GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שוני אלבק: "גרם" זה הרבה יותר רחב מכיוון שפה מדובר גם על עורכי הדין של החברה וגם על מנהלי החשבונות של החברה וגם על נושאי המשרה, שהם מביאים את הנתונים.
דניאל אילון: מה גם שהעבירה הפלילית היום מנוסח בלשון של "גרם ל" ומישהו יישען על הפער.
זוהר גושן: הרב גפני, אני מבקש.
זוהר גושן: היה עקרוני לך הנושא של פרקליט מחוז והלכתי איתך.
זוהר גושן: מדובר במונח טכני מקצועי שהתגבשה ביחס אליו פסיקה בשורה של מקרים על-ידי בית המשפט.
חיים אורון: למה משרד המשפטים מתנגד?
משה גפני: נצביע על כל החוק ואז נדבר, יש פיתרונות.
משה גפני: משרד המשפטים מתנגד, הייעוץ המשפטי של הוועדה מתנגד ואתם בעד.
משה גפני: לא יקרה שום דבר, נוכל לפתור את העניין של הניסוח, אבל אני לא דן על זה.
נתי שילה: אני רוצה לדבר על התוספת השביעית חלק ג' שמרכז את העבירות הבעייתיות.
משה גפני: אני כבר הצבעתי.
נתי שילה: אז ככה - - -
משה גפני: זה לא ככה, זה אחרי 12 ישיבות.
נתי שילה: יש בעיה.
משה גפני: אנחנו בעמוד 64 למעלה, הטלת עיצום כספי.
שגית אפיק: יש כאן נוסח חדש להפרה חוזרת, שהוא בהתאם להערות הגופים.
שגית אפיק: עמוד 66 – למעשה עברנו לחוק ייעוץ השקעות ועכשיו אנחנו מדברים על סכומי העיצומים הכספיים שבחוק ייעוץ השקעות.
שגית אפיק: אתם יכולים לראות את סעיף 38 בעמוד 66, את ההבחנות שיש לגבי מפר שהוא יחיד במקור.
שגית אפיק: בנוסח המקורי זה היה 1 מיליון, ההצעה עכשיו לגבי מפר שהוא יחיד בעל רישיון ייעוץ, זה יהיה בסכום מרבי של 25,000 שקלים.
שגית אפיק: מנהל תיקים 50,000 שקלים במקום 1 מיליון ומפר שהוא יחיד אחר נשאר 1 מיליון גם לגבי תאגיד.
שי חרמש: מה זה נקרא "אחר".
שי חרמש: מי זה האחר?
שגית אפיק: שהוא לא מנוי ב-1 וב-2.
שי חרמש: אז למה הוא צריך פי 50 יותר?
שגית אפיק: כי המטרה היתה להקל.
שי חרמש: תסבירי לי מי זה האחר.
דניאל אילון: האחר הוא בדרך-כלל  מי שפעל ללא רישיון.
דניאל אילון: כיוון שהיחיד הוא בעל רישיון, בין אם הוא נושא משרה ובין אם הוא לא נושא משרה, אז בהפרות, האחרים הם בדרך-כלל מי שפועל ללא רישיון.
שי חרמש: וזאת העבירה היחידה?
דניאל אילון: יש כל מיני הפרות שזאת המשמעות שלהם.
רונן סלומון: מאחר ולא ראיתי את סעיף 38ז קודם לכן - - -
משה גפני: איך לא ראית?
רונן סלומון: זה היה 1 מיליון שקל.
רונן סלומון: מסרתי הערה לאדוני וגם לרשות לניירות ערך.
רונן סלומון: לא צריכה להיות הפרדה והבחנה בין היחיד, שהוא בעל רישיון ייעוץ ושיווק ליחיד שהוא בעל רישיון לניהול תיקים.
רונן סלומון: למעשה אלה פחות או יותר אותם אנשים שרק מקבלים סיווג אחר של רישיונות.
רונן סלומון: לכולם זה צריך להיות 25,000.
רונן סלומון: למה זה 25,000 וזה 50,000?
שי חרמש: תסבירו את ההבדל בין שניהם.
דניאל אילון: רישיון מנהל תיקים הוא רישיון שלא לחינם אתה מקבל אותו אחרי "סשן" נוסף של בחינות.
דניאל אילון: זה מעמד בכיר יותר.
דניאל אילון: הנזקים שאתה יכול לגרום הם גבוהים יותר - - -
משה גפני: דניאל, אני לא מסכים לזה.
רונן סלומון: זאת אפליה לא צודקת.
משה גפני: מאה אחוז, אפליה זה בסדר גמור.
משה גפני: אתם מתייחסים לדברים שלי לא ברצינות.
משה גפני: את כל הדברים האלה כבר אמרת.
משה גפני: אנחנו דנו במה שאמרת והגענו למסקנה ועכשיו אנחנו מצביעים.
משה גפני: אתה לא יכול לפתוח את הדיון מחדש.
רונן סולומון: אני לא פותח, אבל למה האפליה הזאת?
חיים אורון: השתכנענו מהרשות שיש הבדל בין שני הדברים.
משה גפני: יש הבדל, הוא מחזיק את הכסף והוא לא.
חיים אורון: הם גם לא מתחלקים ברווחים באופן שווה בין היועץ לבין בעל התיקים.
חיים אורון: אנחנו לא מבינים בזה אבל לא עד כדי כך.
