GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: מאחורי כל הדברים האלה עומדים אנשים, לפעמים אנשים עושים דברים בתום לב.
משה גפני: לא ללכת עם גיליוטינה, שכל דבר כזה ראה וקדוש ומכים באנשים בכל הכוח.
משה גפני: אנחנו מאוד מבקשים שהחוק הזה ייכנס לתוקף תתייחסו לנושא ברגישות.
משה גפני: בעזרת השם אנחנו נאשר אותו ואני מניח שגם המליאה תאשר אותו.
משה גפני: אתם מקבלים הרבה מאוד עוצמה וכוח שזה לטובת הלקוחות.
משה גפני: להתייחס לאנשים, גם אם הם נכשלו בתום לב או נכשלו בדברים שהם אינם דברים מהותיים, לא ללכת במסלול של ייקוב הדין את ההר.
משה גפני: זאת הבקשה של הוועדה.
זוהר גושן: אני רוצה שאדוני ידע ושכל הוועדה תדע שהדברים שאמרת נופלים על אוזניים קשובות וזה מהווה נר לרגלנו בכל פעילות האכיפה שאנחנו עושים, כולל באכיפה פלילית, שהיא לא נמצאת כאן בפני אדוני.
זוהר גושן: אני רוצה לברך את יושב הראש ואת חברי הכנסת על העבודה המאוד מאוד מאומצת, שבעקבותיה הם מעניקים היום סמכות מאוד מאוד חשובה בכל מה שקשור להגנה על כספי משקיעים, כספי הציבור, כספי הפנסיה וקופות הגמל וכל המשקיעים שמשקיעים בשוק ההון.
זוהר גושן: אנחנו מדברים על טריליון שקל שנמצא באחריות של רשות ניירות ערך במבנים השונים של ניהול תיקים, קרנות וחברות ציבוריות.
זוהר גושן: המהלך שבו ועדת הכספים נרתמה לפרויקט מאוד מאוד מאומץ, אני מאוד מאוד מעריך את זה ומודה לכם.
זוהר גושן: אני חושב שזאת מתנה מאוד יפה לשנה החדשה.
זוהר גושן: תודה רבה לכם.
משה גפני: מי בעד אישור הסעיפים עד סוף החוק?
משה גפני: הסעיפים והחוק אושר.
משה גפני: אני מגיש רביזיה על החוק.
משה גפני: אני אגיד לכם מה אני הולך לעשות.
משה גפני: מכיוון שמדובר על חוק גדול מאוד, אני מבקש שהלשכה המשפטית תנסח.
משה גפני: יש לכם את כל הזמן שבעולם.
משה גפני: אנחנו רוצים שייצא חוק מתוקן מתחת ידכם.
משה גפני: לאחר שאתם מסיימים את הניסוח הרשות, משרד המשפטים או הארגונים יגישו אליכם הערות לגבי הניסוחים.
משה גפני: אם יהיה צורך ותגידי לי שצריך אישור ועדה בגלל שניסוח מסוים הוא מהותי, אני משתמש ברביזיה.
משה גפני: במידה ותגידי שהניסוחים הם בסדר, ואפשר על-פי החלטות הוועדה שהתקבלו פה בהצבעות להגיש אותן למליאה בלי לחזור לוועדה, הרביזיה מבוטלת.
חיים אורון: אני מבקש התייעצות סיעתית לפני הרביזיה שלו.
משה גפני: רבותיי, גמר חתימה טובה לכולם.
משה גפני: על סדר היום כללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם) (תיקון), התש"ע-2010.
משה גפני: אנחנו דנו בנושא הזה ואני הגשתי רביזיה לנושא בגלל הערותיהם של רואי החשבון.
משה גפני: עופר מנירב הגיש ערעור על העניין הזה.
משה גפני: קודם כל, אני מבקש להצביע על הרביזיה כדי לדון בערעור.
משה גפני: אני מבין שהגעתם להסכמה.
משה גפני: ה צ ב ע ה     הרביזיה אושרה     	הטענה של עופר מנירב הייתה שאם אתם מאפשרים קיום ישיבה מבלי שיהיו נציגי רואי החשבון, כולל נציגי הציבור – ולגבי נציגי הציבור הוא לא העיר – המשמעות היא שרואי החשבון יכולים להיות לגמרי בחוץ.
משה גפני: אני מבין שהגעתם להסכמה לגבי רואי החשבון, שלא יהיה קוורום – אני לא יודע איך להגדיר את זה בכללים הללו – ואי אפשר יהיה לקיים ישיבה מבלי שנציגי רואי החשבון יהיו.
משה גפני: דיברתי קודם עם עופר מנירב – דיברתי אתו אופ זה רקורד -  והוא ביקש טכנית להציג את הדברים.
חיים אורון: תסבירו בדיוק מה העניין.
דורון כהן: אני אסביר ואני אומר שאנחנו הסכמנו או ויתרנו על עמדתנו לטובת עמדת לשכת רואי החשבון.
דורון כהן: במקום שאין אמון, צריך לבוא לקראת מי שלא נותן אמון.
דורון כהן: אם מישהו לא נותן אמון, כנראה שאנחנו לא בסדר וכנראה שיש בעיה של אמון, אבל הכוונה הייתה כוונה טובה.
