GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי אורבך: כמטחווי קשת.
ירון ביבי: פחות או יותר אותו דבר.
ירון ביבי: לכן הטענה של המדינה שאי אפשר היה לרכוש בעלות מפני שהקרקע הזאת היתה מרוחקת מכל ישוב אחר ואין הוכחות.
ירון ביבי: יחד עם זאת אנחנו מגיעים להסכמי פשרה שבהם אנחנו מצד אחד נותנים חלק מהקרקע הנתבעת, מצד שני מקבלים או מסדירים את הבעלות של המדינה על יתרת הקרקע ונותנים גם פיצויים כספיים.
ירון ביבי: חלק מההסדרים האלה מלווים בזה שהבדווים גם עוברים למקום ישוב מסודר, שזה, אני חושב, אחד האינטרסים הגדולים של המדינה.
ירון ביבי: גם את הקרקע, שאנחנו נותנים כפיצוי, אנחנו לא רושמים באיזה ספר נסתר, אלא ההיבט התקציבי של זה מופיע בספר התקציב ולכן חלק מה-200 מיליון שקל האלה הם לא כסף בעין שיוצא, אלא הגילוי הנאות של הקרקע שאנחנו נתנו כפיצוי.
חיים אורון: זו הקרקע---
ירון ביבי: חבר הכנסת אורון, זה הפיצוי.
ירון ביבי: לא רק בכסף אלא גם בקרקע.
ירון ביבי: נניח שהגענו עם מישהו להסכם שאומר ש'אתה מקבל 50 דונם בבעלותך ועוד 50 שקלים', בסעיף הזה נרשם הערך הכספי של אותם 50 דונם ועוד 50 שקלים.
חיים אורון: בשלוש השנים האחרונות כמה מהסכומים האלה חזרו לתקציב?
חיים אורון: לא מומשו?
ירון ביבי: מרביתם.
משה גפני: אני לא הבנתי, תסביר.
חיים אורון: זה סעיף בשביל לכתוב אותו, לא מבצעים אותו, בסוף שנה הוא נשאר---
משה גפני: אז למה הם מביאים העברה עכשיו?
חיים אורון: כי עכשיו זה עובר ממשרד למשרד.
חיים אורון: עכשיו זה לא יבוצע במשרד השיכון.
חיים אורון: אם אתה רוצה לקיים דיון על הנושא של הבדווים, סליחה שאני מתפרץ, כי אני מוכן להתחיל עכשיו לנאום ולסיים את זה בערך עד שעה אחת.
משה גפני: לא, אבל אני רוצה את הדיון הזה, אני רוצה את הדיון עכשיו.
חיים אורון: אני אתחיל בסיפור ואחר כך אני אגיד את זה.
חיים אורון: הקרקע לא רשומה.
חיים אורון: אני אתן דוגמה אחת שהיא רשומה.
חיים אורון: באו כמה יהודים ואמרו 'יש לנו קרקעות על יד נבטים', אמרו להם 'איך יש לכם קרקעות על יד נבטים?'
חיים אורון: הם אומרים 'יש לנו רישום בטאבו שקנינו את הקרקע ב-47' והלכנו לעזה ורשמנו את הקרקע' והם קיבלו את הקרקע.
משה גפני: 47' היה המנדט.
חיים אורון: בא הבדווי שממנו קנו את הקרקע והוא אומר 'יתרת הקרקע היא שלי'.
חיים אורון: אמרו לו 'לא, אתה מירי, כי אתה לא רשום'.
חיים אורון: נכון שהסיפור מדויק?
ירון ביבי: לא מכיר אותו.
חיים אורון: אבל אני מכיר אותו.
חיים אורון: תאמין לי, אני מסתובב בסביבה.
חיים אורון: מה לעשות, אני חי שם 50 שנה, אני יכול לתת לך סיפורים מעכשיו עד חוץ לארץ, כולל מה שדיברנו פה בצד על מה שיש עכשיו, הרסו כבר חמש פעמים---
משה גפני: אז מה זה ה-200 מיליון העברה?
משה גפני: אם אתה אומר שזה נמצא בתקציב, זה נמצא בתקציב.
חיים אורון: ה-200 מיליון זה חלק מ-10 מיליארד שלפי דוח גולדברג, שלא מיישמים אותו למרות שזה שופט עליון שפעם ראשונה פרץ כמה מהטאבואים.
חיים אורון: אז עכשיו יש ועדת יישום שחלק רוצים לקצץ בגולדברג וחלק...
חיים אורון: אני לא יודע מה ייצא ממנה.
חיים אורון: מתי יש דיון?
חיים אורון: בנובמבר?
אורי אורבך: ולמה זה לא מיושם, כי הם רוצים יותר כסף, או כי המדינה לא רוצה---
ירון ביבי: אם אפשר, אני אפרט.
חיים אורון: קודם כל ועדת גולדברג לא מיושמת, כי הממשלה לא החליטה לקבל אותה.
חיים אורון: היא הקימה ועדת יישום שעוסקת עכשיו בכל המלחמות על ועדת גולדברג.
חיים אורון: הנגב פרוץ, הבנייה משתוללת---
ירון ביבי: הבנייה הלא חוקית משתוללת.
חיים אורון: הבנייה הלא חוקית משתוללת, אין בנייה חוקית בנגב.
