GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל הנר-דויטש: מיכל הנר-דויטש:     כלומר, יותר כסף – יחול עליו שיעור מס של 10% ולא 14% לגבי הכנסה חייבת מיגיעה אישית, כאשר את הוראות השעה אנחנו מתקנים בסעיף 47:  "בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009 (בפרק זה – חוק ההתייעלות הכלכלית), בסעיף 167, בסעיפים קטנים (ב) עד (ו)" – שאלה הוראות השעה של 2011 עד 2015 – "בסעיף 121(ב)(1) לפקודה המובא בהם –  (1) בפסקת משנה (א), במקום "מ-55,080" יבוא "מ-59,520";  (2) בפסקת משנה (ב), במקום "מ-55,081" יבוא "מ-59,521".
מיכל הנר-דויטש: "     התחילה היא תחילה שמתחילה ב-1 בינואר 2011 או 1 בינואר 2016, לפי העניין, כאשר מה שאמרתי בהתחלה לגבי ההצמדה – הסכומים האלה יתואמו לפי סעיף 120ב כבר ב-1 בינואר 2011, כלומר שהריווח, תתווסף לו עליית המדד.
מיכל הנר-דויטש: זה כתוב בסעיף 49(ג) להצעת החוק, עמוד 90: "לעניין סעיף 120ב לפקודה,יראו את הסכומים הנקובים בסעיף 121 לפקודה, כנוסחו בסעיפים 46(6) ו-47 לחוק זה" – שאלה שני הסעיפים שקראנו כרגע – "כאילו תואמו לאחרונה ביום ט"ו בטבת התש"ע, 1 בינואר 2010", משמע ב-1 בינואר 2011 אנחנו מתאמים את הסכומים הללו ואז הריווח יהיה גדול יותר.
מיכל הנר-דויטש: היו"ר משה גפני:     אני אבקש בהמשך חוק ההתייעלות הכלכלית – איך קוראים לזה היום?
מיכל הנר-דויטש: שגית אפיק:     	המדיניות הכלכלית.
מיכל הנר-דויטש: היו"ר משה גפני:     	בהמשך חוק ההסדרים יכול להיות שאנחנו נרצה לשנות דברים בחוק ההסדרים, ואז יבואו ויאמרו שייחסר כסף.
מיכל הנר-דויטש: אני אבקש אז לקיים דיון על ההפחתה במס הכנסה ובמס החברות לגבי המשך ההפחתה.
מיכל הנר-דויטש: אם נגיע למסקנה שכל מה שהבאתם – מה שהממשלה הביאה – הכול בסדר, אז בסדר, אבל אם יתברר לחברי הוועדה שיש דברים שהם לא בסדר ונצטרך לא לאשר אותם, אז ייחסר כסף, ואנחנו אנשים אחראים, אז אנחנו נקיים דיון ואני לא משלים את הדיון לגבי העניין הזה.
מיכל הנר-דויטש: אנחנו נקיים דיון לגבי ההפחתה במס הכנסה ובמס החברות ואנחנו נצטרך להחליט מה אנחנו מעדיפים – האם אנחנו מעדיפים הפחתה במס הכנסה במסים ישירים, כשבמסים ישירים נהנים מעמד הביניים והעשירים, בעוד שיכולים להיות דברים שיפגעו בחוק ההסדרים במעמד הביניים ובעניים, ואז אנחנו נצטרך לקבל החלטה ערכית.
מיכל הנר-דויטש: לכן אני משאיר את הסעיף הזה פתוח לדיון להמשך חוק ההסדרים.
אמנון כהן: יש היגיון רב בדבריך, אדוני.
אמנון כהן: היו"ר משה גפני:     	תודה רבה, הישיבה נעולה.
משה גפני: אני מקדם בברכה את נגיד בנק ישראל פרופסור סטנלי פישר שהוא אורח קבוע בוועדה שלנו, אורח מכובד ואנחנו מתכבדים בך אדוני הנגיד ואנשיו.