דורון כהן: יש מצב שבחמש השנים האחרונות כמעט שלא הייתה ועדה למינוי רואי חשבון.
דורון כהן: התקנות כיום קובעות שיש שלושה נציגי ציבור ושני נציגי לשכה.
דורון כהן: לפי התקנות, אם חסר חבר, הפרשנות אומרת שהוועדה היא ועדה קטועה ולא יכולה להתכנס.
דורון כהן: יוצא מזה שנפגעים גם רואי החשבון, גם החברות וגם העניין עצמו נפגע.
דורון כהן: מה לעשות שבמקומותינו לפעמים לא ממנים והוועדה היא ועדה קטועה, אז יוצא העניין פגוע כי עדיף לכנס ארבעה מאשר לא להתכנס בכלל.
דורון כהן: בהצעה המקורית הצענו שאם יהיה חסר רואי חשבון אחד או שיהיה חסר איש ציבור אחד, עדיין יהיה נציג ללשכת רואי חשבון, הוועדה תוכל להתקיים ולקיים את חובתה ואת שירותה.
דורון כהן: רואי החשבון חששו שבגלל זה דווקא לא ימנו.
דורון כהן: אמרנו שאם הם חוששים, נוותר, רק אם לא יהיה איש ציבור אחד.
דורון כהן: היה להם עוד תיקון שהם הגישו אתמול לנוסח וגם הוא מקובל עלינו.
משה גפני: התיקון הזה הוא תיקון טכני.
עופר מנירב: התיקון אומר לאחר "אחד מנציגי הציבור", להוסיף את המלים "כאמור בסעיף 2(ב)(1)".
חיים אורון: אני תמיד בעד זה שיגיעו להבנות, אבל מה שקרה כאן עכשיו זה שבעצם יש יותר כוח לשני אנשים.
חיים אורון: אם לא ממנים בדרך כלל, זה לא בגלל רואי החשבון אלא זה בגלל ששר האוצר ושר המשפטים לא מגיעים להסכמה לגבי מישהו מסיבות שקשורות באש"ל או בתן לי במקום אחר.
חיים אורון: אני לא רוצה לתת להם את כל הכוח.
משה גפני: אם כן, מה אתה מציע?
חיים אורון: אני רוצה שנשקול דווקא את ההצעה המקורית.
עופר מנירב: יש שבעה חברים.
עופר מנירב: הוא יוכל לפעול אם אחד מנציגי הציבור לא יהיה ואז יהיו שישה.
עופר מנירב: יש שישה ומתוך השישה יש רק שני רואי חשבון.
משה גפני: חבר הכנסת אורון מדבר על משהו אחר.
חיים אורון: אני לא רוצה לדפוק אתכם.
חיים אורון: הרבה מינויים מהסוג הזה, השרים לא ממנים אותם לא כי אין מועמדים מקרב רואי החשבון, לא כי אי אפשר לגמור את זה, לא כי צריכים כאן אלף אנשים כי הרי לא ממנים כאן אלף אנשים בשנה, אלא אלה מינויים לארבע שנים שאני לא יודע מתי ממנים אותם.
חיים אורון: עד כאן אני צודק?
עופר מנירב: כל הזמן ממנים.
עופר מנירב: כל שנה יש מינויים.
חיים אורון: מינויים למה?
עופר מנירב: כל הזמן מתחלפים.
עופר מנירב: יש מאה חברות.
חיים אורון: מה שאנחנו קובעים כאן כרגע, זה את חברי הוועדה.
חיים אורון: אני מקבל את מה שאתה אומר, שלא יקבעו רואה חשבון לחברה אם אין נציגות של רואי החשבון בתוך הוועדה.
חיים אורון: עד כאן אני אתך.
חיים אורון: מצדי שיהיו שניים.
חיים אורון: נוצר מצב שבוועדה יש רק אחד והשרים לא ממנים את השני.
חיים אורון: כשאתה אומר שהוועדה לא תעבוד, יש לשרים המון כוח.
חיים אורון: מה איכפת להם מהמינויים האלה?
חיים אורון: הם בכלל רבים על דבר שלישי, על מינוי בחברת חשמל, ואני מדבר על היסטוריה.
חיים אורון: אם לא על מינוי בחברת חשמל, הם רבים על מינוי במקום אחר.
חיים אורון: ברגע שאני מקבל את העמדה שלך, אני נותן להם את הכוח הזה אבל אני לא רוצה לתת להם כל כך הרבה כוח.
חיים אורון: כדי שהוועדה תוכל לעבוד, היא צריכה לעבוד בשניים, אבל היא תוכל לעבוד באחד ולא כי השרים לא מונו.
חיים אורון: זה לא על המינוי למטה של ה-150 אלא זה על המינוי למעלה של השניים במשך ארבע שנים.
עופר מנירב: יש שלושה נציגי ציבור.
עופר מנירב: התיקון כרגע אומר שאם אחד מהם יהיה חסר, אבל מה יקרה אם השרים לא ימנו שניים?
עופר מנירב: היא כבר ממילא קטועה וזה לא פתר את הבעיה.
עופר מנירב: ואם לא ימנו את השלושה?
עופר מנירב: אם רוצים לעשות דווקא, מבחינת השרים חס וחלילה, זה קיים.