חיים אורון: יש 80,000 בתים לא חוקיים בנגב.
חיים אורון: אפשר לקחת בולדוזר בצומת שאני עובר כל בוקר, צומת בית קמה, להגיד לו להתחיל לנסוע עד דימונה ולחזור ולנסוע ולחזור וכל מה שבדרך להוריד והוא יוריד בתים לא חוקיים, כל הזמן.
משה גפני: אתה טוען שאם היו מיישמים את זה ומיישמים את זה נכון---
חיים אורון: אני טוען שאם המדינה היתה רוצה לפתור, זה נורא קשה, זה נורא מסובך.
חיים אורון: זה נורא קשה כי האנשים האלה משוכנעים שכל מה שהם תובעים הוא שלהם, אבל עובדה, פעם אחת הצליחו.
חיים אורון: אתה יודע מתי הצליחו?
חיים אורון: כשמדינת ישראל רצתה להקים שדה תעופה, בחוק השלום.
חיים אורון: היות וכבר הייתי שם ומי שביצע את החוק זה חבר קיבוץ שלי, אז אני מכיר את זה לפני ולפנים.
חיים אורון: פתאום התברר שאפשר, למה?
חיים אורון: כי יש אינטרס של היהודים להקים שדה תעופה, אחרת אי אפשר היה לפנות את שדות התעופה בסיני, והאמריקאים שילמו את הכסף, לא על הסדרי הקרקע, האמריקאים שילמו את הכסף על שדה התעופה, והתברר שאפשר להגיע להסדרים ואז הקימו את כסייפה ואת ערוער והם ישובים קיימים, אבל הם תקועים עד עכשיו.
חיים אורון: הוא יספר לך איך הם תקועים ולא מבוצעים.
חיים אורון: אל תהיה מודאג, ה-200 מיליון שקלים האלה, העברנו אותם, לא יבצעו אותם.
חיים אורון: תשאל אותו כמה ביצעו אותם בשנים הקודמות.
משה גפני: תיכף, מר ירון ביבי יסכם את הדיון.
אריאל יוצר: קודם כל, זה נכון שהביצוע הכספי הוא לא ביצוע מסחרר, אבל אני אשמח להעביר לכאן נתונים.
אריאל יוצר: כל שנה יש ביצוע של כמה עשרות מיליוני שקלים לטובת נושא הסדרת פעילות הבדווים בנגב.
משה גפני: שמה?
משה גפני: שנותנים---
אריאל יוצר: קודם כל עוסקים בהסדרה.
ירון ביבי: מרבית התקציב עובר לפיתוח.
אריאל יוצר: מרבית התקציב, כמו שאמר מר ביבי, הולך לטובת פיתוח ישובים.
משה גפני: אותו בדווי שטוען לקרקע, שנמצא ובנה שם בנייה בלתי חוקית והוא טוען שזו קרקע שלו והמדינה לא מכירה בזה, הכסף הזה הולך אליו באיזה שהוא שלב?
אריאל יוצר: היום יש הסדרה שמתבצעת על פי החלטות מועצת מקרקעי ישראל.
אריאל יוצר: כשאני אעביר ביצוע אחורה, הכספים שיצאו הם מכח אותן החלטות של מועצת מקרקעי ישראל.
חיים אורון: כמה כסף נתנו עד עכשיו?
אריאל יוצר: אני לא רוצה להגיד נתונים, אני אעביר.
אריאל יוצר: ה-200 מיליון שקלים שמראים כאן הם 200 מיליון שקלים שצפויים כבר להיות כחלק מהמסקנות של אותה ועדה שכרגע דיברו עליה, וגם על פי התכנית ועבודת המטה המאוד מורכבת, שמתנהלת עכשיו, קצב ההסדרה אמור להיות מוגבר.
אריאל יוצר: ספציפית ל-200 מיליון שקלים אלה, מְקומה של הרשות להסדרת התיישבות הבדווים, ארגונית נכון יותר שיהיה במשרד הבינוי והשינוי.
אריאל יוצר: התקציב שמיועד להסדרה מגיע מתקציב מינהל מקרקעי ישראל כי הם עוסקים בפעילות קרקעית ולכן מה שאתם רואים כאן זה בעצם לאפשר למינהל מקרקעי ישראל להתחייב למשרד הבינוי והשיכון ולהגיד לו שתקציב לטובת נושא ההסדרה מגיע ממקורותיו של מינהל מקרקעי ישראל, וגם לתת להם התחייבות---
משה גפני: מה אתם מבקשים בהעברה הזאת?
אריאל יוצר: ההעברה למעשה אומרת למשרד הבינוי והשיכון שהמינהל מקצה לה תקציב בסך הגובה הזה על מנת להסדיר את הפעילות הקרקעית---
משה גפני: איפה הכסף הזה נמצא עכשיו?
אריאל יוצר: הכסף נמצא באופן עקרוני בתקציב המינהל.
אריאל יוצר: כשאתה נותן הרשאה להתחייב, אתה לא נותן מזומן, אלא אתה מאפשר את האופציה לפעול.
משה גפני: ה-200 מיליון שקל האלה נמצאים עכשיו בתקציב של המינהל?
משה גפני: מה אתם מבקשים מאיתנו, שנאשר מה?