משה גפני: על סדר היום סקירת נגיד בנק ישראל שתינתן מיד.
משה גפני: אני מבקש לומר לך אדוני הנגיד שאתמול היה כאן שר האוצר והציג את התקציב הדו שנתי לשנים 2011-2012.
משה גפני: לצערי הרב חוק ההתייעלות הכלכלית עדיין לא הגיע אל הוועדה אבל ככל הנראה הוא יגיע מחר, אז מתכנסת ועדת הכנסת שמחליטה.
משה גפני: התקציב עבר לכאן, אבל החוקים הנלווים, חוקי ההתייעלות, כפי שהם מכונים חוק ההסדרים, עדיין לא עברו.
משה גפני: לא נותר לנו זמן רב כדי להכין את חוק ההתייעלות, אבל אנחנו נשתדל לעמוד בקצב הזה ומה שלא נספיק, נצטרך להעביר לינואר.
משה גפני: יש כמה דברים שעולים ואלה הם פערי המעמדות בין עשירים לעניים, נושא שהופך להיות איום על החברה הישראלית.
משה גפני: הפער הולך וגדל והוא יותר מאשר במדינות המערב.
משה גפני: מצוקת הדיור היא מצוקה שעלולה לסכן את המצב הכלכלי והמצב הכלכלי במדינה הוא טוב.
משה גפני: המצב הכלכלי, יחסית למה שקורה במדינות אחרות, גם מבחינת רמת החיים, גם מבחינת השמירה על המערכת הבנקאית, גם מבחינת אחוזי אבטלה מהם חששנו מאוד אבל אנחנו נמצאים היום ב-6.3 אחוזים, וזה הרבה פחות מאשר קיים במדינות אחרות.
משה גפני: אם אני טועה באחוז לכאן או לכאן, המגמה היא מגמה של ירידה.
משה גפני: כל המערכת הזאת היא מערכת שגם לך אדוני הנגיד וגם לבנק ישראל בכלל יש תרומה רבה לנתונים הללו, אבל אנחנו נצטרך להתמודד עם הדברים האלה.
משה גפני: מצוקת הדיור היא מצוקה שהיא בלתי מתקבלת על הדעת.
משה גפני: אי אפשר להמשיך לנהל כך מדיניות, בה אין היצע של דירות.
משה גפני: המדינה מספסרת והיא הספסרית הכי גדולה של הקרקעות במדינה, זוגות צעירים אינם יכולים לרכוש דירה והם אינם יכולים להגיע לקורת גג לראשם, ויש עוד בעיות נוספות שמעיבות על המצב הכלכלי הטוב.
משה גפני: אני מניח אדוני הנגיד שאתה נותן את דעתך גם על הנושאים הללו על אף שהפתרון בסופו של דבר בנושא הזה הוא פתרון שמצוי בידי הממשלה.
משה גפני: הממשלה צריכה למצוא את הפתרון לנושא.
משה גפני: אני מבקש ממך גם, אם תוכל, להתייחס לעניין הזה.
משה גפני: אתה גם הנחת את דוח האינפלציה.
משה גפני: הבמה לרשותך אדוני הנגיד.
הנגיד סטנלי פישר: אדוני היושב ראש, תודה רבה.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו כאן במסגרת החוק שאתם הייתם הגורם העיקרי בהעברתו בכנסת, חוק בנק ישראל החדש שקובע שלפחות פעמיים בשנה הנגיד ידווח לוועדת הכספים או לכנסת.
משה גפני: עשינו את זה בכוונה.
משה גפני: רצינו שתבוא.
הנגיד סטנלי פישר: זה גם מתאים להסביר לריבון מה קורה במשק.
הנגיד סטנלי פישר: לך ולחברי הוועדה, תודה רבה.