עופר מנירב: אנחנו הבאנו את עמדתנו משום שאצלנו אף פעם לא הייתה בעיה.
עופר מנירב: אנחנו תמיד נתנו את הנציגים שלנו ותמיד הם מונו.
עופר מנירב: אף פעם לא הייתה בעיה פרקטית, לפחות במשך עשרים השנים האחרונות, בנושא של רואה החשבון ותמיד היה בסדר.
עופר מנירב: הבעיה הייתה לגבי נציגי ציבור ולכן אמרנו את מה שאמרנו.
חיים אורון: אבל גם את רואי החשבון השרים ממנים.
עופר מנירב: כן, אבל זה לפי המלצת הלשכה.
משה גפני: ג'ומס, בישיבה הקודמת אמרת להגביל בזמן את המינויים.
דורון כהן: הם מוגבלים בזמן.
משה גפני: אני מדבר על כך שהמינוי יהיה מוגבל בזמן.
משה גפני: שלא יקרה מה שהוא מעלה עכשיו, שהשרים יתחילו להשהות את זה למרות שהאמת היא שעכשיו זה לא יקרה.
דורון כהן: יש דברים שלא תלויים בשרים.
דורון כהן: לפני בחירות אסור למנות אבל אולי נציגי לשכה כן.
דורון כהן: אני חושב שהמטרה שלנו הייתה לייעל את העבודה.
דורון כהן: אם יש חשדנות, אני מוותר, אבל אני חושב שבין עופר לביני אין חשדנות.
דורון כהן: בסוף, מי שיוצא נפגע, אלה החברות ורואי החשבון שלא מתקיימת רוטציה.
משה גפני: נשאיר את זה כמו שזה.
משה גפני: אנחנו מצביעים על תיקון כללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם) כפי שהוצג על ידי רואה חשבון דורון כהן.
משה גפני: על סדר היום תיקונים בתקנות הבורסה.
חגית נאמן: אני אעבור על התיקונים אחד לאחד.
חגית נאמן: התיקון הראשון נוגע למסירת מידע על ידי הבורסה לרשות ניירות ערך.
חגית נאמן: הבורסה מחויבת בחובת סודיות בכל הנוגע לחומר של החברים שלה, למעט אותם נושאים שהיא רשאית להעביר כקבוע בתקנון.
חגית נאמן: היום על פי התקנון, הבורסה רשאית להעביר ביוזמתה לרשות ניירות ערך חומר אם במהלך ביקורות שהיא עורכת אצל החברים, היא רואה שיש חשש לעבירה על חוק ניירות ערך או על חוק הייעוץ.
חגית נאמן: אנחנו רוצים להרחיב את זה גם למקרה של חשש של עבירה על חוק איסור הלבנת הון, להעביר זאת לרשות ניירות ערך כגוף שמפקח על חברי הבורסה שאינם בנקים בכל הנושא של הלבנת הון.
משה גפני: למה צריך להעביר את זה לרשות לניירות ערך?
משה גפני: למה אי אפשר להעביר את זה לרשות להלבנת הון?
חגית נאמן: כי הרשות לניירות ערך היא הגוף שמפקח על חברי הבורסה שאינם בנקים.
חגית נאמן: כמו שהמפקח על הבנקים, מפקח על הבנקים בכל הנושא של ההון, רשות ניירות ערך מפקחת על אותם חברים שאינם בנקים בכל התחום של עמידה בכללים.
משה גפני: זאת לא הרשות להלבנת הון?
חגית נאמן: לא. על פי תקנות חוק איסור הלבנת הון, מי שעושה את כל הביקורות אצל חברי הבורסה שאינם בנקים, זאת הרשות לניירות ערך.
חגית נאמן: התיקון השני נוגע להרחבת עילות הביטול והשעיית החברות אצל חברי בורסה.
חגית נאמן: אחת העילות לביטול החברות, אם מונה לחבר מנהל מורשה או מפקח מיוחד.
חגית נאמן: דבר זה מהווה עילה להשעיה וביטול חברות של חבר בורסה.
חגית נאמן: אנחנו רוצים להרחיב את זה גם למקרה שעילה כזאת קורית גם לבעל שליטה וחבר בורסה.
חגית נאמן: התיקון השלישי הוא מתן אפשרות לבקר סיכונים, בקר אשראי וקצין ציות.
חגית נאמן: מבקשים לקבוע תנאי כשירות לבקר אשראי בדומה לתנאי הכשירות שקיימות בתקנון לבקר ציות ובקר סיכונים.
חגית נאמן: כיום לא קיימות דרישות כמו דרישות מקצועיות, שהוא יהיה או כלכלן או רואה חשבון או בעל הכשרה מתאימה לבצע את התפקיד.
חגית נאמן: בנוסף רוצים לאפשר גם למי שהוא בעל רשיון רואה חשבון.
חגית נאמן: כיום הדרישה היא לתואר אקדמי בראיית חשבון אבל יש אנשים שיש להם רשיון ראיית חשבון.
חגית נאמן: מבחינתנו אנשים כאלה בהחלט יכולים לשמש כבקר אשראי.
חגית נאמן: פעולת קסטודיאן בנגזרים.
משה גפני: למה אי אפשר לציין זאת בעברית?