אריאל יוצר: שתאשרו למינהל להתחייב למשרד הביוני והשיכון על זה שהכסף יעבור אליהם בפועל כשתתבצע ההסדרה.
משה גפני: ואם אני לא מאשר?
משה גפני: לפני האישור, לפני שהעברתם את הפנייה, אם היה צריך להסדיר את ה-200 מיליון שקל האלה, היה צריך לתת את זה לטובת העניין, מה היה עושה המינהל?
אריאל יוצר: כרגע אנחנו נמצאים---
משה גפני: עזוב את ההעברה, מה הוא היה עושה?
ירון ביבי: עד היום, או עד לפני כחצי שנה, היתה יחידה במינהל מקרקעי ישראל שהיא עשתה את הפעולות האלה.
ירון ביבי: הפעולות האלה מתוקצבות בתקציב המינהל בלמעלה מעשור וחצי והמינהל עושה את הפעילות.
ירון ביבי: החליטה הממשלה הקודמת להעביר את הפעילות ממינהל מקרקעי ישראל לרשות---
משה גפני: ומתי הוקמה הרשות הזו?
ירון ביבי: הרשות הזו הוקמה לפני כשנה בערך.
משה גפני: מי עומד בראש הרשות?
ירון ביבי: מר יהודה בכר.
משה גפני: זה אצלכם במשרד?
ירון ביבי: היא נמצאת במשרד השיכון.
משה גפני: ברשות הזו יש דירקטוריונים?
ירון ביבי: לא. זו רשות פנים ממשלתית, זו לא רשות שהיא באמת רשות.
ירון ביבי: זה בעיקר מהטעם שהפתרון של הבעיה הוא לא רק פתרון כלכלי.
ירון ביבי: יש הרבה זוויות, יש זווית של חינוך, וביקשו לרכז את כל הפעולות ב---
משה גפני: מה שאתם מבקשים מאיתנו?
ירון ביבי: מה שאנחנו מבקשים זה להסיט את הכסף מתקציב מינהל מקרקעי ישראל לתקציב משרד השיכון.
ירון ביבי: הכסף הזה יתחלק לשלושה דברים, זה תכנון ופיתוח של שכונות חדשות, ואם יוחלט על ישובים חדשים אז גם ישובים חדשים.
ירון ביבי: יש בדווים שאין להם תביעות בעלות על קרקע אבל הם יושבים בפזורה, הם יושבים במקום שהוא לא מוסדר, זו היסטוריה ארוכה.
ירון ביבי: כשהקימו את המדינה ביקשו מהם לעבור לאזור הזה, זה נקרא אזור הסייג, ולאותם בדווים מגיע גם פתרון דיור והמדינה משקיעה הרבה מאוד כסף בעניין הזה.
משה גפני: אוקי.
חיים אורון: אני עוסק בזה כל הזמן, כולל השבוע, בשבוע הבא.
חיים אורון: מר ירון ביבי מגמגם, אני מבין אותו, הוא לא יכול להגיד דברים אחרים.
חיים אורון: לא עושים כלום, הכסף לא הולך, חבל על הזמן.
חיים אורון: מה זה 200 מיליון שקל?
חיים אורון: זה כסף קטן, בטח הכביש הזה לאבו בסמה בתוך הסכום הזה, נכון?
ירון ביבי: גם.
חיים אורון: הנה, זה גם.
חיים אורון: צריך לעשות כביש לבית ספר, ואבו בסמה זה בין עומר ללהב, עושים כביש לבית ספר, אז קלעג'י, שהיה ראש מינהל התכנון, הוא בא ואומר 'אני כבר לא יכול יותר, תראה מה עושים'.
חיים אורון: הוא לא בדיוק ממרצ, קלעג'י, הוא לא שמאלן כזה מטורף.
ירון ביבי: אני לא יודע, אני לא בודק את ההזדהות הפוליטית של מנהלים כלליים.
חיים אורון: הוא, אגב, יותר ביקורתי ממני.
ירון ביבי: אני יודע.
חיים אורון: אתה יודע בדיוק.
חיים אורון: הוא מדבר על זה במונחים יותר חריפים ממני.
משה גפני: מר ירון ביבי, אני מודה לך על ההסבר המפורט.
משה גפני: אני רוצה להגיד לך שביום שני הולך להתקיים פה דיון מאוד קשה.
משה גפני: מבחינתי הנושא של הדיור הולך להיות נושא מרכזי במושב הזה, זה נושא שהוא קריטי, הוא יפוצץ את החברה, ואני מבקש שתתכונן.
משה גפני: אנחנו ביקשנו גם מהמנהל הכללי של משרד ראש הממשלה שיבוא, וגם ממשרד השיכון.
ירון ביבי: לעליית המחירים בשוק הדיור יש אפקט על כלל המשק.
ירון ביבי: לא הרבה זוכרים שהמשקל של מחירי הדיור בתוך המדד הכללי הוא 25%, זאת אומרת שכל פעם שמחירי הדיור עולים באחוז, מדד המחירים הכללי עולה ב-0.25% ולכן זו בעיה משקית, זו לא רק בעיה של מחוסרי הדיור.
חיים אורון: אני מבקש לקבל איך הכסף הזה---
ירון ביבי: החלוקה של הכסף?
חיים אורון: כל שנה עושים על זה 200 מיליון שקל כאלה.