חיים אורון: מנהל תיקים הוא כמו יועץ שמקבל משכורת?
משה גפני: יכול להיות שאתה צודק ואנחנו טועים אבל אנחנו דנו בזה והחלטנו לקבל את עמדת הרשות.
שגית אפיק: סעיף 38 ח' עמוד 67 למעלה, מדבר על עיצום כספי לגבי אחריות פיקוחים של מנכ"ל בתאגיד או של שותף בנוסף לאחריות ישירה.
שגית אפיק: העיצום הוא 50,000 שקלים חדשים.
שגית אפיק: הנוסח המקורי שהיה בוועדה היה 500,000 שקלים ויש פה הפחתה.
שגית אפיק: סעיף 38ט יהיה איסור שיפוי בביטוח והוא ינוסח בדיוק כמו שמנוסח בחוק ניירות ערך עם התיקון שאמרתי קודם.
שגית אפיק: לגבי עבירת השיבוש, למעשה גם כאן זאת למעשה אותה הכרעה.
שגית אפיק: אם הוועדה הכריעה שעבירת השיבוש תהיה בנוסח הכללי, כפי שמופיעה בעמוד 68 למעלה, גם לכאן ייכנס הנוסח הכללי של עבירת שיבוש עם 3 שנות מאסר ואפשרות המרה לקנס.
שגית אפיק: אתה יכול להצביע עד התוספת השנייה בעמוד 69.
משה גפני: מי בעד אישור הסעיפים עד התוספת השניה?
שגית אפיק: הגענו לתוספת השניה.
שגית אפיק: למעשה יש פה חלוקה של התוספת, בשונה ממה שהובא בוועדה, בין הפרות פשוטות יותר להפרות אחרות וזאת בשל הפחתת העיצומים שעשתה הרשות.
שגית אפיק: בעמוד 73 למעלה יש תיקונים לנוסח בעקבות הערות שנתנו הגופים.
שגית אפיק: בעמוד 74 אפשר לראות את הסכומים החדשים המתוקנים, הם מודגשים בצהוב.
שגית אפיק: לצידם אפשר לראות בירוק את הסכומים המקוריים.
שגית אפיק: לצידם בקו תחתי הסכומים המקוריים.
שגית אפיק: אתה יכול להצביע עד עמוד 75.
שגית אפיק: גם סעיף 2 מתייחסים לסעיף העיצומים הכספיים.
שגית אפיק: גם כאן יש הפחתה שאפשר לראות אותה.
משה גפני: מה זה עמוד 77?
שגית אפיק: זה נוסח חדש לאור הערות הגופים.
משה גפני: מה זה בעמוד 79?
רונית תירוש: יש לי שאלת נוסח לגבי עמוד 79.
משה גפני: אם יש לך שאלת נוסח תעבירי ליועצת המשפטית.
משה גפני: זה לא רלוונטי לגבי ההצבעה.
משה גפני: אם זאת בעיה ניסוחית, היא תוסמך לנסח.
שגית אפיק: גם כאן זה תיקון שנועד להבהיר שההפרה היא עד לרמה של יסוד רשלנות ולא מעבר לזה.
שגית אפיק: אפשר להצביע עד עמוד 79 כולל.
משה גפני: מי בעד עד עמוד 79 כולל?
עודד אופק: לגבי חוק השקעות משותפות בנאמנות.
עודד אופק: זאת הערה שכבר הערנו ואני רוצה לחזור עליה.
עודד אופק: זאת הערה מהותית לגבי נושא משרה.
עודד אופק: פעם היו 5 גורמים שהוגדרו כנושאי משרה שניתן היה לבחון את המהימנות שלהם, היום זה הפך להיות 13 גורמים, כשזה כולל גם מורשי חתימה, חשבים, מבקרי פנים בחברות בעלות השליטה.
עודד אופק: אני רוצה שנבין על מה אנחנו מדברים.
עודד אופק: אם אנחנו הולכים לאיזה קונצרן או חברת אחזקות או חברת ביטוח, עולים עד למעלה, בודקים את כל מורשי החתימה.
עודד אופק: כל אחד ממורשי החתימה באותם גורמים צריכים לדווח למנהל הקרן לגבי הפרות.
עודד אופק: זה מצב שלא היה עד היום.
עודד אופק: זה מצב קיצוני מאוד.
עודד אופק: אני לא יודע אם בכלל אותם גורמים יודעים שהם אמורים לדווח או יידעו שהם אמורים לדווח.
עודד אופק: דרך אגב, זה חל גם על נאמנים אבל אני לא יודע אם מנהל הקרן או נאמן יוכל אי פעם לדווח על הגורמים האלה.
עודד אופק: ממילא הגורמים האלה לא משפיעים על המהימנות של מנהל הקרן או של הנאמן.
עודד אופק: הם גורמים מרוחקים מידי.
עודד אופק: לדוגמה, ניקח את קונצרן איי.די.בי.
עודד אופק: עולים עד למעלה, בודקים את כל אחד ממורשי החתימה.
עודד אופק: כל אחד מאותם מורשי חתימה צריך לדווח על פגם במהימנות -- -
משה גפני: איפה שלי יחימוביץ כשצריכים אותה.
עודד אופק: זאת רק דוגמה.
משה גפני: דוגמה טובה.
משה גפני: לפרוטוקול, זה ממש לגמרי בהומור, הומור לא לעניין.
