GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל דויטש-הנר: "לפעול להחזרתם ארצה מידי שנה של כ-15,000 אזרחי ישראל השוהים דרך קבע בתפוצות..."
משה גפני: קראתי את זה ואת הסברת את זה בטוב טעם.
משה גפני: אני שואל מה היה מאחורי העניין?
משה גפני: למשל, היה הנושא של ישראל ביתנו על חוק הגיור.
משה גפני: היה לחץ על ראש הממשלה אז הוא שינה את ההחלטה.
משה גפני: היה פה לחץ?
משה גפני: למה לא עשו את זה קודם?
מיכל דויטש-הנר: כשהשתתפתי בישיבת הממשלה הוצגה מצגת מאוד יפה מטעם משרד ראש הממשלה.
מיכל דויטש-הנר: היו שם פילוחים של מדינות, אוכלוסיות של תושבים פוטנציאלים להפוך להיות תושבים חוזרים.
מיכל דויטש-הנר: הציגו את ההקלות במיסים, שנעשו בתיקון 168 לפקודה, תיקון העולים, איך הם עזרו לעידוד העלייה.
מיכל דויטש-הנר: הציגו את השאלות של האנשים שהיו שם - - -
משה גפני: אז חוץ מהמצגת את לא יודעת שום דבר, בסדר.
אלכס מילר: אם אדם עלה לישראל וקיבל הטבות כעולה.
אלכס מילר: לאחר מכן הוא עזב את הארץ ואחרי 6 שנים הוא חוזר.
אלכס מילר: נגיד שהרכב נשאר אצל בני משפחתו.
אלכס מילר: מה קורה עכשיו עם זה, הוא מקבל כפול?
מיכל דויטש-הנר: הוא השתמש בזכאות.
מיכל דויטש-הנר: לאדם יש זכאות לרכב.
אלכס מילר: אחרי 5 שנים הוא הופך להיות - - -
איריס וינברגר: אם הוא השתמש ברכב 4 שנים ובחפצים הביתיים הוא צריך להשתמש 6 שנים, זאת אומרת, הוא היה 6 שנים בארץ ואחר-כך הוא יצא לחו"ל, והיה 6 שנים בחו"ל, כאשר הוא חוזר הוא במעמד - - -
ציון פיניאן: מה קורה אם הוא היה בחו"ל שנתיים?
אלכס מילר: זה לא רלוונטי.
אלכס מילר: עליתי ארצה וקיבלתי 40% על הרכב.
אלכס מילר: עליתי ארצה וקיבלתי הטבות ברכב.
אלכס מילר: עכשיו הבן שלי נוסע על הרכב הזה.
אלכס מילר: אחרי חצי שנה - - -
איריס וינברגר: אסור לו, אלא רק אם אתם באותו תא משפחתי, גרים באותו בית.
איריס וינברגר: באותו בית זה בסדר.
אלכס מילר: עליתי ארצה, קניתי רכב ואחרי חצי שנה עזבתי.
אלכס מילר: מה קורה עם הרכב?
איריס וינברגר: תצטרך לשלם מיסים על הרכב כי יש השלמת מיסים.
חיים אורון: אם אתה עוזב אחרי חצי שנה או שנה, אתה חייב להחזיר את ההטבות שלך כעולה חדש.
אלכס מילר: איך אתם יודעים שעזבתי?
חיים אורון: זאת שאלה גדולה.
איריס וינברגר: עושים חקירות.
אלכס מילר: בסדר, תרדו מהעץ.
איריס וינברגר: בהרבה מקרים מצאנו את הרכבים, חילטנו אותם והחרמנו אותם.
אלכס מילר: תיאורטית, יכול לקרות מצב שהאדם מקבל אחרי 6 שנים כפל של זכאות?
איריס וינברגר: אחרי 12 שנים.
חיים אורון: הוא יהיה 6 שנים פה, יהיה 6 שנים שם.
חיים אורון: הוא יביא פעמיים רכב, ייסע פעם אחרת אבל בשנה ה-13 הוא יצביע לכנסת מלוס-אנג'לס.
אלכס מילר: ויעשו לו גיור בישראל.
משה גפני: ציון, מה עמדתך?
משה גפני: ג'ומס, מה דעתך?