חיים אורון: איך הוא היה כשהוא היה במינהל, ולמה הוא הוצא, מה הוצא לפיתוח, מה הוצא לכל מיני דברים באבו בסמה.
ירון ביבי: בסדר, בחמש השנים האחרונות?
ירון ביבי: לאיזה תקופה?
משה גפני: בסדר, תעבירו את זה לחבר הכנסת אורון, תביאו את זה לוועדה.
ירון ביבי: יש, ברשותך, עוד בקשה של המינהל, אם אפשר לאשר אותה גם היום, אז אני אשמח.
משה גפני: היא הגיעה היום, אני לא מאשר.
משה גפני: זה בשבוע הבא.
משה גפני: פנייה מס' 415, מי בעד אישור הפנייה?
משה גפני: פנייה 415 אושרה.
ירון ביבי: ברשותך, זה שעות כוננות למפקחים של מינהל מקרקעי ישראל וחלק מהעבודה של השמירה על הקרקע גם ב---
משה גפני: נראה בהמשך לאן אנחנו מגיעים.
משה גפני: 424, המשרד להגנת הסביבה.
שירלי ברנע-שריקי: מדובר בפנייה של שינויים פנימיים בתקצוב השתתפויות, בין היתר העברה למוזיאון הטבע.
שירלי ברנע-שריקי: אני מבינה שהפנייה הזאת הובאה כבר בפני הוועדה---
משה גפני: כן, רצינו לדעת מה זה.
שירלי ברנע-שריקי: ברשותכם אני אתן את זכות הדיבור לפרופ' תמר דיין מאוניברסיטת תל אביב, היא מנהלת את הפרויקט.
תמר דיין: מדובר באוסף של בערך 4 מיליון פריטי אוסף של מה שאנחנו קוראים Natural History.
תמר דיין: במקרה הבאתי חרקים, אלספות, חלזונות.
תמר דיין: למה אנחנו מחזיקים?
תמר דיין: זה נשמע שעשוע---
חיים אורון: פרופ' דיין, לפי דעתי זו פעם ראשונה בהיסטוריה של הכנסת.
אלכס מילר: שיש חרקים בוועדה?
תמר דיין: לכן הבאתי.
תמר דיין: הדבר הזה זה הארכיון של המגוון הביולוגי של ישראל במאה השנים האחרונות.
תמר דיין: אנחנו יודעים היום שמגוון ביולוגי זה כבר לא רק תחביב של חובבי שפירית הביצה, אלא זה מה שמחזיק אותנו כלכלית וחקלאית ובריאותית, גם להכיר, גם לדעת מה צריך ומה לא צריך וממה להיזהר.
תמר דיין: אני הבאתי כאן קופסה אחת של חרקים שגם החקלאים ביניכם וגם הלא-חקלאים ביניכם יכולים לרצות לראות.
תמר דיין: אם רק תרשו לי, אני עכשיו משווקת את החרקים שלי.
תמר דיין: למשל, אתם יודעים שרוב מה שאנחנו אוכלים מואבק על ידי דבורים, חלקם דבורים מסחריות.
תמר דיין: בארץ יש בערך 1,500 מינים של דבורי בר שגם הן עושות לנו את העבודה, אנחנו רק לא משלמים על השכירה שלהם.
תמר דיין: פה מצד שני זה צרעות טפיליות, שמשמשות להדברה ביולוגית, במקרה הזה זו הדברה ביולוגית של זבוב הים התיכון וזבוב הזית, שאלה מזיקי חקלאות.
תמר דיין: אלה מינים שהובאו להדברה ביולוגית של מין אחר.
תמר דיין: כך אנחנו עושים חקלאות, הרוב זה מלחמה ביולוגית.
תמר דיין: פה זה מזיקי חקלאות שמגיעים ארצה.
תמר דיין: אנחנו חוקרים, מתעדים, חוקרים את השינויים, יש גינה מאוד מאוד גדולה במגוון הביולוגי של ישראל.
תמר דיין: אנחנו משתמשים בזה גם למטרות של הגנה על הסביבה כמובן, כי כל דבר כזה של הדברה ביולוגית מקטין את הנזקים לסביבה באופן דרמטי, כולל זה שהוא תורם לחקלאות.
תמר דיין: אנחנו תורמים לתשתיות.
תמר דיין: למשל אנחנו מקבלים כל שנה אלפי דגימות שנעצרות בנמלים של ישראל, בעלי חיים וצמחים זרים שמגיעים, שיכולים להפוך פולשים.
תמר דיין: אני לא יודעת עאם קראתם כתבה של אמיר בן דוד, לפני כמה שבועות, על החילזון שלא תפסנו בזמן והוא מציף את הכנרת.
תמר דיין: אנחנו היום חוקרים גם אותו וגם את הטפיל שמולו.
תמר דיין: אלה פרטים שמביאים ארצה ודברים שמגיעים לגזרת הים התיכון דרך תעלת הסואץ והמשמעות שלהם היא גם כלכלית עצומה.
תמר דיין: למשל הדג הזה.
תמר דיין: כל מי שצורך דגי ים, למשל, יודע שהם נורא נורא יקרים היום, כי יש פחות ופחות.