חגית נאמן: בעברית זה נקרא משמורן או משמורת.
חגית נאמן: השוק מכיר את המילה קסטודיאן שזאת מילה מקובלת בכל העולם.
חגית נאמן: גם אותנו מגדירים כמסלקה, כקסטודיאן.
חגית נאמן: אתה צודק שזאת מילה זרה, אבל היא מאוד מושרשת.
חגית נאמן: הרעיון הוא שיש לקוחות שנוהגים לפעול באמצעות חבר בורסה אחד כאשר ניירות הערך שלהם מוחזקים אצל חבר בורסה אחר שהוא בדרך כלל בנק.
חגית נאמן: חברי בורסה שאינם בנקים, שהם עושים פעילות עבור לקוחות, הם צריכים לקחת ביטחונות אם הם פועלים בנגזרים.
חגית נאמן: יש הוראה שפוטרת אותנו מהצורך לקחת ביטחונות אם הבנק שאליו מועברים בסוף היום ניירות ערך לוקח על עצמו את המחויבות ואת קבלת הביטחונות.
חגית נאמן: אנחנו מרחיבים את זה גם על אשראי.
חגית נאמן: חברים חדשים.
חגית נאמן: יש כאן שתי הוראות.
חגית נאמן: לפי התקנון היום, חבר שרוצה להתקבל כחבר, מתקבל לתקופת ניסיון של שנתיים עם אפשרות להאריך בשנה נוספת.
חגית נאמן: אנחנו רוצים לא לאפשר שנה נוספת אלא לומר שנתיים ומי שלא יתקבל אחרי שנתיים ודחו את בקשתו, יצטרך לחכות תקופת צינון של שנה ולהגיש בקשה חדשה.
אמנון כהן: שגית, אין לך מה לומר?
אמנון כהן: הכל עבר דרכך והכל בסדר?
חגית נאמן: יש עוד שני תיקונים.
חגית נאמן: הפקת סרטים זה משהו טכני לחלוטין.
חגית נאמן: זה שינוי של הגדרה.
משה גפני: זה כבר בסעיף 2. קבלת חברים חדשים.
חגית נאמן: זה פטור מדרישה של ותק פעילות לחברת בת של חברת אם.
חגית נאמן: להעניק לדירקטוריון אפשרות של פטור משנתיים ותק.
חגית נאמן: הנושא השני הוא הקלות לחברת בת של בית השקעות בינלאומי שמעונין להתקבל כחבר בורסה והדירקטוריון רשאי להעניק לו פטור מדרישות.
חגית נאמן: הפקת סרטים.
חגית נאמן: זה תיקון טכני.
חגית נאמן: התקנון שלנו מפנה לתקנות שתוקפן פג והרעיון הוא להפנות את זה לתקנות החדשות שיתקבלו.
חגית נאמן: בנושא של חברה בפיקוח, הבורסה מפקחת על חברי בורסה שאינם בנקים, לרבות חברות בנות שלהם, כאשר החבר מחזיק לבדו או יחד עם בעל השליטה בו.
חגית נאמן: עד היום אנחנו מפקחים גם על חברות שהן בשליטה של בעל השליטה בלבד בלי שהחבר מחזיק בהן.
חגית נאמן: כיוון שההחלטה הזאת התקבלה לפני הרבה שנים, לפני שהיה את חוק הייעוץ, היום מי שמפקח על החברות האלה היא רשות ניירות ערך, שמפקחת על כל מנהלי התיקים ויועצי השקעות.
חגית נאמן: זה התייתר ולכן אנחנו רוצים לצמצם את הסמכות.
חגית נאמן: עד כאן.
משה גפני: לחברים יש הערות על תקנון הבורסה?
משה גפני: מי בעד אישור התיקונים?
חיים אורון: אתה בעד אישור?
משה גפני: התיקונים לתקנון אושרו כפי שהוצגו על ידי היועצת המשפטית.
משה גפני: על סדר היום תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות) (תיקון), התש"ע-2010 (אשל).
משה גפני: תאמר בבקשה את הסיכום שהיה.
מיכל דויטש הנר: במסגרת חקיקת חוק ההתייעלות לשנים 2011 ו-2012, יש סעיף מותנה שמתקן את סעיף 121 לפקודה ומגדיל את המדרגה הראשונה שקובעת שיעור מס של 10 אחוזים על הכנסה מיגיעה אישית ועל הכנסה בידי מי שמלאו לו 60 שנים, בעלות כוללת של 140 מיליון בשנה.
חיים אורון: יותר לאט.
חיים אורון: גם אני לא הבנתי.
חיים אורון: מעל גיל 60 זה הכי מעניין אותי.
מיכל דויטש הנר: סעיף 121 קובע באופן כללי  את שיעורי המס החלים על הכנסות.
מיכל דויטש הנר: יש מדרגות שמתחילות עם שיעור מס של 10 אחוזים שחלות על הכנסה מיגיעה אישית.
מיכל דויטש הנר: אותן מדרגות שמתחילות משיעור מס נמוך, חלות לא רק על הכנסה מיגיעה אישית בידי כל אדם אלא גם על כל הכנסה בידי מי שמלאו לו 60 שנים ומעלה.