הנגיד סטנלי פישר: אני אתן דוח תקופתי על פי סעיף 55 לחוק בנק ישראל התש"ע-2010 ובמסגרתו אני מדווח על מדיניות מוניטרית ואיך היא משפיעה על המשק.
הנגיד סטנלי פישר: יש קשר הדוק בין זה לבין דוח האינפלציה, אבל אני ארגנתי את זה בצורה קצת שונה ואלך לפי המטרות שקבע החוק לבנק ישראל.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת, ראשית, אינפלציה, שנית, תמיכה בתעסוקה וצמיחה וצמצום פערים, ושלישית, תמיכה ביציבות הפיננסית.
הנגיד סטנלי פישר: זה יהיה סדר הדברים במצגת.
הנגיד סטנלי פישר: זה קצת מסובך, אבל אני מקווה שזה יהיה ברור.
הנגיד סטנלי פישר: בכחול הכהה תוכלו לראות את ריבית בנק ישראל רואים שבאוקטובר 2008 התחלנו להוריד את הריבית והורדנו אותה מהר מאוד מ-4 ורבע אחוזים לחצי אחוזים ועשינו זאת תוך שישה חודשים בתחילת המשבר העולמי.
הנגיד סטנלי פישר: הצפי של כולם אז היה – ועכשיו אני עובר לצבע הירוק – שנהיה בתקופה של אינפלציה שלילית כתוצאה מהמשבר, ואתם רואים את זה בצבע הירוק ושיהיה מיתון.
הנגיד סטנלי פישר: אכן היה מיתון אבל האינפלציה בפועל לא ירדה.
הנגיד סטנלי פישר: בצבע האדום רואים אינפלציה בפועל והיא הייתה גבוהה קצת מעל הגבול העליון של הצבע החום, יעד יציבות מחירים שהממשלה קבעה, עד לאחרונה, כאשר האינפלציה בפועל נכנסה לאמצע תחום היעד.
הנגיד סטנלי פישר: בינתיים הציפיות לאינפלציה עלו.
הנגיד סטנלי פישר: לפני שנגיע לסיבות לכך, אומר שזה מאוד ברור.
הנגיד סטנלי פישר: שיעור האינפלציה – הצבע הכחול – היה קרוב ל-3 אחוזים או קצת מעל 3 אחוזים לשנה-שנה וחצי אבל בלי הדיור.
הנגיד סטנלי פישר: לו היינו מוציאים את מחיר הדיור מהמדד, היינו באינפלציה מאוד נמוכה, מתחת לאחוז רוב הזמן, עד תחילת 2010.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת שבמשך כל תקופת המיתון האינפלציה הגבוהה הייתה בעיקר כתוצאה – לא רק, אבל בעיקר – של העלייה במחיר הדיור ומגיעים לזה דרך זה שהאינפלציה שכוללת את הדיור הייתה גבוהה הרבה יותר מהאינפלציה בלי רכיב הדיור.
הנגיד סטנלי פישר: על בסיס ציפיות החזאים האינפלציה עכשיו צפויה לעלות בתוך 12 החודשים הבאים.
הנגיד סטנלי פישר: מצפים שעד סוף השנה האינפלציה תהיה קרוב לאמצע היעד, אלה הברים האדומים, אבל אחר כך היא תתחיל לעלות ושוב, זה בעיקר בגלל מחירי הדיור שנמצאים שם וגם השפעות הקצה, מה אתה מוציא ב-12 חודשים, מה היה לפני 12 חודשים ומה יהיה בחודש שאתה מכניס.
הנגיד סטנלי פישר: קוראים לזה השפעות קצה וזה עניין טכני.
הנגיד סטנלי פישר: השוק מצפה שעד סוף השנה הבאה נחזור לתוך היעד ונעמוד על פחות מ-3 אחוזים, אבל תהיה תקופה של אינפלציה יותר גבוהה.