תמר דיין: מה שאנשים לא יודעים זה שמה שמשפיע הרבה פעמים על גזרת הים התיכון זו גם העובדה שטמפרטורות הים עלו בעשרות השנים האחרונות במשהו כמו 3 מעלות, שזה דבר דרמטי, ומצד שני, דרך תעלת סואץ מגיעים היום בערך 50% משלל הדיג של ישראל מים סוף לים התיכון.
תמר דיין: חלקם מצוינים וכשרים, חלקם, כמו הדג הזה, באים עם קוצים ארסיים בגב, או דג אחר שהבאתי, שגרם למוות.
אורי אורבך: אבל אתם מקימים מוזיאון.
תמר דיין: אנחנו מקימים מרכז קניין שיהיו בו האוספים, המחקר שלהם, השכלה והכשרה מקצועית, וגם יהיה פתוח לציבור להשכלתו.
משה גפני: אנחנו בכל אופן ועדת כספים, אז אני מבקש לדעת מי מחזיק את המוזיאון הזה?
תמר דיין: הדבר הזה בבעלות אוניברסיטת תל אביב.
תמר דיין: זה נחשב גם על ידי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח גם על ידי האקדמיה הלאומית למדעים כתשתית מחקר לאומי וכן הוא מתוקצב ייעודית על ידי ועדת התכנון והתקצוב מעבר לתקצוב של האוניברסיטה.
תמר דיין: עסקו בזה מאמצע שנות השמונים ארבע ועדות שונות של האקדמיה ועוד המועצה הלאומית למחקר ופיתוח ומצאו שמטעמי עלות-תועלת מדעית עדיף שזה יישאר באוניברסיטה, יקבל הכרה לאומית וייתן את השירותים ואת המדע שנחוץ למדינה.
משה גפני: כמה עלות המוזיאון הזה?
תמר דיין: תקציב הבנייה שיש לנו היום הוא 63 מיליון שקלים.
תמר דיין: מחצית זה תרומות ומחצית ממקורות ממשלתיים משולבים, שזה הוועדה לתכנון ותקצוב, ששמה גם מניה מיוחדת בגלל שזה מחקר לאומי, משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה, משרד התיירות, ומשרד המדע וועדת התכנון והתקצוב בשוטף.
משה גפני: ו-1,250,000 שמתבקש עכשיו בהעברה, מה הוא?
תמר דיין: זה בעצם החלק של המשרד להגנת הסביבה, אנחנו התחייבנו לסכום כולל של 6 ורבע מיליון, כל שנה מיליון ורבע.
משה גפני: זה עבור בנייה?
משה גפני: זאת אומרת בונים בניין.
תמר דיין: כן.
משה גפני: ואין שם בניין לשכן בו את המוזיאון?
תמר דיין: לא רק שאין, אני מוכרחה להגיד היום שלא רק הדברים נמצאים בסיכון, אלא גם העובדים נמצאים בסיכון, כי החומרים, גם אלכוהול, גם פורמלין, גם חומרים לשימור חרקים, כמו נפטלין, פוגעים בבריאות.
תמר דיין: יש לנו בעיה של ביטוח, הדברים מוחזקים בצורה מאוד מאוד קשה.
תמר דיין: אני אנצל את ההזדמנות הזאת להגיד שאנחנו מאוד מאוד נשמח לארח אתכם גם כבודדים וגם כוועדה ולהציג לכם את הדברים.
משה גפני: חשוב לנו מאוד לדעת על החרקים.
תמר דיין: יש שם דברים מאוד מאוד חשובים---
אלכס מילר: אנחנו נעשה את נֹח.
אלכס מילר: בעוד חודש, כשאני אכנס לוועדת חינוך, נעשה ועדה משותפת.
משה גפני: פנייה 424 אושרה.
משה גפני: 438.
עמית סדן: הפנייה נועדה לביצוע שינויים פנימיים שעיקרם תקצוב מיליון ₪ במזומן, ו-1,325,000 ₪ בהרשאה להתחייב עבור פיתוח ממשק אינטרנטי יחיד לפתיחת עסק.
עמית סדן: סכום של 4,200 אלפי ₪ במזומן ב-21200/9, בהרשאה להתחייב, עבור הקמת גורם מאשר, שזה בעצם אפשרות לעשות חתימה אלקטרונית עם תעודות זהות.
משה גפני: מה זה 4 מיליון שיורד ממימון תכניות ההבראה?
אלכס מילר: חבר הכנסת אורון, זה היה הוויכוח שהיה עם העצמאים שמסובך מבחינתם הנושא האלקטרוני.
אלכס מילר: אתה יכול להסביר קצת על הנושא של חתימה אלקטרונית ומה זה הפרויקט הזה?
עמית סדן: במסגרת כל הפרויקט של שדרוג תעודות הזהות, שתהיה תעודת זהות עם חתימה דיגילית, התאפשר, כחלק מהשירותים שניתנים, להכניס את זה למחשב ולהיכנס לאתרים של הממשלה או אפילו בהמשך של עסקים פרטיים ושהחתימה במחשב תהיה קבילה כחתימה לכל דבר ועניין.
עמית סדן: בעצם לשפר את השירות לאזרח.
משה גפני: רבותיי, מי בעד אישור הפנייה?
משה גפני: פנייה 438 אושרה.
משה גפני: 444.