חיים אורון: את פרצי האהבה כלפי בני עמנו ישראל - אני כל פעם מתרגש מחדש ואני רואה מה יהיה אחר-כך.
חיים אורון: אבל מה, אני - - -
משה גפני: טוב, צו מס קניה (פטור)(תיקון), התש"ע-2010.
משה גפני: מי בעד הצו ירים את ידו?
משה גפני: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין
משה גפני: על סדר-היום: תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות)(תיקון), התש"ע-2010.
משה גפני: מי מציג את התקנות מכיוון שכבר קיימנו דיון על הנושא הזה?
משה גפני: אנחנו קיימנו דיון על תקנות האש"ל.
משה גפני: תקנות האש"ל מביאות לכך שעובד שהיה מקבל אש"ל כאשר הוא היה יוצא לעבודתו מחוץ למשרד או מחוץ לעיר או במקום מסוים שבו הוא היה צריך לאכול מחוץ למקום העבודה, הוא היה מקבל את הוצאות הארוחה, 7 שקלים ליום, וזה היה פטור ממס.
משה גפני: בא משרד האוצר, רשות המיסים, וביקשו בתקנות האלה לבטל את דמי האש"ל.
משה גפני: אם משרד האוצר ורשות המיסים מבקשים להוריד הטבה שהיתה לעובדים, אז אנחנו מבקשים שהעובדים יקבלו תגמול או איזו סיבה שהוועדה תצטרך להיטיב עם העובדים בנושאים דומים או אחרים.
משה גפני: במהלך הדיונים שקיימתי עם משרד האוצר ועם רשות המיסים - - -
איתן צחור: זה לא העובדים זה העצמאיים.
קריאות: זה גם וגם.
משה גפני: עורך דין צחור, היות ואני כבר לעסתי את העניין הזה והחברים יודעים על מה מדובר – מדובר על כולם.
משה גפני: אלה יכולים להיות עובדי מדינה, עובדים פרטיים או עובדים עצמאיים.
משה גפני: זה חל על כולם.
משה גפני: אין דין אחד לעצמאים ודין שונה לעובדי מדינה.
משה גפני: אם יש הוצאות אש"ל שהן מוכרות, אז הן מוכרות לצורך כל העניין.
משה גפני: משרד האוצר מבקש שזה לא יוכר.
משה גפני: דבר דומה היה עם הוצאות המטפלות, שהוכרו על-ידי בית המשפט לצורך מס, אנחנו ביטלנו את זה בחקיקה וביקשנו אז בתמורה להפעיל את הנושא של סיוע לאימהות עובדות דרך נקודות זיכוי ודרך צהרונים ומעונות וכל מה שנלווה לזה.
מיכל הנר-דויטש: ומס הכנסה שלילי.
משה גפני: באחד הדיונים שהיו בוועדה התברר שחלק גדול מהבטחות הממשלה לא קוימו בגלל שמשרד התעשייה והמסחר לא מתפקד.
משה גפני: בסופו של דבר זה לא מגיע לאימהות העובדות ואנחנו מאוד נזהרים היום לאשר מה שהממשלה מבקשת בביטול כל מיני נושאים כי מתברר שהממשלה לא יודעת תמיד לתפקד כפי שצריך.
משה גפני: המקרה של המעונות והצהרונים הוא אחד הדוגמאות הבולטות לכך.
משה גפני: במהלך הדיונים שקיימתי עם משרד האוצר הגענו לשני דברים.
משה גפני: דבר אחד וודאי, שנדמה לי שהוא כבר מופיע בהחלטת הממשלה, לרווח את מדרגות המס באופן כזה – בהתחלה זה התחיל עם 50 מיליון שקל, עלה ל-60 מיליון שקל.
מיכל הנר-דויטש: הוא התחיל ב-60 מיליון.
מיכל הנר-דויטש: תזכיר החוק הראשי שהופץ היה על 60 מיליון.
משה גפני: אני דרשתי 180 מיליון ובסופו של דבר עצרנו ב-140 מיליון שזה באמצע.
מיכל הנר-דויטש: אפשר לחזור לאמצע.
יהודה נסרדישי: גילית בקיאות בדיון הקודם.