הנגיד סטנלי פישר: רציתי להראות לכם מה קורה לשיעורי ריבית בעולם שגורמים לבעיות שקיימות אצלנו בניהול מדיניות מוניטרית.
הנגיד סטנלי פישר: בירוק רואים ריבית ביפן.
הנגיד סטנלי פישר: ההגדרה הפורמלית של בנק יפן הוא שהריבית תהיה בין אפס ל-0,1.
הנגיד סטנלי פישר: זאת הריבית שהם קבעו.
הנגיד סטנלי פישר: בארצות הברית קבעו שזה יהיה בין אפס ל-0,25 נקודות בסיס.
הנגיד סטנלי פישר: אפס ורבע אחוז.
הנגיד סטנלי פישר: באנגליה זה חצי אחוז, באירופה בגוש היורו, בבנק המרכזי האירופאי, זה אחוז אחד והם היו ברמות האלה כבר מזמן, יותר משנה וחצי, כמעט כולם.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו התחלנו להעלות את הריבית כאשר ראינו שהאינפלציה מעל שלושה אחוזים, כבר באוגוסט 2009, ומי שהיה אחרינו היו האוסטרלים שגם הם היו במצב טוב במשק.
הנגיד סטנלי פישר: הריבית אצלם היא הרבה יותר גבוהה והם העלו אותה לפני שבוע.
הנגיד סטנלי פישר: את חלקה של הסיבה נראה עוד מעט.
הנגיד סטנלי פישר: הקנדים גם הם התחילו להעלות אבל לא בהרבה.
הנגיד סטנלי פישר: יש מדינות אחרות שהמשק שלהן צומח וגם הן מעלות את הריבית, כמו נורבגיה ומדינות אמריקה הלטינית.
הנגיד סטנלי פישר: זה ביחס לאינפלציה.
הנגיד סטנלי פישר: בקיצור, האינפלציה באמצע היעד צפויה לעלות מעל היעד ואחר כך לרדת, עד סוף השנה הבאה לתוך אמצע היעד, אבל תמיד ביחס לאינפלציה יש הרבה אי ודאות.
הנגיד סטנלי פישר: היעד השני של מדיניות מוניטרית, תמיכה בצמיחה ובתעסוקה.
הנגיד סטנלי פישר: במונחים של צמיחה – הצבע הכחול כאן  מראה את מדינת ישראל, הצבע הצהוב-כתום מראה את המדינות המפותחות – רואים שמאז 2003 בכל תקופה רלוונטית, המשק הישראלי צמח בקצב יותר גבוה מאשר המדינות המפותחות  וכשהייתה צמיחה שלילית אצלנו ב-2008-2009, הירידה אצלנו הייתה יותר קטנה מאשר הירידה במדינות המפותחות.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת שבהשוואה למדינות ה-OECD אליהן הצטרפנו, הצמיחה שלנו הייתה גבוהה וזה מקבל את התפוצה בעולם שהמשק שלנו צומח כך.
הנגיד סטנלי פישר: מה שהיה ממש מרשים במשק הישראלי זה מה שקרה לאבטלה במשך תקופת המיתון.
הנגיד סטנלי פישר: הצבע הכחול מראה את ישראל.
הנגיד סטנלי פישר: נכנסנו למיתון באמצע 2008 עם אבטלה של 5,9 אחוזים וזאת הרמה הכי נמוכה מאז 15 שנים.
הנגיד סטנלי פישר: האבטלה בארצות הברית עמדה על 5 אחוזים, פחות מאשר אצלנו.
הנגיד סטנלי פישר: באירופה היא הייתה גבוהה מאשר אצלנו.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו ציפינו שנעלה ל-9 אחוזים ובעצם עלינו רק ל-8 אחוזים.
הנגיד סטנלי פישר: אני אומר רק אבל זה לא קל לאלו שהיו מובטלים.
הנגיד סטנלי פישר: מאז הצלחנו לרדת כמעט למקום בו התחלנו, ל-5,9 אחוזים.