משה גפני: 445.
משה גפני: 451-450.
רבקה לויפר: זו העברה ממשרד ראש הממשלה למשרד הרווחה לצורך ועדה לאחים שכולים.
רבקה לויפר: זו ועדה ציבורית, שנקבעה בהחלטת ממשלה, לדיון על אחים שכולים.
רבקה לויפר: היא היתה אמורה להתקיים במשרד ראש הממשלה, אבל בגלל שראש הממשלה הוא אח שכול, מעבירים אותה למשרד הרווחה.
משה גפני: פניות 451-450 אושרו.
משה גפני: 460, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
רן רדניק: הפנייה נועדה לביצוע שינויים פנימיים בתקציב משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, לרבות תקצוב מיזם התעסוקה תב"ת, תנופה בתעסוקה, בשיתוף הג'וינט, תקצוב מיזם 'חרדים לעתידם', מימון לימודים אקדמאים לחרדים, גם בשיתוף הג'וינט ותקצוב פעילות מרכזי הכשרה ממשלתיים בסכום 7 מיליון ₪. כמו כן הפנייה נועדה לתקצוב מכרז בקרה ופיקוח במעונות היום, הצהרונים ותקצוב פעילות האגף לתעסוקת נשים חד הוריות.
משה גפני: זאת אומרת כל הסעיפים האלה מבוצעים כל הזמן וצריך עוד כסף להוסיף להם, נכון?
רן רדניק: ספציפית הסעיפים האלה, כן.
משה גפני: מטופלים.
משה גפני: זאת אומרת מעבירים כסף לנושא של עידוד התעסוקה, עידוד תעסוקה של---
חיים אורון: חרדים.
משה גפני: חרדים, נשים, חד הוריות.
משה גפני: זאת אומרת מעבירים כסף, נכון?
רן רדניק: פועלים לעידוד תעסוקה.
רן רדניק: אני אשמח להרחיב לגבי כל אחד מהסעיפים.
משה גפני: לא, אתה לא צריך להרחיב.
משה גפני: אם אתה תוכל להגיד, נאשר את זה, אני חושב שאין סיבה שלא נאשר, אבל אני רוצה אם תוכל להעביר לי בימים הקרובים מה היה הביצוע בכל הדברים האלה.
משה גפני: זאת אומרת כמה כסף משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בשנת 2010 העביר לעידוד תעסוקת נשים, חד הוריות, חרדים, מה הוא עשה?
משה גפני: כמה כסף הוא העביר?
משה גפני: אני אשמח להעביר מה התקציב ומה הביצוע בפועל, גם בעבר.
משה גפני: אין שום בעיה.
משה גפני: יופי.
משה גפני: פנייה 460 אושרה.
משה גפני: 467, המשרד לביטחון פנים.
משה גפני: 472-473, בינוי.
רן רדניק: הפנייה נועדה לביצוע העברה בין סעיפים ממשרד השיכון למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, לטובת מיגון מעונות יום ביישובי עוטף עזה, בהתאם להחלטת ממשלה.
משה גפני: והאגף לתעסוקת נשים, מה זה?
רן רדניק: זה בינוי מעונות יום, באגף לתעסוקת נשים.
משה גפני: אבל זה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
רן רדניק: 2.84 מיליון שקלים עוברים ממשרד השיכון למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, כאשר משרד התעשייה יוסיף בנפרד 13 מיליון שקלים, כלומר סך העלות כ-16 מיליון שקלים, לטובת מיגון מעונות יום, וזה בהתאם להחלטת ממשלה.
משה גפני: פניות 472-473 אושרו.
משה גפני: מספר פנייה לוועדה 477 עד 480.
יונתן ברסימנטוב: הפנייה התקציבית נועדה להקצות תוספת של 25.8 מיליון ₪, תקציב הכבאות עם משרד הפנים.
משה גפני: פניות 477 – 480 אושרו.
משה גפני: 487 עד 489.
עמית סדן: הפנייה נועדה לתקצוב 53 מיליוני ₪ במזומן ו-80 מיליוני ₪ בהרשאה להתחייב, על פי הפירוט הבא; כ-37 מיליון ₪ עבור הארכת הסכם עם חברת HP להפעלת מערכת אביב, שזו מערכת רישום אוכלוסין, וכ-80 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב, כ-13 מיליון ₪ להיערכות הרשות לקליטת ביקורת הגבולות לאחריותה, בהתאם להחלטת ממשלה וכ-3 מיליון ₪---
משה גפני: מה זה הסעיף הראשון, איזו חברה זאת?
עמית סדן: חברת HP הפעילה במשך שנים את מערכת הרישום הכוללת של מערכת אביב, מערכת רישום האוכלוסין הכוללת את כל רישום האוכלוסין שנעשה בלשכות, בעצם כל המידע שיש על האוכלוסייה בישראל, גם מידע שמשמש למערכות הבחירות.
משה גפני: זה לא המשרד עושה את זה, זו חברה חיצונית?
עמית סדן: זו מערכת ממוחשבת מאוד קשה, חברת HP מספקת---
משה גפני: כמה זמן שהיא מספקת את השירותים האלה?
עמית סדן: לפחות עשר שנים אחורה, ועכשיו האריכו את ההסכם, שדרגו אותו ועשו---
משה גפני: יש שאלות, רבותיי?