משה גפני: הדוגמה טובה.
עודד אופק: אני רוצה שנבין שיכולים להיות שם עשרות גורמים שאמורים לדווח.
עודד אופק: צריך לצמצם את ההגדרה של נושא משרה.
משה גפני: הצעה טובה, מה אתם אומרים?
דניאל אילון: אנחנו לא מקבלים את האמירה.
דניאל אילון: ראשית, אנחנו לא חושבים שיש כאן הרחבה.
דניאל אילון: להיפך, יש כאן חידוד וצמצום.
דניאל אילון: נכון להיום הרשות רואה, במסגרת בחינת המהימנות של מנהל הקרן שהיא לא מוגבלת והיא בוחנת את כל הגורמים הרלוונטיים.
דניאל אילון: במקרה גבי רביד הוא דוגמה מצוינת לזה.
דניאל אילון: מדובר היה בנותן שירותים לחברה אחות למנהל הקרן, שהיא בכלל לא מנויה בגופים הנמצאים היום.
דניאל אילון: מעבר לזה, אין שום סיבה להפלות בין מנהלי הקרנות לבין הגופים המפוקחים האחרים וכולם בודקים את כל נושא המשרה.
דניאל אילון: זה לא אומר שאם יש באג אצל מישהו מאוד מרוחק, אוטומטית אומרים שיש בעיה במהימנות וצריך לקחת את הרישיון.
דניאל אילון: זה אומר שזה משהו שראוי שהרשות תבחן.
דניאל אילון: זה כל מה שכתוב כאן.
שוני אלבק: אנחנו בודקים את כולם ולכן כולם צריכים להיות תחת הבדיקה.
שוני אלבק: דווקא בקונצרנים הגדולים אין לנו ברירה ואנחנו צריכים לבדוק אותם.
עודד אופק: הם לא ידעו בכלל שהם צריכים לדווח, הם לא ידעו שהם עברו עבירה.
דניאל אילון: אז תיפנו לבעל השליטה האחד שיש לכם ותיידעו אותו.
ירון טל: אני בשם איגוד הנאמנים.
ירון טל: טענו גם בדיון הקודם שהנאמן הוא אחד הכלים לביצוע האכיפה הקיימים היום בחוק והוא שונה מהגופים המפוקחים עצמם.
ירון טל: הממשלה לקחה את הדברים האלה לתשומת הלב כבר בספר הכחול ובעמוד 499 לדברי ההסבר היא כתבה: "גובה העיצום הכספי יהיה נגזרת של חומרת ההפרה ושל סוג המפר, מנהל קרן או נאמן".
ירון טל: כלומר, כאשר הממשלה באה להסביר ולהצדיק באופן ציבורי את השינוי החדש שיש בחוק, שהולכים לכיסו של המפר, היא ראתה לנכון למצוא ולהסביר שצריכה להיות אבחנה לעניין גובה העיצום הכספי בין מנהל הקרן, שהוא גוף המפוקח עצמו והוא מנהל את הנכסים, לבין הנאמן שהוא הגורם המפקח.
ירון טל: למרות שזה רשום בדברי ההסבר ולמרות שהתרשמנו שהדברים נפלו לאוזניים קשובות בדיון הקודם, בכל זאת לא ראינו הבדל מבחינת סכומי העיצום הכספי בין הנאמן לבין מנהל הקרן.
ירון טל: לדעתנו הסכומים שחלים על נאמן צריכים להיות נגזרים בשיעור נמוך לאין שיעור מהסכומים שמוחלים על הגוף המפוקח עצמו.
שוני אלבק: עשינו רביזיה, בדקנו את הנושא של הנאמנים, התאמנו את זה לצרכים של הנאמנים, יש הפחתה.
שוני אלבק: התאמנו את זה לפוטנציאל של הנזק שיכול להיגרם אם הפיקוח איננו ראוי.
שוני אלבק: המשקיעים בקרנות שמים את מבטחם בנאמנים האלה ולכן אין שום סיבה להקטין לנאמנים האלה את החשיפה כדי שיעשו את העבודה שלהם כפי שצריך.
משה גפני: היועצת המשפטית, תגידי את ההערות.
שגית אפיק: עמוד 80 סעיף 9א, בעקבות ההערות של הגופים זה תוקן כך שההודעה תהיה לא יאוחר מתום יום העסקים הראשון לאחר המועד שבו נודע לו על-כך.
שגית אפיק: הרשימה תפורסם באתר האינטרנט.
שגית אפיק: עמוד 83 למטה, סעיף 10א, החלטת הוועדה לאורך כל הדרך היתה שיהיה פרסום.
דניאל אילון: שגית, במגבלה של הקלון תעשי התאמה בכל החוקים, את שכחת.
שגית אפיק: לגבי עבירת קלון, לעשות התאמה ביתר החוקים.
שגית אפיק: עשיתי את זה רק כאן.
שגית אפיק: עמוד 85 למטה.
שגית אפיק: גם בעקבות הערות של הגופים שיושב ראש הרשות יקבל את ההחלטה שלו רק כשהיא מנומקת בכתב.
שגית אפיק: עמוד 86 למעלה, גם כאן הרשימה תפורסם באתר האינטרנט ולא תיכנס לתחולה מיידית.
שגית אפיק: כנ"ל עמוד 87 למטה לעניין הרשימה.