הנגיד סטנלי פישר: עכשיו אנחנו עומדים על 6,2 אחוזים, על 6,3 אחוזים, הנתונים לא מדויקים, ובינתיים בארצות הברית האבטלה עלתה מפחות מ-5 אחוזים ל-9,6 אחוזים ובאירופה היא עלתה מ-7,5 אחוז ל-10 אחוזים.
הנגיד סטנלי פישר: אם כן, שם רואים את ההבדל בין המשקים ושם ההצלחה של המשק הישראלי במונחים של הגמישות של המשק הזה ולא רק הגמישות אלא זה היה גם מכוון במובן זה שהיו ניסיונות לא לפטר עובדים אלא לתת להם  לעבוד פחות שעות בשבוע.
הנגיד סטנלי פישר: זה דבר שהצליח.
הנגיד סטנלי פישר: אין לנו זמן להיכנס לפרטים, אבל מה שאנחנו עשינו יותר טוב מכל האחרים היה להוריד את שעות העבודה במשך המיתון, שעות העבודה לעובד, אבל לא לפטר.
הנגיד סטנלי פישר: היו פיטורים אבל לא בקצב שהיה בארצות הברית.
הנגיד סטנלי פישר: זאת הייתה הצלחה שלא הייתה ממשיכה לו המשק לא היה מתחיל לצמוח, אבל בגדול זה הצליח וזה היבט מאוד חיובי.
הנגיד סטנלי פישר: עכשיו אני עובר לדבר שתאמרו לי עוד מעט שהוא לא מתייחס לצמיחת המשק, אבל זה כן מתייחס וזה הסחר העולמי שלנו.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו רואים כאן את אחוז התמ"ג שאנחנו מייצאים, בכחול, ומייבאים, באדום.
הנגיד סטנלי פישר: הגענו לרמות מאוד גבוהות של 45 אחוזים ב-2008.
הנגיד סטנלי פישר: בכחול רואים שלפני 15 שנים היצוא היה רק 30 אחוזים של התמ"ג והוא הגיע ל-45 אחוזים וזה היה אחד הגורמים לצמיחת המשק.
הנגיד סטנלי פישר: במיתון שניהם ירדו, גם היבוא וגם היצוא.
הנגיד סטנלי פישר: אם היצוא יורד פחות מהיבוא, בעצם זה גורם לעלייה בצמיחה או לירידה פחות גדולה.
הנגיד סטנלי פישר: המרווח בין היצוא והיבוא התרחב במשך תקופת המיתון והוא ממשיך להתרחב.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת, אנחנו חזרנו ל-44 אחוזים של התמ"ג ביצוא והיבוא הוא 41 אחוזים.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו מאוד מודאגים ממה שקורה ליצוא, אבל האיזון בין יבוא ויצוא הוא לטובת המשק הישראלי.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת, הפער בין היבוא ליצוא עלה וזה טוב לצמיחת המשק.
הנגיד סטנלי פישר: עכשיו אנחנו מגיעים לסיבה שהכנסנו את הנתונים האלה לגבי הצמיחה וזה שער החליפין.
הנגיד סטנלי פישר: ידוע שאנחנו מתערבים בשוק המט"ח ואני אומר למה.
הנגיד סטנלי פישר: זה משום שזה קובע את המחיר שהיצואנים מקבלים וזה קובע את הרווחיות שלהם ואת היכולת שלהם להמשיך לייצר ולייצא.
הנגיד סטנלי פישר: כאשר יש ייסוף בשער החליפין, מבחינת רמת הפעילות זה גורם שלילי.
הנגיד סטנלי פישר: יש מגמה בעולם שהמטבעות של המדינות המתעוררות והמתפתחות והיותר מוצלחות לאחרונה – ואנחנו ביניהן – יש אצלן ייסוף.
