקורת או התוצאה העיקרית שראינו הייתה שמסלול המענקים ניתן היום אך ורק להשקעות, מה שנקרא השקעות בברזלים, השקעות הון ברכישת מכונות בעוד שעל רמת החדשנות ורמת האטרקטיביות של התעשייה יש הרבה מאוד גורמים נוספים שמשפיעים  ובעצם החוק לא מאפשר לטפל ולתמרץ כל מה שקשור לחדשנות, לא בהקשרים של הכשרת עובדים, לא בהקשרים של הון אנושי ולא בהקשרים נוספים.
משה גפני: אחד הדברים המרכזיים של הרפורמה הוא שאתם מבקשים להשקיע בהון האנושי, מה שעד היום לא היה.
ערן פולק: היום לא ניתן לעשות את זה במסגרת חוק עידוד השקעות הון ובעצם מכאן אנחנו ניגשים לרפורמה והתהליך שעברנו.
חיים שני: בינואר 2010 שר התעשייה ושר האוצר מינה אותי לעמוד בראש ועדה עם מנכ"ל משרד התעשייה כסגני ונציגים של משרד האוצר ומשרד התעשייה, כולל כמובן רשות המסים, אגף התקציבים.
משה גפני: היו 11 דיונים, ומה ההמלצות?
חיים שני: קיימנו סדרה של דיונים, נפגשנו עם סדרה ארוכה של חברות בתחומים שונים, כולל חברות בתעשייה.
חיים שני: אני אישית וחלק מחברי הצוות ביקרנו גם בחברות בדרום הארץ, בצפון הארץ, ונכנסנו לספרים שלהן, לשיקולים שלהן ולדילמות שלהן.
משה גפני: אנחנו סומכים עליכם שנפגשתם עם כל מי שהייתם צריכים להיפגש והכל בסדר.
משה גפני: מה אתם ממליצים?
משה גפני: אני מניח שאז החוק גם עבר בחוק ההסדרים.
משה גפני: אנחנו אנשים פשוטים.
חיים שני: גם מנהלי החברות לפעמים הם אנשים פשוטים.
חיים שני: כמו שראיתם קודם, אופיר ניסה להסביר לכם את החוק עם המסלולים השונים ועם הדילמות השונות, עם החלקים השונים, אנחנו אומרים שאת הדבר הזה, את המורכבות הזאת אנחנו רוצים לפשט.
חיים שני: אם היינו קודם במצב ששיעור המס התחיל מאפס לעשר שנים, אבל על ההכנסה המוטבת בלבד, הכנסה שנובעת מהשקעה, את המלים המסובכות האלה אנחנו רוצים לפשט עכשיו ולומר פשוט מאוד: אתה נמצא במרכז הארץ, אתה משלם 12 אחוזים מס, אם אתה עונה על הקריטריונים.
משה גפני: במקום 25 אחוזים.
חיים שני: אתה משלם מס חברות.
חיים שני: אם אתה חברה תעשייתית שיש לך לפחות 25 אחוזים יצוא ועונה על הקריטריון של חברה תעשייתית, אתה משלם 12 אחוזים במרכז ו-8 אחוזים בפריפריה.
חיים שני: זהו.
יעקב אדרי: עם אותם תנאים של יצוא גם לפריפריה.
חיים שני: נכון.
פניה קירשנבאום: לכל החברות.
יעקב אדרי: כאן הפלונטר.
משה גפני: חכה רגע.
יעקב אדרי: זה מותנה ביצוא של 25 אחוזים.
חיים שני: אין פלונטר ואנחנו גם נסביר למה.
חיים שני: בשלב הזה יש כלל אחד.
משה גפני: אדוני המנכ"ל, רגע.
משה גפני: אנחנו יכולים לקיים כאן דיונים פילוסופיים רבים וזה מאוד מעניין אבל אני מציע לא לנהוג כך.
משה גפני: אתה תציג את הדברים.
משה גפני: אנחנו ניכנס לסעיפים ואנחנו נדון על כל סעיף בנפרד.
משה גפני: אנחנו לא מתכוונים לדלג על שום דבר.
משה גפני: אתה מציג את עיקרי הדברים.
משה גפני: אמרת דבר אחד, חבר הכנסת יעקב אדרי העיר הערה שהיא הערה נכונה אבל אנחנו נדון עליה כאשר נגיע לסעיף.
יהודה נסרדישי: אנחנו נציג את המודל.
חיים שני: אם כן, 8 אחוזים בפריפריה ו-12 אחוזים במרכז על כל הכנסה ולא רק על הכנסה מוטבת.
משה גפני: זה בתנאי ש-25 אחוזים הולך ליצוא.
חיים שני: הנושא השני הוא מסלול המענקים.