יהודה נסרדישי: זה לא בין 140 – זה לא האמצע, אדוני היושב ראש.
משה גפני: אני מסתכל על זה מהצד ואצלי זה באמצע.
משה גפני: אני רציתי 180 מיליון.
משה גפני: על כל פנים הגנו ל-140 מיליון וזה עבר בהחלטה, שזה ירווח את מדרגות המס.
משה גפני: כלומר, מי שיוצא לעבודה ואינו מגיע לרף המס שבו – לא עשיתי את החשבון כמה זה יצא אבל מי שעובד ומשתכר שכר נמוך, מגדילים את זה ב-140 מיליון שקל ויותר אנשים שעובדים ומשתכרים שכר נמוך, לא יהיו חייבים במס הכנסה.
עופר מנירב: ערך המדרגה, 3 שקלים לאדם.
עופר מנירב: זאת ההטבה, כדי שתדע על מה מדובר.
מיכל הנר-דויטש: זה 90 שקלים לשנה.
עופר מנירב: ערך המדרגה 3 שקלים לבן אדם.
עופר מנירב: זה רק למי שמשלם מס.
משה גפני: כדי שלא נדבר סתם באוויר, מישהו יודע להגיד לי על כמה מדובר?
יהודה נסרדישי: 91 שקל נטו בשנה לכל אזרח במדינה ישראל.
משה גפני: זה בסדר מבחינתך?
עופר מנירב: יש לי חילוקי דעות.
עופר מנירב: לי יצא 36 שקלים לשנה.
עופר מנירב: אולי אני לא יודע לעשות חשבון.
עופר מנירב: לפחות למדתי לימודי ליבה.
עופר מנירב: אני מדבר על אלה שמגיעים לחבות במס.
משה גפני: עופר, אל תכעס.
עופר מנירב: אני לא כועס.
יהודה נסרדישי: כל מי שיש לו הכנסה, יזכה בהנחה של 91 שקל בשנה.
עופר מנירב: במכתב שנשלח לכם כתוב 3 שקלים.
משה גפני: רבותיי, אני נוטה להסכים עם רשות המיסים.
עופר מנירב: מנהל הכנסות המדינה, כבוד היושב ראש, בתשובה לפניה שלי, אכן מאשר שזה 3 שקלים.
שגית אפיק: כשזה היה 60 מיליון.
שגית אפיק: כשנכתב המכתב של מנהל הכנסות המדינה, זה היה בתזכיר הראשוני שהיה 60 מיליון שקלים ולכן הסכומים שונים.
משה גפני: הם התחילו עם 60 מיליון ואמרתי שאני לא מסכים.
משה גפני: זה לא עומד במשוואה של האש"ל.
משה גפני: על כל פנים, אמרתי שאני לא מסכים לעניין הזה.
משה גפני: דרשתי 180 מיליון וקיבלתי 140 מיליון.
משה גפני: התוצאה נותנת לכל מי שעובד והכנסתו נמוכה, 91 שקלים לשנה, שזה 140 מיליון.
חיים אורון: לכל מי שעובד?
חיים אורון: לכל מי שעובד, גם אם יש לו מיליון שקל בחודש הוא מקבל 91 שקלים?
יהודה נסרדישי: נכון.
חיים אורון: אם היית עושה רק לבעלי הכנסה נמוכה, הייתי מסכים.
יהודה נסרדישי: אני יכול לעשות מדרגה מיוחדת?
מיכל הנר-דויטש: כן, 60%.
משה גפני: יהודה, לנו יש עניין לעזור לאלה שעובדים והם חלשים מבחינת השכר שלהם.
משה גפני: לא מספיק לגבות מיסים, צריך גם לחשוב על פיתרונות וללכת על מדיניות.
משה גפני: כרגע המצב הוא שאת ה-140 מיליון שקל האלה ניתנים לכל העובדים.
משה גפני: בוודאי שהיינו שמחים לו הייתם מוצאים פיתרון כדי לסייע יותר לחלשים.
משה גפני: זאת המדיניות שלנו אבל אתם עסוקים ולא תמיד יש לכם זמן לחשוב על חקיקות חשובות.
יהודה נסרדישי: נביא לכם עוד כמה בחודשים הקרובים.