אלכס מילר: היה מכרז לעניין הזה?
עמית סדן: להארכה לא היה מכרז.
עמית סדן: היה מכרז לפני עשר שנים, עכשיו רצו לצאת למכרז חדש, ונדרשה הארכה.
עמית סדן: היתה אפשרות להארכה במסגרת המכרז הקודם, האריכו את זה ובימים אלה כבר פורסם מכרז חדש.
עמית סדן: בגלל שזו מערכת מאוד קשה, ייקח שלוש שנים בערך עד שתיכנס מערכת חדשה בפועל.
משה גפני: פניות 487 – 489 אושרו.
משה גפני: 492.
רבקה לויפר: הפנייה נועדה לצורך תקצוב נסיעות לחוץ לארץ, לצורך יישום החלטת ממשלה מחודש מאי על תושבים חוזרים.
רבקה לויפר: הם מעבירים בסעיף פנימי.
משה גפני: מי נוסע לחוץ לארץ?
רבקה לויפר: מי נוסע?
רבקה לויפר: המנהל הכללי נוסע.
משה גפני: אי אפשר בהעברה גדולה של משרד הקליטה להכניס גם את ה-300,000 האלה?
משה גפני: פנייה 492 אושרה.
רבקה לויפר: יש שם עוד הרשאה להתחייב.
משה גפני: פנייה 500.
אלון מסר: הפנייה נועדה להגדיל את תקציב ההוצאה המותנית בהכנסה של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, וזאת בשל החזרת תקציב מהקרנות הדו-לאומיות למחקר ופיתוח ישראל-ארצות הברית, בהתאם לסיכום עם הקרנות מדצמבר 2009.
משה גפני: 211 מיליון?
אלון מסר: בשנה שעברה נעשה ניסיון להגדיל את הקרנות הדו-לאומיות.
אלון מסר: אלה קרנות למחקר ופיתוח וקרן בירד למחקר ופיתוח תעשייתי, קרן ברד למחקר ופיתוח תחומי החקלאות, קרן BSF למחקר בסיסי יותר.
אלון מסר: היה ניסיון להגדיל את הקרנות.
אלון מסר: הקרנות פועלות במובן זה שישראל שמה כסף והאמריקאים שמים כסף והכסף הזה שוכב ומהריבית מממנים פרויקטים של מחקר.
אלון מסר: היה ניסיון להגדיל את התקציב של הקרנות, הממשל האמריקאי לא העביר את הכספים במועד שנקבע בסיכום עם הקרנות, כרגע מדברים על זה שזה יעבור ב-2011-2012 ולכן בהתאם לסיכום התקציב הזה חוזר.
אלון מסר: עבר פה בוועדה בשנה שעברה.
משה גפני: מה אתם מבקשים עכשיו לעשות?
אלון מסר: הקרנות צריכות להחזיר את הכסף.
אלון מסר: בהתאם לסיכום, אם האמריקאים לא מביאים את הכסף שלהם והכסף לא היה בשימוש, הם צריכים להחזיר את התקציב למדינה.
אלון מסר: זה כסף שנמצא כרגע בקרנות, צריך להחזיר אותו לתקציב המדינה והוא נועד למימון התחייבויות של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בנושא מחקר ופיתוח---
משה גפני: זה להחזיר?
אלון מסר: זה להחזיר.
אלון מסר: זה כסף שנתנו וכרגע חוזר.
משה גפני: אנחנו בעד להחזיר.
משה גפני: פנייה 500 אושרה.
משה גפני: 502 עד 504.
יונתן ברסימנטוב: הפנייה התקציבית נועדה לשלוש מטרות עיקריות.
יונתן ברסימנטוב: אחת, זה העברה של 4.7 מיליון לרשות ההגירה, בהמשך לפיצול של רשות ההגירה ממשרד הפנים, אבל משרד הפנים עדיין מעביר להם כספים.
יונתן ברסימנטוב: שתיים, זה תקצוב של שני תקנים של בני מיעוטים, בהתאם לנוהל נציבות המדינה.
משה גפני: מה זה 4.700 מיליון?
יונתן ברסימנטוב: בעבר מינהל האוכלוסין היה חלק ממשרד הפנים.
יונתן ברסימנטוב: הוקמה רשות ותקציבים שהיו בעבר בתוך משרד הפנים מועברים לרשות ההגירה.
יונתן ברסימנטוב: בזה מדובר.
משה גפני: גירוש ילדי העובדים הזרים?
יונתן ברסימנטוב: לא, זה הולך למשרד הפנים.
משה גפני: פניות 502-504 אושרו.
משה גפני: 505.
משה גפני: משרד הפנים.
משה גפני: שירותי דת ללא-יהודים
יונתן ברסימנטוב: עדות לא יהודיות.
יונתן ברסימנטוב: הסיפור פה זה תקצוב של 8.3 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב, בגין מחיקת התחייבויות עבר.
יונתן ברסימנטוב: זה בעצם חידוש ההתחייבויות.
יונתן ברסימנטוב: בעקבות פיצול משרד הדתות---
משה גפני: אנחנו יודעים, זה נמצא במשרד הפנים.
משה גפני: מה הפנייה דורשת?
משה גפני: כבר קודם היה אישור לעדות לא-יהודיות, 3 מיליון.