שגית אפיק: עמוד 89, הסעיף שמודגש בצהוב או באפור, זה בעצם סעיף שהקראנו אותו בחוק ניירות ערך והוא מנוסח אותו דבר לעניין דרישת ידיעות ומסמכים לגבי חוק השקעות משותפות בנאמנות.
שגית אפיק: סעיף 118 בעמוד 91.
שגית אפיק: גם כאן החלטת הוועדה שהסכום המרבי ששר המשפטים באישור הוועדה יוכל להטיל יהיה עד פי 2 ולא מעבר לזה.
משה גפני: מה זה "באמונה ובשקידה" בעמוד 91 למטה?
שגית אפיק: זאת גם היתה החלטת הוועדה, שבמקום ברמת מיומנות, תהיה חזקה לנוסח הקיים.
שגית אפיק: עמוד 92 למעלה אפשר לראות את סכומי העיצומים הכספיים החדשים.
שגית אפיק: במקום 1 מיליון ליחיד, 5 מיליון לתאגיד.
שגית אפיק: עמוד 93 סעיף 120ג, איסור שיפוי בביטוח ינוסח בהתאמה עם איסור שיפוי בביטוח בחוק ניירות ערך, עם התיקון שאמרנו.
שגית אפיק: כנ"ל לגבי לעניין עבירת השיבוש, שגם היא תנוסח לפי עבירת השיבוש שדיברנו עליה בנוסח הכללי בחוק ניירות ערך.
שגית אפיק: בעמוד 97 יש תוספת של הפרה נוספת, אתם רואים אותה בכוכבית.
שגית אפיק: הרשות מבקשת להוסיף כי היא נשמטה בהקראות.
שגית אפיק: עמוד 98, גם שם תוספת.
שגית אפיק: "פרסם דבר בקשר לקרן", הפרה נוספת שהרשות מבקשת להוסיף.
שגית אפיק: כנ"ל עמוד 99 למעלה.
משה גפני: יש בזה משהו מהותי או שזה רק עניין טכני?
שגית אפיק: אלה הפרות.
משה גפני: למה זה לא מופיע בנוסח שלכם?
דניאל אילון: הן קיימות היום בחוק.
דניאל אילון: בנוסח הזה זה כן מופיע.
שגית אפיק: זה לא הוקרא בוועדה ועכשיו בשלב שהכנו את הניסוח להצבעות הם ראו - - -
משה גפני: זה חוקי?
שגית אפיק: עמוד 102 בתוספת השנייה, אפשר לראות את סכומי העיצומים החדשים לצד הסכומים המקוריים.
שגית אפיק: זה ממשיך בעמוד 103.
שגית אפיק: עמוד 105.
שגית אפיק: גם כאן "הגרם" ירד ועברנו ל"כלל".
שגית אפיק: ככל שאתה תנחה אותנו לנסח בצורה אחרת, זה יחול כמובן לאורך כל החוק.
שגית אפיק: אתה יכול להצביע עד עמוד 106 לפני חוק החברות.
שגית אפיק: אפשר להצביע עד חוק החברות, עד סוף סעיף 3.
עודד אופק: שתי הערות הן ייחודיות לחוק השקעות משותפות בנאמנות.
עודד אופק: ראשית, בעמוד 92 למעלה, לעניין העבירה של אכיפה מנהלית.
עודד אופק: סעיף קטן 3: "מפר שהוא תאגיד בזכות מרבית של 5 מיליון שקלים חדשים".
עודד אופק: זה חל על כל החלקים של התוספת השלישית.
עודד אופק: בשונה מחוקים אחרים שעשו הפרדה ועשו מדרוג בין החלקים השונים של התוספת המנהלית, כאן אין מדרוג.
עודד אופק: בכל אחת מהעבירות של התוספת של אכיפה מנהלית, ניתן להטיל עיצום כספי של עד 5 מיליון שקלים חדשים.
עודד אופק: אין לזה אח ורע בשאר החוקים והאיגוד לא רואה הצדקה שדווקא בחוק הזה ניתן יהיה להטיל קנס של עד 5 מיליון שקלים.
עודד אופק: דבר שני וזאת הערה מהותית גם כן.
עודד אופק: בתוספת השנייה, שהיא נוגעת לעיצומים הכספיים שניתן יהיה להטיל על מנהלי קרנות, זה חל גם על נאמנים.
עודד אופק: מבחינת הסכומים הם הגבוהים ביותר מול כל הגופים האחרים.
עודד אופק: אגב, זה בשונה משאר הגופים, כאן לא בוצעה הפחתה של סכומים חוץ מחלק אלף שתבוצע הפחתה של איזה 20%, שהיא יחסית סמלית.
עודד אופק: הסכומים הם גבוהים מאוד משמעותית ולדעת האיגוד גם לא מדתיים מבחינת הסכומים שלהם.
עודד אופק: זאת בהשוואה במיוחד לחוק הסדרת העיסוק, שעשו שם הפחתה משמעותית וגם בחוק ניירות ערך.
ירון טל: שתי הערות ספציפיות לגבי איגוד הנאמנים.
ירון טל: אחת מתייחסת להוראת המעבר שעוד לא הגענו אליה.
ירון טל: אני אסביר זאת כאן בהקשר הזה בגלל סעיף השיפוי והביטוח.