מיכל דויטש הנר: את אותה מדרגה והסכום הנקוב בה, אנחנו מגדילים כך שיתווספו להכנסתו הפנויה של הנישום 90 שקלים והעלות הכוללת של המהלך היא 140 מיליון שקלים בשנה.
משה גפני: זה לאו דווקא מעל גיל 60 אלא זה חל גם על אדם בן 20.
מיכל דויטש הנר: כל אדם, לגבי הכנסתו מיגיעה אישית.
משה גפני: 140 מיליון .
מיכל דויטש הנר: החל משנת המס 2011, כאשר ה-90 שקלים ימודדו ב-1 לינואר 2011.
משה גפני: כאשר התקיים דיון בנושא הזה, דובר לגבי העצמאים.
אייל אפשטיין: סוכם שיתקיים דיון עם העצמאים.
אייל אפשטיין: כמו שאמרנו, אנחנו לא קושרים בין שני הדיונים.
משה גפני: אבל אני קושר.
משה גפני: מה אתם הולכים לעשות עם זה?
אייל אפשטיין: בנושא הספציפי הזה אין עדיין תשובה סופית.
אייל אפשטיין: מה שכן, אמרנו שנכרוך את הסוגיה הזאת עם הרפורמה בנושא הפנסיוני שכמובן  תובא לדיון ולאישור ועדת הכספים.
אייל אפשטיין: בימים אלה אנחנו מסיימים את העבודה הפנימית שלנו ונצא לעשות שימועים לגורמי חוץ כאשר כבר עשינו זאת לחלק מהיועצים בשוק.
אייל אפשטיין: למעשה מה שקשור לאוכלוסיית העצמאים, אם היא תקבל ביטוי, היא תקבל ביטוי ברפורמה במיסוי פנסיוני.
אייל אפשטיין: זאת אומרת, הנושא הזה יהיה בדיונים ויובא לדיון בוועדת הכספים.
חיים אורון: מתי אתם מביאים את הנושא?
אייל אפשטיין: זה עוד לא סגור סופית.
אייל אפשטיין: אני מניח שזה יהיה בחודשים הקרובים.
משה גפני: אנחנו קיימנו ארבעה דיונים על העניין הזה.
משה גפני: אני לא פותח דיון, אבל יהודה רצה לומר משפט.
יהודה שגב: רציתי להתייחס לשלושת הנקודות שהוצגו כרגע.
יהודה שגב: גם סוגיית אשל, גם הריווח וגם ההסדר.
משה גפני: אבל זה דיון רביעי.
יהודה שגב: לפחות לתת נתונים.
מיכל דויטש הנר: 1 בינואר 2011.
יהודה שגב: מה הקשר בין האשל לריווח מדרגות המס?
מיכל דויטש הנר: סעיף התחולה מתוקן.
מיכל דויטש הנר: הוא הגיע לוועדה ב-2009.
משה גפני: קיימנו הרבה דיונים.
משה גפני: היו לנו התלבטויות קשות בעניין הזה וגם עכשיו יש לנו התלבטויות.
משה גפני: לכן זה לא יכול לחול רטרואקטיבית.
משה גפני: מה שנקבע זה מה-1 בינואר 2011.
משה גפני: נגד – 1     תקנות מס הכנסה – אושרו     התקנות אושרו.
משה גפני: עוד שתי דקות אני אצביע על הרביזיה.
משה גפני: גם אני רוצה להצביע נגד ויש לי הרבה סיבות להצביע נגד.
משה גפני: אני בעד חבר הכנסת אלכס מילר.
משה גפני: אני בכלל בעד חברי הכנסת שיש להם מצפון.
משה גפני: אני יושב כאן ויש לי את כל הסיבות שבעולם להצביע נגד.
אלכס מילר: אדוני היושב ראש, אני מבקש.
משה גפני: אלכס, קיימנו ארבעה דיונים.
משה גפני: כל מי שמצביע בעד, יוצא רשע, ואני ביניהם.
אלכס מילר: זה לא עניין של רשע או לא רשע.
חיים אורון: אני ברוב טיפשותי מתנדב להיות רשע.
משה גפני: ה צ ב ע ה     הרביזיה לא אושרה
משה גפני: על סדר היום תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות ממשלתיות) (תיקון), התשס"ט-2009.
משה גפני: אם אנחנו מאשרים את התקנות האלה, כדאי להיות דירקטור.
חיים אורון: מה שאמרת, זה יותר משמעותי כי בלא מעט חברות זה רפרנס.
חיים אורון: בלא מעט חברות פרטיות, קיבוציות, לא בנקים, זאת נקודת התייחסות.
משה גפני: תסביר את הדברים.
חיים אורון: זה חל על חברות ממשלתיות, אבל זה איזשהו גייד ליין, איזשהו מדריך, ולכן צריך להשגיח על זה מאוד.
חיים אורון: אתה יוצר כאן נורמות.
משה גפני: עכשיו אנחנו מתחילים את הדיון בסעיף ואנחנו מבקשים ממך להציג אותו.
דורון כהן: יש כאן כמה דברים שהם תיקונים קטנים של כל מיני דברים בעקבות לקחים מהעבר.
דורון כהן: רוב ההצעה בעצם הוגשה כבר במאי 2009, עוד לפני שאני נכנסתי לתפקיד.