יונתן ברסימנטוב: כמו שלמשרד הדתות יש תקציבים שמיועדים לבניית בתי כנסת ומקוואות, גם למשרד הפנים יש תקציבים מסוימים שמיועדים לבנות מבני דת לעדות לא יהודיות.
יונתן ברסימנטוב: מקצים את זה לרשויות מקומיות כדי שיבנו.
יונתן ברסימנטוב: יש הרבה מקרים שבהם הרשויות המקומיות לא מצליחות לבצע את המטרה שלשמה הוקצה הכסף ואז בשלב ראשון מוחקים את ההתחייבות, כדי להקצות את זה לרשות חדשה, ובמהלך ההקצאה לרשות חדשה צריך לתקצב את ההרשאה מחדש, כי נמחקה הרשאה לרשות אחרת.
משה גפני: פנייה 505 אושרה.
משה גפני: אני מוסיף פנייה שמבקש מר ירון ביבי ומבקש מר יוצר ממשרד האוצר, הם אומרים שזה נוגע לכח אדם.
משה גפני: היא הגיעה רק היום ומר ביבי, אנחנו נענים לבקשתך.
משה גפני: מספר הפנייה הוא 512 והיא נועדה למה?
אריאל יוצר: הפנייה הזו נועדה למספר דברים, ביניהם זה תוספת של שעות כוננות לאגף הפיקוח לשמירה על הקרקע, תגבור תקציב להכנת רשומות במינהל ומספר פרויקטי פיתוח שאושרו בוועדת הפרויקטים במינהל.
אריאל יוצר: זה בגידול.
משה גפני: לאשר את זה?
ירון ביבי: בוודאי.
משה גפני: פנייה 512 אושרה.
יונתן ברסימנטוב: בעמוד 51 יש עוד פנייה.
משה גפני: סליחה, סליחה.
משה גפני: . מספר הפנייה זה 506 עד 508.
משה גפני: אני מחדש את הישיבה, בבקשה, מר ברסימנטוב.
יונתן ברסימנטוב: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב תוספת של 65 מיליון שקלים במזומן ו-73 מיליון בהרשאה, עבור פרויקטים ופעולות ברשויות המקומיות בהתאם לסיכום תקציבי מול משרד הפנים.
משה גפני: זה מענקי איזון?
יונתן ברסימנטוב: זה לא מענקי איזון, זה הולך לנושאים שונים במשרד, יש פה 13 מיליון למענקי שר, יש כמעט 27 מיליון לכבאות.
יונתן ברסימנטוב: הסיפור בכבאות זה, כמו שאתם מכירים מצב הכבאות לא...
יונתן ברסימנטוב: עברה החלטת ממשלה לאחרונה לתקצב תוספת של 70 מיליון לרכישת ציוד בכבאות.
יונתן ברסימנטוב: זו המנה הראשונה.
אורי אורבך: מה זה תמיכות בקריות חינוך?
יונתן ברסימנטוב: קריות חינוך זה בהתאם לבקשה של משרד הפנים לתקצב את קריות החינוך.
אורי אורבך: זה לא היה.
משה גפני: זה היה בעבר, בוטל ומחדשים את זה.
אורי אורבך: אני יכול לקבל מי הקריות חינוך שנהנות מזה?
יונתן ברסימנטוב: זו שאלה שצריך להפנות למשרד הפנים.
משה גפני: מה זה מענקים מיועדים לרשויות?
יונתן ברסימנטוב: זה כבאות.
משה גפני: אנחנו מתכוונים לקיים דיון בשבוע הבא על הנושא של השביתה ברשויות המקומיות.
משה גפני: היה סיכום להוסיף 100 מיליון שקלים למענקי האיזון, שבינתיים עוד לא מעבירים את זה, עם התקציבים של משרד החינוך ומשרד הרווחה.
משה גפני: אנחנו מתכוונים לקיים על זה דיון מאוד מקיף אני מקווה בשבוע הבא ביום שלישי וכמובן אני גם ארצה יותר בתוך משרד הפנים לראות מה נעשה עם התקציבים שם.
משה גפני: הוועדה הולכת להיכנס לעניין הזה ואנחנו רוצים כמובן שיתוף פעולה עם משרד האוצר.
משה גפני: פניות 506 עד 508 אושרו.
משה גפני: הנושא שעל סדר-היום: אישור מוסדות ציבור לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה (רשימה מספר 07438510).
משה גפני: מר מונסוניגו, בבקשה.
יהודה מונסוניגו: מדובר ברשימה של 29 גופים שעברו בדיקה של רשות המיסים ונמצאו ראויים לקבלת אישור לתורמים לפי סעיף 46 לפקודה.
יהודה מונסוניגו: העמותות עברו את אישורן של שר האוצר וממתינות לאישורכם, כמקובל.
משה גפני: עורך דין למקין, הכול בסדר?
בנימין למקין: הכול בסדר.
משה גפני: מי בעד אישור המוסדות לפי סעיף 46 כפי שהקראתי?
משה גפני: המוסדות אושרו, תודה רבה, גמר חתימה טובה לכולם.
משה גפני: על סדר-היום: הצעת חוק ייעול הליכי אכיפה ברשות ניירות ערך (תיקוני חקיקה), התש"ע-2010.