חיים אורון: יש להם הצעות טובות, אבל ראש הממשלה מונע אותן.
יהודה נסרדישי: תרשו לי לא להתייחס לאמירה הזאת.
משה גפני: דבר נוסף שדרשתי, זה לקדם את הנושא של פיצויי הפיטורין של העצמאים, דבר שהיה צריך להיעשות מזמן.
משה גפני: זה באמת נוגע רק לעצמאים.
משה גפני: אני מבין שיש דיונים במשרד האוצר וברשות המיסים על הנושא הזה.
משה גפני: אני שומע שיכול להיות שאתם הולכים להביא את זה בחוק ההתייעלות או ברפורמה?
אלכס מילר: מה עם דמי אבטלה?
משה גפני: דנים על העניין הזה?
אייל אפשטיין: סוגיית פיצויי פיטורין לעצמאיים היא סוגיה סבוכה בפני עצמה ואני לא אפרט אותה כאן.
אייל אפשטיין: אין לזה קשר לדיון שאנחנו מקיימים כאן, זאת סוגיה פתוחה וסבוכה בפני עצמה.
אייל אפשטיין: למעשה, סוגיית פיצויי הפיטורים, נשקלת במסגרת רפורמה כוללת של מיסוי פנסיוני, לאו דווקא במתכונת של פיצויי פיטורים אלא נבחן מנגנון התמריצים לחיסכון פנסיוני של עצמאים, התמריצים המיסואיים.
אייל אפשטיין: שם, נכון לעכשיו - אני לא יכול להיכנס לפרטים, אבל תפישת העולם היא להיטיב עם  העצמאים.
אייל אפשטיין: אני אשים את הדברים על השולחן וכמובן שיהיו פערים תפישתיים, האם זה ילך לחיסכון פנסיוני, או יכולת לפדות את הכספים האלה כפיצויי פיטורים.
אייל אפשטיין: אלה דברים שאנחנו צריכים עוד לבחון.
אייל אפשטיין: הסוגיה הזאת, כמובן, עומדת על הפרק ונבחנת.
אייל אפשטיין: אני מניח שבשבועות הקרובים – כמובן שזה יעבור עוד אישורים במשרד האוצר ונשמע את כל הגורמים הרלוונטיים, נביא רפורמה כוללת שהתחיל אותה יהודה נסרדישי.
אייל אפשטיין: הוא מביא שם גם מהלך של מדיניות חיסכון כוללת עם תפישה מקרו כלכלית רחבה.
אייל אפשטיין: השאיפה היא שהטבות המס שנאמדות בסכומי עתק ינותבו באופן נכון לפי תפישת העולם הממשלתית ולטובת האוכלוסיות שאנחנו רוצים לתמרץ.
אייל אפשטיין: לגבי השאלה שלך, אני לא יכול לענות עליה קונקרטית אבל אני יכול לענות בצורה רחבה שאוכלוסיית העצמאיים, בסבירות גבוהה, ההטבות שלה ישופרו ביחס לקיים.
משה גפני: זה נכון שדרשתי את זה?
אייל אפשטיין: אני יודע שאתה דורש את זה.
משה גפני: מה זאת אומרת שאתה יודע, קראת על זה בעיתון?
אייל אפשטיין: לא, אנחנו מדברים על בסיס יומי.
משה גפני: אתה יודע, דרשתי והיו גם תשובות.
יהודה נסרדישי: בוא נחליט שגם אתה דרשת.
משה גפני: גם אני וגם העצמאיים.
אייל אפשטיין: הרב גפני, אנחנו יודעים.
משה גפני: העצמאים נפגעים מאוד קשה מתקנות האש"ל.
אייל אפשטיין: העצמאיים מוטבים ביחס לקיים.
אייל אפשטיין: החיסכון במס לעצמאיים גדל בצורה מאוד משמעותית, ביחס להטבה של ה-60 מיליון היום.
אייל אפשטיין: בואו נזכור, היום סך ההטבה שמדינת ישראל נתנה בגין הוצאות אש"ל עומדים על 60 מיליוני שקלים חדשים.