ירון טל: נאמר כאן קודם על-ידי הנציג של היועצים שיש להם אפשרות להתלות את הרישיון משום שהם רואים שהגזירה היא קשה מידי ואולי מחר כל 17,000 היועצים ירוצו ויעשו כן.
ירון טל: אני לא לוקח את הדברים האלה ברמת ההומור או כדי להוציא את זה מפרופורציה אבל לפחות דבר אחד ברור מכאן: יש להם את האפשרות לעשות את זה.
ירון טל: לנאמנים האפשרות הזאת מאוד מוגבלת משום שהם לא יכולים להתפטר מהתפקיד שלהם בלי אישור של בית משפט.
ירון טל: אפילו אם בית משפט אישר להם את זה, הוא חייב להישאר בתפקידו עד שנאמן אחר ייקח על עצמו את התפקיד של ביצוע הנאמנות עבור הקרן.
ירון טל: מה קורה במצב של הביטוח והשיפוי?
ירון טל: ההערה התקבלה בוועדה - - -
שגית אפיק: דובר על זה בוועדה.
שגית אפיק: היתה הצעה בוועדה שתיעשה הוראות מעבר ואכן יש הוראת מעבר שנראה אותה בהמשך.
שגית אפיק: היה על זה דיון ממצה.
ירון טל: הטיעון שלי כאן הוא לגבי הביטוח והשיפוי.
ירון טל: הוראת המעבר כפי שנוסחה, אומרת שבכל מקרה, מה שלא יהיה, החוק מתחיל לחול על נאמן.
ירון טל: זאת אומרת, גם נאמן שרצה להתפטר והגיש בקשה וההליך מתנהל בפני בית המשפט ולא נגמר אחרי שנתיים או לא נמצא נאמן אחר שייקח על עצמו את התפקיד, אחרי שנתיים אומרים שזה כבר לא משנה, תגמור את ההליך אחר-כך אבל החוק מתחיל לחול עליך.
ירון טל: ברגע שהחוק מתחיל לחול עליו, אין לו את האפשרות, כמו החברים האחרים לומר: אם לא מבטחים אותי ולא משפים אותי, אני רוצה ללכת מהמשחק, כי הוא לא יכול.
ירון טל: לכן, בעניין הזה של ביטוח והשיפוי, הגזירה של נאמן היא שונה מהגזירה על יתר הגופים.
ירון טל: העניין השני זה הוראת המעבר.
משה גפני: נגיע להוראת המעבר.
רונית תירוש: אני חוזרת לאחור.
רונית תירוש: יש את התוספת החמישית סעיף 1 בעמוד 49 ויש את התוספת השביעית בעמוד 56.
רונית תירוש: זה אותו נוסח.
רונית תירוש: השינוי הוא שבתוספת השביעית כתוב "היה עליו לדעת".
רונית תירוש: חשבתי שזה עניין של נוסח כי אני לא מבינה איך מוכיחים "היה עליו לדעת".
זוהר גושן: זה מבחן משפטי של רשלנות.
דניאל אילון: "היה עליו לדעת" הוא מבחן הרשלנות שמבחין בין רשלנות לבין אחריות קפידה, שהיא המאפיינת את ההפרות המנויות בתוספת החמישית.
דניאל אילון: למעשה, נצטרך להוכיח שאדם סביר במעמדו היה עלול להטעות משקיע סביר ולכן זאת רשלנות.
דניאל אילון: כדי להיכנס לתוספת החמישית מספיק שאני אראה שהיה חסר פרט.
דניאל אילון: ביקשתי ממך שיהיה מספר משווה ואין אותו, זאת עילה לעיצום כספי.
דניאל אילון: זאת אחריות קפידה.
דניאל אילון: לעומת זאת, בתוספת השביעית, שאיתה מגיעים לבירור בפני ועדת האכיפה המנהלית, אני צריכה להראות שחלה עליו מידת הרשלנות.
דניאל אילון: שהיה עליו לדעת שזה ייכלל.
דניאל אילון: זה מאוד רלוונטי, למשל, על דיווח מיידי שלא ברור אם חלה החובה, צריך להראות שהיה עליו לדעת.
דניאל אילון: זה המבחן הקיים בפסיקה ובחקיקה היום.
נתי שילה: מה זאת אומרת שהיה עליו לדעת?
נתי שילה: מתי לא היה עליו לדעת?
דניאל אילון: למשל, הפסיקה קבעה - - -
זוהר גושן: נעשה עכשיו את מבחן הרשלנות שקבוע בבתי משפט?
זוהר גושן: "היה עליו לדעת" זה ביטוי שקיים לאורך כל הפסיקה ושהוא מציין רשלנות.
זוהר גושן: עכשיו אתה רוצה שנקבע מתי זאת רשלנות ומתי לא?
נתי שילה: לא, אבל יש לי כאן ציטוט מפרופסור הדרה ברמור, מספר שיצא לאחרונה.
נתי שילה: היא אומרת "שהיה עליו לדעת" מעורפל דיו - - -
זוהר גושן: אז שיטען את זה בבית משפט.
דניאל אילון: אנחנו והדרה ברמור חושבים בדיוק אותו דבר.
דניאל אילון: הדרה ברמור אמרה שזה מבחן מעורפל לצורך העבירה הפלילית.
דניאל אילון: זאת הסיבה שביטלנו את כל יסודות הרשלנות בעבירות פליליות.
דניאל אילון: למשל ביטלנו את סעיף 123 לחוק השקעות.