הנגיד סטנלי פישר: אי אפשר לעמוד נגד המגמה הזאת אבל כן אפשר למתן אותה.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו לא יכולים למנוע אותה.
הנגיד סטנלי פישר: אם היינו מסתכלים על איך נראה הייסוף אצלנו מול מדינות אחרות, נראה שבעצם הייסוף אצלנו הוא יותר קטן מהממוצע אצל הברזילאים, האוסטרלים ומדינות אחרות שחזרו לצמיחה.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו מנסים למתן, לתת זמן ליצואנים להתייעל כדי שהם יוכלו לייצא במחיר יותר נמוך, זה מה ששער החליפין עושה להם, ושגם יהיה להם זמן לעבור מהמדינות שהצמיחה בהן נמוכה למדינות הצומחות שרובן הן בדרום אמריקה ובאסיה.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו קונים זמן.
מגלי והבה: יש תחזית לגבי הזמן?
מגלי והבה: אתה קונה את הזמן הזה לשנה, לשנתיים?
מגלי והבה: לחודש, חודשיים?
הנגיד סטנלי פישר: התחלנו להתערב באופן כבד ביולי 2008 ומאז עברו כבר שנתיים.
הנגיד סטנלי פישר: בלי ההתערבות הזאת השקל היה הרבה יותר מיוסף.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו עוזרים אבל אי אפשר לעמוד בזה לנצח, אז בין שנתיים לנצח יש הרבה זמן.
הנגיד סטנלי פישר: בדיוק מתי נגיע לנקודת הזמן הזאת, לו ידעתי, לא הייתי אומר, אבל חוץ מזה אני לא יודע.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו עוברים עכשיו לתחום היציבות הפיננסית וכאן אני רוצה לומר לגבי המשק שיש דבר אחד שברור לגמרי, ממה שקרה בעולם במשבר הזה, שהמדינות בהן לא היה משבר במערכת הפיננסית שלהן, חזרו כבר לצמיחה.
הנגיד סטנלי פישר: כל מדינה בה היה משבר פיננסי, ממשיכה להיות בבעיה.
הנגיד סטנלי פישר: באירופה, בארצות הברית.
הנגיד סטנלי פישר: לפני יומיים דיברתי עם הנגיד האיסלנדי ושם היה משבר פיננסי.
הנגיד סטנלי פישר: באירלנד.
הנגיד סטנלי פישר: כל מיני מדינות בהן היה משבר פיננסי, יש להן בעיות שממשיכות.
הנגיד סטנלי פישר: אלו שלא היה בהן משבר פיננסי, המשק חזק לצמיחה וזה מה שקרה אצלנו.
הנגיד סטנלי פישר: זאת תוצאה וחלק חשוב של הנחישות של המפקח.
הנגיד סטנלי פישר: מה שהוא דרש במשך המיתון – והבנקים כל הזמן רצו להוריד את יחס ההון שלהם, לתת יותר הלוואות ובמובן מסוים לשמור על פחות ביטוח – הוא לא נתן להם והוא דרש כל הזמן שהם יעלו את יחס ההון, שזאת הרזרבה של הבנק ושם המקום שאתה רואה אם הבנק חזק.
הנגיד סטנלי פישר: הוא הצליח לשכנע אותם – יש לו דרכי שכנוע חזקים – להגדיל את היחס הון שלהם עד שאנחנו נהיה מעל הממוצע של המדינות שהן בקבוצת ההשוואה עליה אנחנו מסתכלים.
הנגיד סטנלי פישר: את זה אנחנו רואים כאן.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו גם רואים את ההבדל בין מה שקרה בארץ לבין מה שקרה במדינות שסבלו ממשבר פיננסי וזאת רמת סך כל האשראי לציבור שהבנקים נותנים.