אייל אפשטיין: סך הפשרה שהגענו איתך, נוכח ה דרישה שלך, ולמעשה כמעט ושילשת את הטבות המס או את הפחתת חבות המס של אוכלוסיית השכירים והעצמאיים, למעשה מצבם שופר ביחס לקיים.
אייל אפשטיין: זאת נקודה חשובה.
אייל אפשטיין: דבר שני.
אייל אפשטיין: הדרישה שלך היא ידועה.
אייל אפשטיין: גם רשות המיסים ואגף התקציבים ישבו השבוע עם ארגוני העצמאיים בנושא לדרישות.
אייל אפשטיין: הנושאים האלה נדונים באוצר ואנחנו קשובים להם.
אייל אפשטיין: בסופו של דבר יש דברים שאנחנו צריכים לקחת בחשבון.
משה גפני: תוך כמה זמן אתה מעריך שתהיה החלטה?
אייל אפשטיין: אני לא רוצה להתחייב על לוחות זמנים.
אייל אפשטיין: השאיפה של יהודה, שכבר עובד על הנושא הזה שנתיים, זה לסיים את החקיקה הכוללת בינואר 2011.
שרגא ברוש: אתה מתכוון לאחר שיאושר התקציב?
אייל אפשטיין: שרגא, אתה אופטימי.
אייל אפשטיין: אגב, מה הקשר לתקציב?
משה גפני: מתי אתה מעריך שהעניין הזה יסתיים.
אייל אפשטיין: אני מציע שיהודה יענה לזה.
משה גפני: יהודה, מתי אתה מעריך שהעניין הזה יסתיים?
יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, חברי כנסת.
יהודה נסרדישי: קהל כזה גדול התכנס ל-7 שקלים?
יהודה נסרדישי: ל-5 שקלים?
יהודה נסרדישי: אמרתי לשרגא: חבל על יום העבודה שלכם.
משה גפני: אז למה לא הסכמתם לזה שזה יהיה 98 שקלים?
יהודה נסרדישי: חבר הכנסת גפני, תן לי ליהנות מהדיון.
יהודה נסרדישי: בשעה 12:00 אני אמור להיות בדיון אחר ואני מתנצל שאעזוב אתכם כי הנושא מאוד חשוב.
יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, היינו אצלך בפברואר 2010.
יהודה נסרדישי: בזמנו היה באמתחתנו 60 מיליון שקל.
יהודה נסרדישי: נשמעו טענות ונאמרו אמירות שזה צחוק מהעבודה.
יהודה נסרדישי: בחודשים האחרונים ניהלנו איתך משא ומתן ארוך ומייגע.
יהודה נסרדישי: אתה טוב מאוד במשא ומתן.
יהודה נסרדישי: זאת אומרת, אתה יותר טוב במשא אבל לא במתן.
יהודה נסרדישי: ולכן באמת הותשנו לאורך כל הדרך וכל פעם הלכנו וחזרנו עם עוד 10 מיליון עד שלבסוף הגענו להסכמה, לפחות איתך, ל-140 מיליון.
יהודה נסרדישי: לכן אנחנו פה היום.
יהודה נסרדישי: אני אתן רקע.
יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, אני לא יודע אם זה כבוד או זכות אבל אני מוותיקי הישוב פה ואני יודע מה זה תקנות אש"ל.
יהודה נסרדישי: אני יודע גם מה זה שעובד אומר: נסעתי מפה לפה, 7 שקלים פה, 2 שקלים שם.
יהודה נסרדישי: זה נטל בירוקראטי אדיר על המערכות שצריכות לעשות את זה.
יהודה נסרדישי: מדובר בסכומים זעומים שאיבדו משמעות ואין להם שום ערך כלכלי.
יהודה נסרדישי: זה דבר אחד.
יהודה נסרדישי: גם במישור המשפטי בדקנו את עצמנו והתקנה הזאת היא "אולטרה וירס".
יהודה נסרדישי: בלשון העם, אפשר להגיד שהיא נולדה בחטא לגמרי.
יהודה נסרדישי: אין לה בסיס חוקי שהיא יושבת עליו.
יהודה נסרדישי: הוצאות אש"ל הן הוצאות פרטיות והן לא הוצאות מוכרות.
יהודה נסרדישי: מכאן, לפי תפישת עולמנו ולפי דעתנו, שגם עדכון הסכומים האלה אינו צריך להיות.