נתי שילה: איך המושג הזה בא לידי ביטוי?
נתי שילה: מתי נושא משרה היה עליו לדעת?
רביד דקל: רשלנות, למרות שהיא נקראת יסוד נפשי, אין בה שום דבר נפשי בסופו של דבר.
רביד דקל: הרשלנות היא איזה סטנדרט אובייקטיבי, שהרשות מתוך הסתכלות על הפסיקה ומתוך מה שקורה בשוק, היא קובעת אותו.
רביד דקל: ברגע שהרשות קובעת את הסטנדרט הזה ואתה לא עומד בסטנדרט הזה, אז היא יכולה להטיל עליך עיצום כספי.
רביד דקל: אם אתה חושב שהסטנדרט הזה הוא משהו שלא משקף באמת את היכולות שלך לדעת ולא היה עליך לדעת, אתה תתקוף את ההחלטה של הרשות.
רביד דקל: יכול להיות שבית משפט יגיד לרשות שהיא צריכה להנמיך את הסטנדרט הזה, למשל.
רביד דקל: אבל זאת המשמעות של "היה עליו לדעת".
רביד דקל: אמנם זה מדבר כאילו על משהו פנימי, שיכול להיות שנחקור מה חשבת ומה לא חשבת, אין לזה שום קשר בין מה שאתה חושב או לא חושב לאיזה סטנדרט שהרגולטור מכתיב.
רביד דקל: זה סטנדרט שהרגולאטור מכתיב ולכן זה באמת ראוי להיות במסגרת של האכיפה המנהלית, כי הרגולאטור מכיר את התחום והוא מכיר את כל הפסיקה שרלוונטית לתחום.
רביד דקל: הוא רוצה להכתיב איזה רף התנהגות ואתה צריך להתיישר לפי הרף הזה.
נתי שילה: אבל הוועדה המנהלית היא לא בית משפט.
רביד דקל: אבל הוועדה המנהלית כפופה לביקורת שיפוטית, זה בדיוק העניין.
מרים אילני: לכן הלכנו עד רשלנות כי זה לא בית משפט.
משה גפני: חברת הכנסת תירוש, זה מספק אותך?
משה גפני: עד תיקון חוק החברות בעמוד 106, מי בעד אישור כל הסעיפים הללו?
משה גפני: אנחנו עוברים לתיקון חוק החברות.
שגית אפיק: בעמוד 107 יש הגדרה של עיכוב ביצוע.
שגית אפיק: לבקשתך, לגבי אי מינוי דירקטור.
שגית אפיק: אפשר להצביע עד הוראות תחילה ומעבר, עד הוראות תחילה ומעבר, עד סעיף 7.
דניאל אילון: אני רוצה לבקש משהו.
דניאל אילון: בתיקון העקיף שבוצע כאן לחוק זירות מסחר - - -
משה גפני: זה בחוק הבא שתגישו.
דניאל אילון: תרשה לנו להכניס את זה כתיקון עקיף בתיקון הבא שנביא כאן לוועדה?
דניאל אילון: זה בסיס לתקנות שאתם ממריצים אותנו לכתוב.
משה גפני: תגישו ונדון.
דניאל אילון: זה בסך-הכול 2 שורות.
משה גפני: תתקנו את זה בסעיף אחר.
זוהר גושן: הרב גפני, זה חוק שאתה יחד עם רונית תירוש הבאתם אותו.
משה גפני: אבל אני לא יכול לעשות אותו כי אנחנו כבר בסוף ההצבעות.
משה גפני: מונחים על שולחן הוועדה הרבה חוקים שלכם, תביאו את זה.
משה גפני: דניאל, אין צורך.
משה גפני: חז"ל אומרים "תפסת מרובה לא תפסת".
משה גפני: מי בעד אישור הסעיפים עד סעיף 7 בעמוד 113 עד תחילה ותחולה?
משה גפני: אנחנו עוברים לתחילה ותחולה.
שגית אפיק: דובר בוועדה שהתחילה תהיה 30 ימים מיום הפרסום כאשר למעשה זאת הוראה כללית ביותר משום שאם תיראו את סעיפים ב' עד סעיף ח', מדובר בתחולה ותחילה נדחית עד שיהיו סדרי דין לוועדת האכיפה.
שגית אפיק: כמובן שזה יקרה אחרי שהיא תמונה.
שגית אפיק: הרשות מבקשת שהתחילה תהיה תחילה מיידית וזה להכרעת הוועדה.
חיים אורון: מה המשמעות של האמירה הזאת שהתחילה היא כשעדיין אין כלים?
דניאל אילון: שמייד עם פרסום החוק אפשר יהיה למנות את האנשים כדי שיתחילו לכתוב את סדרי הדין ולפרסם אותם ועד 30 יום מאז הוועדה תוכל לפעול.
שוני אלבק: זה יותר מזה.
שוני אלבק: זה גם שההפרות חלות מהיום.
משה גפני: דיברנו בוועדה על פרקים שונים בתחילה.
חיים אורון: הוא אומר שהחוק מתחיל מעכשיו.
חיים אורון: המוטבים יוקמו אחרי שיהיו תקנות.
שוני אלבק: אין תחולה רטרואקטיבית להפרות.
שוני אלבק: לכן אנחנו רוצים להחיל מהיום כדי שמי שמבצע הפרה מיום לאחר ההצבעה במליאה, הוא כבר יהיה כפוף לאכיפה המנהלית.