דורון כהן: כאמור, אין כאן דברים יותר מדיי כבדים.
דורון כהן: הדבר הראשון בו דובר זה שיש תקנה עוד משנת 1994 שאומרת שמספר ישיבות של חברי הדירקטוריון, של הדירקטוריון והוועדות, שחבר דירקטוריון יכול לקבל גמול במשך השנה, הוא מוגבל.
דורון כהן: במקרים מסוימים שפורטו בשנת 1994 – כמו הפרטה או שינוי מבני – ניתן לחרוג מהמספר וגם נותנים לדירקטורים איזשהו גמול נוסף בגין העבודה הקשה כאשר הגמול הוא בין 8,000 שקלים ל-48 אלף שקלים בשנה, וכל זה קבוע משנת 1994.
דורון כהן: בעקבות ועדת בכר  ובהמשך לכל מיני עבודות שנעשו בחברות המפוקחות על ידי אגף שוק ההון, הוצעו שני תיקונים מאוד מינוריים.
דורון כהן: התיקון הראשון הוא לא להגדיל את הסכום ולא לשנות אותו.
דורון כהן: הניסוח אמר חברי הדירקטוריון, אבל הגמול הוא לישיבות דירקטוריון וועדות.
דורון כהן: יכול להיות שדירקטור אחד חבר בוועדת תשקיף ודירקטור אחד הוא רק חבר דירקטוריון, כך שאחד השתתף בשישים ישיבות והשני השתתף בארבעים ישיבות.
דורון כהן: הכוונה של התיקון היא לתת לכולם או מקצתם, זה רק לאלה שחרגו במספר הישיבות ולא לכל הדירקטורים.
דורון כהן: זאת הכוונה של "או מקצתם", שזה התיקון.
חיים אורון: זה אחד-אחד?
דורון כהן: התיקון השני אומר "או הפרטה או שינוי מבני או פעולה חריגה אחרת".
דורון כהן: מאיפה באה הפעולה החריגה האחרת?
דורון כהן: אמרתי, בעקבות ועדת בכר היה טיפול בקרנות ההשתלמות ובחברות הביטוי הממשלתיות ונעשתה עבודה רבה.
דורון כהן: היה ויכוח אם זה כן שינוי ארגוני או לא שינוי ארגוני.
דורון כהן: אמרו שנכתוב "או שינוי פעולה חריגה אחרת".
דורון כהן: משם זה בא.
דורון כהן: אם זה לא יהיה, אני לא יודע לתת דוגמה נוספת לפעולה חריגה אחרת, אבל לא מדובר על פתיחת שער לשיטפון גדול או משהו כזה אלא מדובר באמת בדברים שהם במסורה של המסורה.
דורון כהן: מדובר בצמצום, כך שאם כבר הייתה הפרטה ויש דירקטורים שעשו מאה ישיבות ויש דירקטורים שעשו שלושים ישיבות, אם נותנים תגמול לנוסף, לא לתת אותו לכולם אלא לתת אותו רק למי שעשה עודף ישיבות.
דורון כהן: זה כל הסיפור.
משה גפני: אבל משלמים לפי ישיבות.
דורון כהן: נכון, אבל יש תקנה משנת 1994 שאומרת שאם חרגו ממספר הישיבות בעקבות הפרטה, ועדת תשקיף, הרבה עבודה בלילות וכולי, מותר גם לחרוג מהישיבות וגם מותר לתת איזשהו סכום חד פעמי שנתי לגבי אותה שנה שהייתה בה פעולה חריגה.
דורון כהן: התקנה קיימת.
דורון כהן: מה שבאים היום זה לא לתת לכל חברי הדירקטוריון אן-בלוק אלא לצמצם כך שרק מי שעשה את העבודה, יקבל.
דורון כהן: לא רק מי שהצביע בעד ולא רק מי שהצביע נגד.
חיים אורון: אני מסכים עם מה שאתה אומר, אבל אני לא בטוח שהניסוח כאן הוא נכון.
חיים אורון: כאן כתוב "החלטת ממשלה בדבר שינוי מבני".
חיים אורון: זאת אומרת, גם הפרטה וגם שינוי מבני, זאת החלטה של גורם אקסוגני.
חיים אורון: זה לא הדירקטוריון מחליט.
דורון כהן: נכון.
חיים אורון: לגבי פעולה חריגה.
חיים אורון: בוא ניקח חברה רגילה שמחליטה.
חיים אורון: בהגדרה של חריגה כאן שהיא לא כתוצאה מהחלטה של גוף אחר אלא היא תוצאת החלטה של הגוף עצמו.
דורון כהן: לא, כתוב כאן.
דורון כהן: "החלטת ממשלה בדבר הפרטה, שינוי מבני או פעולה חריגה אחרת".
חיים אורון: זה לא ברור.
חיים אורון: לא ברור שהפעולה החריגה היא תוצאה של החלטת ממשלה.
חיים אורון: אם זה כך, בוא ננסח את זה בעברית.
חיים אורון: "פעולה בדירקטוריון בעקבות החלטת ממשלה"" ואז אין בעיה.
חיים אורון: לא ברור שפעולה חריגה אחרת היא בהחלטת ממשלה.
רחל שפיצר ליבנה: אפשר להוסיף או החלטת ממשלה על פעילות חריגה אחרת.