חיים שני: מסלול המענקים בעבר היה 20 אחוזים באזורי פיתוח א' ו-10 אחוזים באזורי פיתוח ב'.
חיים שני: היום אנחנו מאפשרים הקצאה של מענקים רק באזור פיתוח א' אבל ניתן לתת את המענקים עד לשיעור של 30 אחוזים ואני אסביר אחר כך בסעיף הבא מה זה אומר.
יעקב אדרי: ברשותך, אם אתה נותן את ההסבר, תגיד בנושא כיל כמה הם צריכים לשלם.
משה גפני: הגמרא אומרת שהכל יודעים למה כלה נכנסת לחופה.
משה גפני: לא מדברים עכשיו על כיל.
חיים שני: הדבר הבא הוא דבר משמעותי ביותר וזה נושא של עדכון מסלול המענקים.
חיים שני: כתשובה לאותן שאלות שהיו לגבי יעילות החוק ויעילות מסלול המענקים אומר שעד היום ניתן היה לקיים רק מסלול אחד של מענקים שניתנים בהשקעה בהון פיזי.
חיים שני: הדבר הכי משמעותי או אחד השינויים המשמעותיים היא אותה תוספת של 10 אחוזים שאנחנו מדברים עליה שניתן יהיה להשקיע גם בהון אנושי על מנת לקבל את המענק.
חיים שני: מה אומר המשפט הזה בעברית פשוטה, הון אנושי, להבדיל מהון פיזי?
חיים שני: אם אתה קונה מחרטה או כבשן או מכונת יצור והקמת אותה במפעל בפריפריה, קנית אותה במחיר מסוים מגרמניה, המחיר ששילמת והמחיר של המתחרה שלך באסיה או בברזיל היה אותו מחיר, שניכם שילמתם, אתה קיבלת סובסידיה מסוימת מהמדינה, הסובסידיה הזאת מוצדקת כי זאת תמיכה מהמדינה, תמריץ מהמדינה, אם אתה מקים את אותה מחרטה או את אותו מפעל בפריפריה לעומת הקמתו במרכז, ובשלב הראשון חשוב שיהיה לך את היתרון הזה כי יותר קשה לעשות את זה בפריפריה מאשר במרכז.
חיים שני: אבל, וזה הדבר הכי משמעותי, כדי שתוכל להתמודד עם המתחרה שלך הרבה שנים, לשניכם יש את אותה מכונה, אתה צריך שהמהנדסים שלך יחשבו על תהליכים יותר חדשניים, על מוצר שהוא יותר חדשני ולכן המדינה תעזור לך כאשר מהנדסי תעשייה וניהול, את אותו תהליך יעשו יותר חכם מהמפעל המתחרה במזרח הרחוק או במקומות אחרים.
חיים שני: זאת הכוונה במסלול חדשנות.
חיים שני: אתה תכשיר את העובדים ולא רק תקנה את המכונה, כך שאם חס וחלילה המפעל הזה לא יצליח, לפחות תשאיר אחריך עובדים שקיבלו הכשרה מקצועית יותר טובה.
חיים שני: אתם מוזמנים ללכת לפריפריה, מוזמנים ללכת לאותה רשימה שהראיתי לכם שם, חברות שמתלבטות בין מקומות שונים בעולם ותראו איך הם משקיעים בתהליכי היצוא שזה מהנדסים, פיזיקאים, יכולים להיות אנשי תהליך, כימאים.
חיים שני: באמצעות ה-10 אחוזים אנחנו נדאג שלא ישקיעו רק במכונה אלא גם בתהליך כדי שהם יהיו יותר תחרותיים בעולם.
חיים שני: הכל עד כמובן.
חיים שני: זה כפוף לשיקולים של חזי צייג וזה יאפשר למרכז ההשקעות לבנות מסלולים חדשניים לטובת הנושא הזה.
חיים שני: דבר הכי משמעותי בחוק, לפי עניות דעתנו, והיו על זה הרבה דיונים וכתבות, זה שעד היום חברה בפריפריה הייתה חייבת לבחור בין מסלול המס לבין מסלול המענקים, או שהיא קיבלה מענק מהמדינה או שהיא קיבלה הטבת מס מהמדינה.
חיים שני: כאשר החוק הזה ייכנס לתוקף, בפריפריה שכולם דואגים לה, המשמעות של זה היא שבעלי המפעלים יוכלו לקבל מענק ובתוך שנתיים, להבדיל ממה שהיה להם בעבר – אם בעבר, בתוך שנתיים הם עלו למס חברות מלא, חברות בפריפריה יוכלו לקבל גם מענק וגם להיכנס להטבת מס של  שמונה אחוזים מיד.
חיים שני: הדבר הזה הוא דרמטי.