שי חרמש: למראית עין נוצרת פה בעיה.
שי חרמש: אתה רוצה את זה מהרגע הזה.
שי חרמש: יש כאלה שלא יודעים מזה.
חיים אורון: יש את זה ברשומות.
משה גפני: חלמתי בלילה שאני יועץ השקעות.
משה גפני: ביצעתי עבירה יומיים אחרי שזה אושר במליאה.
דניאל אילון: שום דבר.
משה גפני: מתי מתחיל לקרות איתי משהו?
דניאל אילון: הסעיפים האחרים אומרים.
דניאל אילון: נגיד, החמרת העבירות הפליליות?
דניאל אילון: בסעיף ב' היא אומרת מתי היא תחול.
דניאל אילון: זה לא קורה באופן מיידי.
דניאל אילון: המיידי זה רק כדי ששר המשפטים יוכל להתחיל את הליך המינוי, זאת הנפקות היחידה.
שי חרמש: ומאיזה מועד ההאשמות?
דניאל אילון: מהרגע שתוקם ועדת האכיפה המנהלית.
שי חרמש: גפני, מדאיג אותי מאיזה מועד חלה תחולה ההאשמה.
שי חרמש: רק אחרי שהוועדות מוקמות?
דניאל אילון: מפרסמים את סדרי הדין ויש 30 יום להתרגל לסדרי הדין.
משה גפני: אז למה צריך לכתוב?
דניאל אילון: לא צריך לכתוב, צריך לשתוק.
דניאל אילון: הן צודקות שצריך לשתוק.
שגית אפיק: הן לא אומרות את זה.
שגית אפיק: הן אומרות שנחיל אך ורק לגבי סעיף מינוי חברי הוועדה שזה יהיה בתחילה מיידית עם פרסום ברשומות.
דניאל אילון: אין ואקום?
דניאל אילון: אין אזור שהוא לא מוסדר?
שגית אפיק: הואקום יהיה מיידי.
דניאל אילון: אין לי בעיה, זאת אותה תוצאה.
דניאל אילון: את ואני יודעות שזאת אותה תוצאות.
שגית אפיק: זה ייתן משהו אחר אם אכן יש חשש - - -
דניאל אילון: בואו נאשר את ההסכמה שצריך תחילה מיידית לצורך הקמת הוועדה.
נתי שילה: מה עם תקנות ההפחתה?
דניאל אילון: הן כתובות.
דניאל אילון: אין הטלת עיצומים כספיים לפי הנוהל החדש, למעט הפחתות, עד שלא יהיו תקנות ההפחתה.
רביד דקל: ההפרות הן מיום התחילה?
דניאל אילון: ההפרות הן מיום התחילה אבל התחילה מפורטת לפי הסעיפים.
שגית אפיק: אני לא הבנתי שהכוונה היא שההפרות יהיו מיום התחילה.
משה גפני: לא דובר.
דניאל אילון: לא, אבל יום התחילה הוא לא אחד, יום התחילה משתנה מפרק לפרק.
משה גפני: כמו שדיברנו.
משה גפני: התחילה תאפשר להקים את הוועדות.
חיים אורון: מה שנאמר פה מוסכם גם על משרד המשפטים?
משה גפני: מוסכם או לא מוסכם?
שגית אפיק: תהיה תחילה נדחית לגבי ההפרות.
שגית אפיק: יש כאן איזו בעיה כי יוצא שהתוספת השביעית למעשה תיכנס לתוקף אחרי סדרי הדין, שזה 30 ימים ותוספת חמישית ושישית לכאורה תיכנס - - -
דניאל אילון: למה זאת בעיה?
שי חרמש: מתי תיכנס התוספת השביעית?
שגית אפיק: השביעית תיכנס לאחר שיהיו סדרי - - -
דניאל אילון: אחד זה ההליך של העיצום הכספי  הפשוט והוא תלוי בזה שיש תקנות הפחתות.
דניאל אילון: אני לא אטיל עיצום כספי רחב או על הפרה חדשה שהיא לא מהווה הפרה.
דניאל אילון: הם לא תלויים אחד בשני.
דניאל אילון: אני לא יודעת מה יהיה קודם, זה תלוי בפרסום של התקנות.
דניאל אילון: אנחנו מקווים שזה יהיה באופן מיידי.
משה גפני: בסדר, ינסחו את זה נורמאלי.
שגית אפיק: אז יש פה הוראת מעבר לגבי הנאמנים.
שגית אפיק: רצית להתייחס?
ירון טל: אנחנו מברכים על כך שיש אוזן קשבת.
ירון טל: סעיף קטן 2 הוא הבעיה העיקרית אצלנו בהוראת המעבר משום שהוא קובע מגבלת זמן אבסולוטית שבה, למרות שביקשתי להתפטר כנאמן כדי לא לקבל על עצמי את הנורמות החדשות, אני לא יכול לעשות זאת מפני שאחרי שנתיים, בכל מקרה, החוק חל עלי.
משה גפני: ואם זה יהיה 3 שנים?
ירון טל: אין פה עניין של מגבלת זמן.
ירון טל: אני לא יכול להעריך כמה זמן - - -
משה גפני: 3 שנים זה בסדר?
ירון טל: זה לא בסדר.
ירון טל: זה יותר טוב משנתיים אבל עדיין משאיר את הבעיה.