דורון כהן: או פעולה חריגה אחרת הנובעת.
חיים אורון: מהחלטת ממשלה.
חיים אורון: לי חשוב שההחלטה היא אקסאוגנית לדירקטוריון ולא הדירקטוריון מחליט.
דורון כהן: אני  מקבל.
משה גפני: מה שמך:
רחל שפיצר ליבנה: רחל שפיצר.
רחל שפיצר ליבנה: אני עורכת דין בלשכה המשפטית של רשות החברות הממשלתיות.
משה גפני: ואת מקבלת את התיקון הזה.
רחל שפיצר ליבנה: כן.
דורון כהן: בסדר.
דורון כהן: אם כן, זה דבר אחד.
דורון כהן: הדבר השני.
דורון כהן: יש כאן עניין של השתלמויות.
דורון כהן: יש כאן שני סעיפים שבעצם באים לתת תוקף למצב שקיים או שהיה קיים עד לאחרונה ושפתאום מישהו החליט שהוא לא עולה בקנה אחד עם התקנות.
דורון כהן: אני לא יודע מתי הפסיקו – לפני שנתיים או שלוש – אבל כשאני הייתי דירקטור, לא  יצאתי בעצמי, וכשהייתי יושב ראש, אישרתי לאחרים לצאת, להשתלמות דירקטורים.
דורון כהן: אני חושב שזה מאוד חשוב שדירקטור חדש יעשה קורס דירקטורים לשם באים עורכי דין ואומרים לו כמה הוא אחראי וכמה הוא מסתכן אם הוא לא פועל לטובת החברה.
דורון כהן: לפני שנה או שנתיים בא מישהו, בדק בתקנות ואמר שזה בניגוד לתקנות.
דורון כהן: אני לא בטוח בזה, אבל אם אמרו שזה בניגוד לתקנות, בואו נתקן את התקנות.
משה גפני: היום דירקטורים יוצאים להשתלמות?
דורון כהן: בחלק מהחברות כן, ובחלק מהחברות לא כי אומרים שזה בניגוד לתקנות.
משה גפני: בכמה ימי עיון מדובר?
דורון כהן: לא מדובר על ימי עיון.
דורון כהן: כאן מדובר בהשתלמות, בקורס.
משה גפני: כמה ימי השתלמות?
דורון כהן: כאן מדובר בקורס דירקטורים.
דורון כהן: זה קורס מתמשך של פעם בשבוע במשך מספר חודשים אבל הוא מאוד ייעודי לנושא דירקטורים.
משה גפני: זאת אומרת שיהיה אפשר להוציא להשתלמות את הדירקטורים.
דורון כהן: להוציא אותם להשתלמות, לקורס דירקטורים, כדי שידעו מה האחריות שחלה עליהם.
דורון כהן: אני חושב שזה אינטרס שלנו.
דורון כהן: דבר נוסף.
דורון כהן: בשנת 1992 הוצאנו נוהל שמסדיר נסיעה של דירקטורים לחוץ לארץ.
משה גפני: איך הגעת לחוץ לארץ?
משה גפני: אני עוד בארץ.
משה גפני: את סעיף אחד, הבנתי.
משה גפני: שינינו את הנוסח בהסכמת היועצת המשפטית שלך.
משה גפני: את סעיף שתיים, הבנו.
משה גפני: אנחנו בסעיף שלוש.
משה גפני: מה זה סעיף שלוש?
משה גפני: לך לפי הסדר כי אחרת אני מתבלבל.
דורון כהן: סעיף שלוש שחברה תהיה רשאית לשלם לדירקטור החזר הוצאות או דמי רישום לימי השתלמות, מקסימום שש בכהונה, בתחום של פעילות החברה.
דורון כהן: אם כן, גם ימי עיון, בכפוף לתנאים שאומרים במפורש שזה בתחום עיסוק החברה ובא לשרת את החברה.
דורון כהן: אני רוצה לומר שאלה גם דברים שצריכים להיות במסורה.
משה גפני: לפני המסורה, אני רוצה לדעת מה הלשכה המשפטית אומרת.
משה גפני: אני דירקטור, לכמה ימי עיון אני יכול ללכת היום?
רחל שפיצר ליבנה: היום דירקטור יכול ללכת לימי עיון  על חשבונו בלבד.
משה גפני: אי אפשר ללכת בכלל על חשבון החברה.
רחל שפיצר ליבנה: במצב הקיים היום, הדבר היחיד שדירקטור יכול לקבל, זה גמול פר ישיבה.
משה גפני: מה אתם מבקשים בסעיף 3?
רחל שפיצר ליבנה: בסעיף 3, במשך כל תקופת הכהונה שלו שהיא שלוש שנים, יתאפשר לו ללכת לשישה ימי עיון ובלבד שהם או נועדו למילוי תפקידו כדירקטור, או בתחום עיסוקה של החברה.
משה גפני: למה החלטתם את זה?
משה גפני: מה היה רע עד היום?
רחל שפיצר ליבנה: עד היום הם לא הלכו או שהלכו על חשבונם או שנהגו שלא בהתאם לתקנות.
חיים אורון: או שאמרו שיש עוד ישיבה.
משה גפני: למה צריך שישה ימי עיון?
משה גפני: שלושה ימים לא מספיקים?