הנגיד סטנלי פישר: רואים שהייתה ירידה קטנה בתחילת המשבר, בסוף 2007, בברים הירוקים רואים ירידה קטנה, ויש עוד תקופה באמצע 2009 בה הייתה ירידה, אבל כמות האשראי לא ירדה בהרבה.
הנגיד סטנלי פישר: הייתה טענה, ואני זוכר שהייתי אצלכם במשך התקופה, שהריבית של הבנקים לא ירדה כתוצאה מירידת ריבית בנק ישראל.
הנגיד סטנלי פישר: ריבית בנק ישראל מצוינת בכחול הכהה והריבית של הבנקים, הממוצע, מצוינת בצבע התכלת.
הנגיד סטנלי פישר: רואים שם שבעצם הפער התרחב קצת.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת, הפער בין מה שהבנקים משלמים לקבל הלוואות מבנק ישראל, ומה שהם מקבלים מההלוואות שלהם, התרחב במעט ולא בהרבה, ובעצם בממוצע הם הורידו את הריבית.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת, המערכת הפיננסית פעלה.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו הורדנו את הריבית, הם הורידו את הריבית במיוחד על משכנתאות ואנשים לקחו יותר משכנתאות.
הנגיד סטנלי פישר: שוק המניות שלנו שהוא חלק של התמסורת של המדיניות המוניטרית, רואים אותנו כאן בצבע הירוק.
הנגיד סטנלי פישר: הבורסה בתל אביב מתנהגת באופן מאוד דומה לנסדאק בארצות הברית, כפי שמופיע בצבע האדום, אבל מתנהגת מאוד דומה גם לשווקים המתעוררים.
הנגיד סטנלי פישר: אנחנו קיבלנו לפני מספר חודשים את הקידום לא להיות חלק של קבוצה בשווקים המתעוררים אלא בשווקים המתקדמים ולכן נצטרך לעשות השוואה שונה בשנה הבאה.
הנגיד סטנלי פישר: זה בצד היציבות הפיננסית.
הנגיד סטנלי פישר: זה דבר שהיה מאוד חזק אצלנו ולזה בגדול אחראי מצב הבנקים.
הנגיד סטנלי פישר: לשוק הדיור, וכאן אנחנו מתייחסים ליציבות הפיננסית.
הנגיד סטנלי פישר: דיברתי קודם על הפער בין האינפלציה שכוללת את הדיור ועל האינפלציה בלי הדיור.
הנגיד סטנלי פישר: עכשיו אנחנו מתייחסים למשהו שונה.
משה גפני: הודיעו שעל צחי הנגבי הטילו קלון.
משה גפני: להחלטה הזאת הייתה גם משמעות כלכלית.
משה גפני: יש לזה השלכה מאוד ישירה על ועדת הכלכלה, אבל יש לזה משמעות.
משה גפני: חבל לי עליו.
משה גפני: אדוני הנגיד, אנחנו נמשיך בכלכלה.
הנגיד סטנלי פישר: דיברנו על השיעור שהתייחס לשיעור האינפלציה בלי הדיור ועם הדיור.
הנגיד סטנלי פישר: כאן אנחנו מתייחסים למשהו מאוד חשוב לעתיד אבל הוא שונה.
הנגיד סטנלי פישר: הצבע הכחול כאן מראה את מחיר הדירות, כמה אתה משלם כדי לקנות דירה.
הנגיד סטנלי פישר: הצבע האדום מראה את מדד הדיור בתוך מדד המחירים לצרכן.
הנגיד סטנלי פישר: זה לא מחיר הדירות אלא מחיר שכר דירה.
הנגיד סטנלי פישר: אתה לא יוצא כל חודש וקונה דירה, אתה כאילו שוכר דירה ומה שאנחנו רואים זה שמחירי הדירות עלו בקצב הרבה יותר מהיר ממחיר שכירת הדירה, מהמדד שמופיע בתוך מדד המחירים.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת, יש פער שנפתח בין מה שקורה למחירי הדירות, לשכר הדירה, ואנחנו מצפים ומוטרדים מזה שיש אפשרות ששכר הדירה יעלה ויתנהג קצת יותר דומה לזה שמצוין בצבע הכחול.