ירון טל: זה לא עניין של קביעת הזמן.
משה גפני: 3 שנים זה סביר, הרשות רוצה פחות.
ירון טל: אני רוצה לחדד את הנקודה.
ירון טל: נכון שסביר שההליך בבית המשפט יסתיים אחרי 3 שנים ותהיה הכרעה.
ירון טל: הבעיה היא שגם אם בית משפט אמר, אני לא יכול לסיים - - -
דניאל אילון: הרשות יכולה להעביר את זה לגורם אחר.
דניאל אילון: בתוך 90 יום זה מועבר.
ירון טל: אם הרשות תפעל להעביר לגורם אחר, זה בסדר.
ירון טל: אבל כל עוד הרשות לא פעלה, אחרי 3 שנים אני נעצר וחייב לפעול על פי זה.
דניאל אילון: אין מניעה על פי דין.
ירון טל: מבחינתנו יש מניעה.
זוהר גושן: אני חושב שגם שנתיים זה מוגזם.
זוהר גושן: השיקול שלנו היה השיקול של התמחרות.
זוהר גושן: זאת אומרת, אני לא יכול לגלם במחיר של האגרות והעמלות שאני גובה מהחברות שאני מפקח עליהן, את רמת המיומנות הגבוהה יותר שנדרשת על-פי החוק הזה, את רמת הסיכון, ולכן אנחנו הלכנו איתם לאיזו הוראת מעבר.
זוהר גושן: אמרתי כבר בדיון שזאת טענה צודקת.
זוהר גושן: אבל, עכשיו נותנים לנו מקרה קצה.
זוהר גושן: מה המשמעות של מקרה קצה?
זוהר גושן: שאתה ממתין שנתיים ואחר-כך אתה אומר לו: בית המשפט לא נותן לך להשתחרר ולא אני.
זוהר גושן: מה אתה רוצה, להמשיך לעבוד בסטנדרט נמוך?
זוהר גושן: אתה רצית להשתחרר וזה אומר שכבר ממילא אתה לא מקבל את הפיצוי שמגיע לך.
זוהר גושן: אז מה, אתה רוצה שאני אוריד לך את הסטנדרטים?
זוהר גושן: אתה כבר ממילא בתוך הבוץ, בית המשפט לא נותן לך לצאת.
משה גפני: אתה צודק וגם הוא צודק, זה יהיה 3 שנים.
ירון טל: יש כשל ניסוחי בפסקה.
ירון טל: לפי פסקה 1, אם בית משפט דחה את ההתפטרות, החוק לא חל עלי עד 3 שנים.
ירון טל: לא נאמר מה קורה אם בית המשפט קיבל את ההתפטרות.
ירון טל: ב-3 השנים האלה מתנהל הליך בפני בית משפט ובסופו של דבר בית משפט מקבל את ההתפטרות.
ירון טל: לפי הנוסח, מובן שאם הוא קיבל אז זה חל כי כתוב שרק אם הוא דחה זה לא יחול.
ירון טל: אם הוא קיבל, ודאי שזה לא יחול.
ירון טל: אם הוא אישר לי התפטרות ב-3 השנים שנוהל ההליך - - -
דניאל אילון: זה מקובל, ננסח את זה בהתאם.
שגית אפיק: מקובל, ננסח בהתאם.
ירון טל: הדבר האחרון זה מועד התחילה.
ירון טל: הוראת המעבר נקשרה כאן למועד התחילה.
ירון טל: דיברו על 30 יום ודובר על זה שיותקנו תקנות.
ירון טל: הנאמן כאן צריך להחליט החלטה רבת גורל רבה יותר, דהיינו, האם עד מועד התחילה, הוא צריך להמשיך בתפקיד שלא או לא להמשיך בתפקיד שלו ולחסות או ליהנות תחת הוראת המעבר.
ירון טל: זה יותר חשוב מהשנתיים או מה-3 שנים.
ירון טל: בעצם נותנים לו 30 יום כדי להחליט אם לצאת מהמשחק.
ירון טל: זה לא זמן מספיק.
ירון טל: צריך לתת ארכה לנאמן.
משה גפני: זוהר, 60 יום?
משה גפני: לפני שאני מצביע על סיום החוק אני רוצה לפנות לרשות לניירות הערך וליושב הראש שלה.
משה גפני: אנחנו הולכים לאשר חוק שהוא חסר תקדים במדינת ישראל.
משה גפני: אני לא חושב שיש לו אח ורע, אני יודע שהולכים לעשות את זה בחוק ההתייעלות ובחוק ההסדרים ובנושא של שוק ההון.
משה גפני: אפילו בחוק הטיס הולכים לעשות את זה בוועדת הכלכלה.
משה גפני: אתם מקבלים הרבה מאוד כוח.
משה גפני: אני חושב שאני מביא לידי ביטוי את עמדת הוועדה בעניין הזה.
משה גפני: אתם צריכים להתייחס לכל הדברים ברגישות כי יש לכם הרבה כוח ביד.
משה גפני: נכון שהמטרה של הוועדה ושלכם היא להגן על הלקוחות כדי שאנשים לא יכשילו אותם, שלא יבואו כל מיני שרלטנים וכל מיני אנשים לא הגונים שגורמים לאנשים להפסיד את הכספים שלהם.
משה גפני: אבל צריך להתייחס ברגישות.