רחל שפיצר ליבנה: מדובר בממוצע של יום לחצי שנה, שזאת למשל הנורמה שנהוגה היום בקרנות ההשתלמות ובחברות ביטוח שמעודדים את הדירקטורים שלהם לעבור השתלמויות מקצועיות בתחומים בהם הם דנים בדירקטוריון.
משה גפני: אולי ננסח שלושה ימים?
רחל שפיצר ליבנה: מדובר בשישה ימים למשך שלוש שנים.
משה גפני: אולי נקבע יום לשנה?
חיים אורון: זה לא השער לאורווה שאתה רוצה לחסום.
חיים אורון: אתה יכול לומר שממנים כדירקטורים אנשים לא מתאימים, הם לא עושים את העבודה שלהם וכל שקל שנותנים להם, חבל על הזמן, אבל אתה יכול לומר ההפך.
חיים אורון: בדרך כלל ממנים כדירקטורים אנשים שהם בסדר ואם האנשים בסדר וממלאים את תפקידם, זה בסדר.
חיים אורון: נניח הוא דירקטור בחברה לפינוי אשפה באזור גוש דן ויש יום עיון על מחזור אשפה, שילך ללמוד את זה.
חיים אורון: למרות שהוא עורך דין מפורסם והיה פליליסט יוצא מן הכלל, אין לו מושג באשפה, הוא יושב בדירקטוריון שמחליט על אשפה, אז שילך ליום עיון על אשפה.
חיים אורון: כמה יכול לעלות לו דיון כזה?
משה גפני: אלף שקלים.
חיים אורון: אבל אני רוצה שהוא ימלא את תפקידו כדירקטור.
משה גפני: שאלת ואני אשיב.
חיים אורון: אם כל ההנחה היא שמדובר בחלוקת ג'ובים, לכן נצמצם את זה.
משה גפני: אגב, אני לא אמרתי שזאת חלוקת ג'ובים אלא הבנתי את דבריך.
חיים אורון: אני מבקש שנכתוב בכל הפרוטוקולים למעלה שלא כל הערה שנשמעת בפרוטוקול מבלי לכתוב שהיא נאמרה באירוניה, אפשר לקרוא אותה כמשמעה.
חיים אורון: בזמן האחרון אנחנו חוטפים דברים נוראים על הדו-שיח הזה בינינו, עד כדי כך שאני פוגע באלוהים והוא פוגע בדברים אחרים.
משה גפני: דיבר אתי סמנכ"ל בנק המזרחי שהוא בחור רציני.
משה גפני: הסברתי לו.
משה גפני: נדמה לי שלא הצלחתי אפילו לשכנע אותו.
משה גפני: הוא אמר לי שג'ומס הוא בחור הגון.
משה גפני: אני חושב שבסוף בסוף הוא יצטרך להשתכנע.
אורי אורבך: אולי מי שרושם את הפרוטוקול, יוסיף את המילה "באירוניה".
חיים אורון: את זה כבר אמרנו.
חיים אורון: יש בעיה.
חיים אורון: דיברתי עם אחת מהקצרניות.
חיים אורון: כאשר יושבות הקצרניות של הכנסת, יש להן כבר קודים והן כותבות שלוש נקודות.
חיים אורון: כאן מדובר בהקלטה שאחר כך מישהו מפענח אותן ואין לו מושג מה היה כאן אלא הוא מעתיק.
חיים אורון: פתאום יש איזה דו-שיח על אלוהים ואנחנו פוגעים באלוהים או לא, ואם מישהו קורא את זה שלא בקונטקסט כזה, הוא חושב שיושבים כאן אנשים מסוימים.
אורי אורבך: בשנת 1965, בישיבת ממשלה, מישהו הציע הצעה מטורפת ואז שר החוץ אבא אבן אמר: בואו נכבוש את דמשק.
אורי אורבך: בזיכרונותיו הוא סיפר שהוא חושש שיפתחו את הפרוטוקולים הסודיים אחרי 37 שנים ואז יהיה כתוב ששר החוץ אבא אבן הציע לכבוש את דמשק.
חיים אורון: הפרוטוקולים האלה פתוחים כל הזמן וסטודנטים קוראים אותם.
משה גפני: בסופו של דבר הפרוטוקולים כן משקפים.
משה גפני: זאת אומרת, מה שאתה אומר, וגם אני סובל מזה – והרבה פעמים יש לי בדיחות קרש – זה שמבודדים נקודה.
משה גפני: לוקחים נקודה ומתייחסים אליה ברצינות תהומית.
משה גפני: בסך הכל הפרוטוקולים כן משקפים.
משה גפני: בורג אמר שהפרוטוקול לא רואה שצחקתי.
משה גפני: התשובה היא שאתה לימדת אותי לא להיות קיצוני.
משה גפני: הדירקטורים הם על פי רוב אנשים רציניים, אנשים שעושים את עבודתם.
משה גפני: כמו בכל חברה, יש שם גם ג'ובים ולהיות דירקטור זה דבר שהוא די משתלם לאנשים.
משה גפני: חברות, גם ממשלתיות וגם פרטיות, חייבות את הדירקטורים האלה.
משה גפני: עד היום היה נהוג שדירקטור הולך על חשבונו ליום עיון.