הנגיד סטנלי פישר: אולי בדרך יש עליות בשכר הדירה כתוצאה ממה שקרה למחירי הדירות.
הנגיד סטנלי פישר: רציתי שתראו מה קרה למחירי הדירות בארץ ביחס למדינות אחרות.
הנגיד סטנלי פישר: אתם רואים שחוץ מאשר בגרמניה – כפי שמצוין בצבע הירוק – המחירים מאז 2000 בארץ כמעט ולא עלו ביחס לכל העולם.
הנגיד סטנלי פישר: במדינות אחרות רואים קפיצה.
הנגיד סטנלי פישר: הצבע האדום מראה את ספרד ואנחנו רואים שהמחיר עלה ב-150 אחוזים, מ-100 ל-250, תוך שמונה שנים.
הנגיד סטנלי פישר: רואים שבארצות הברית זה עלה מ-100 ל-170 ואז התחיל לרדת.
הנגיד סטנלי פישר: באוסטרליה, וזה ממש מרשים, זה ירד בתקופת המיתון ועכשיו חזר לעלות.
הנגיד סטנלי פישר: בהשוואה בין לאומית, המחירים בארץ לא עלו כל כך הרבה, אבל מאז 2008 הם עולים בקצב מאוד מהיר ואת זה רואים בצבע הכחול, וזאת הבעיה אתה אנחנו מתמודדים.
הנגיד סטנלי פישר: זאת העלייה המהירה ושם אנחנו נראים יותר דומים למדינות בהן הייתה בועה.
הנגיד סטנלי פישר: לנו לא הייתה בועה עד 2008 ויש עלייה עכשיו, אבל אם אתה מתחיל ב-2000 או לו היינו מתחילים ב-1995, תראו שאנחנו ב-135-140, הייתי אומר שבמשך עשר שנים לעלות ב-40  אחוזים, זאת אומרת 3,5-3,7 אחוזים לשנה, זה לא כל כך רציני, אבל זה לא קרה במשך עשר שנים אלא זה קרה בשנתיים וזה ההיבט שמפחיד.
הנגיד סטנלי פישר: זאת הבעיה שלנו.
הנגיד סטנלי פישר: זה לא קרוב לבעיה של אוסטרליה, לבעיה של ספרד, שם הם במיתון רציני, לבעיה של ארצות הברית ואחרים משום שלא הייתה לנו הקפיצה למעלה כפי שהייתה בכל המדינות האחרות עד לאחרונה, אבל לאחרונה זאת מתחילה  להיות בעיה.
הנגיד סטנלי פישר: יש דבר שאני מניח ששמעתם משר האוצר אתמול ובצדק.
הנגיד סטנלי פישר: אם מסתכלים על התחלות בנייה ועל גמר בנייה, הייתה תנודתיות בהתחלות הבנייה והן עמדו סביב רמה פחות או יותר קבועה של קרוב ל-8,000 התחלות בנייה לרבעון.
הנגיד סטנלי פישר: עכשיו רואים שלאחרונה יש התחלות של כמעט 10,000 לרבעון.
הנגיד סטנלי פישר: זאת אומרת שיש גידול בהתחלות בנייה.
הנגיד סטנלי פישר: זה מתחיל לקרות.
אמנון כהן: אבל לא מספיק.
הנגיד סטנלי פישר: זה לא מספיק, אבל רואים שאפילו בגמר בנייה יש עלייה אבל העלייה היא פחות מרשימה משום שזה לוקח זמן עד שההתחלות מתורגמות לגמר  בנייה.
הנגיד סטנלי פישר: אם כן, יש התחלה של התגובה הנדרשת אבל בינתיים המחירים ממשיכים לעלות.