יהודה נסרדישי: למה?
יהודה נסרדישי: כי אם הבסיס של האש"ל לא עובר את מבחן 17 וזאת לא הוצאה מוכרת, אם הבסיס לא נכון אז גם העדכון לא צריך להיות.
יהודה נסרדישי: זה דבר נוסף.
יהודה נסרדישי: אבל, כדי להוריד את העניין הזה מסדר היום - - -
משה גפני: למה זה "אולטרה וירס" לפי דעתכם?
יהודה נסרדישי: כשאני חוזר הביתה מהעבודה אני אוכל ארוחת ערב ואף אחד לא מחזיר לי אותה.
יהודה נסרדישי: גם בבוקר אני יוצא ואוכל ושותה.
משה גפני: אז למה לא ביטלתם את התקנות?
יהודה נסרדישי: כן ניסינו לבטל, אדוני היושב ראש.
חיים אורון: אתה מוכרח אותנו כסטטיסטים, אחרת זה לא יוצא לך.
יהודה נסרדישי: אני חוזר ואומר שמדובר בהוצאה שאיננה הוצאה מוכרת.
יהודה נסרדישי: אתה מדבר על ניסיונות.
יהודה נסרדישי: יש אצלי טיוטות של ניירות.
יהודה נסרדישי: עשינו ניסיונות בעבר.
יהודה נסרדישי: אני הארכיאולוג של רשות המיסים.
יהודה נסרדישי: יש ניירות בידינו.
יהודה נסרדישי: היינו פה, הבאנו ואני לא יודע למה זה לא קודם.
מיכל הנר-דויטש: לא, זאת היתה הסכמה בשתיקה.
יהודה נסרדישי: ואז אמרו לנו: תקשיבו, לא נביך את המעבידים ואת המעסיקים, כולל ההסתדרות, כולל חברי עופר עייני – זה לא היה עופר עייני אלה היו קודמיו.
יהודה נסרדישי: אתם יודעים מה?
יהודה נסרדישי: אנחנו נמית את זה מיתת נשיקה.
יהודה נסרדישי: נשאיר את ה-5 שקלים והם יגססו עד שהם ימותו.
יהודה נסרדישי: תן לי את הקרדיט, הייתי שם ושמעתי את זה במו אוזניי.
משה גפני: יכול להיות שהוועדה "עבדה" עליך?
יהודה נסרדישי: לא.      	לכן נשארו השקלים האלה.
יהודה נסרדישי: אתה שואל אותי למה לא ביטלנו?
יהודה נסרדישי: ניסינו לבטל.
יהודה נסרדישי: לא רצינו להביך ואמרנו שניתן לזה למות מיתת נשיקה.
יהודה נסרדישי: על-פי הנחיות שלך - - -
משה גפני: היועצת המשפטית אומרת לי שאתה צודק.
יהודה נסרדישי: קורה לפעמים.
יהודה נסרדישי: על-פי הנחיות שקיבלנו ממך ומחברי כנסת הלכנו הביתה ועשינו עבודה.
יהודה נסרדישי: לא מצאנו כלי אחר איך לתת פיצוי.
יהודה נסרדישי: צודק חבר הכנסת ג'ומס, אני לא יכול לעשות מדרגה לאוכלוסייה כזאת או לאוכלוסייה אחרת.
יהודה נסרדישי: שיעורי המס הם אחידים, שקופים וברורים.
יהודה נסרדישי: לכן כולם יקבלו את זה.
יהודה נסרדישי: החישוב שלנו היה על 22 ימים בחודש.
יהודה נסרדישי: מקסימום עובד יכול לקבל 5 ימי אש"ל, שזה הממוצע.
יהודה נסרדישי: את זה כימתנו והגענו למה שהגענו.
משה גפני: כמה זה יוצא בשנה?
משה גפני: כמה עולה ביטול האש"ל לשנה?
חיים אורון: אנחנו נבטל והבג"ץ יחליט.
חיים אורון: אני בג"צ?
חיים אורון: אני יודע מה הבג"צ יעשה?
חיים אורון: שהבג"צ יחליט.
משה גפני: בג"צ לא מעניין אותי בעניין הזה.
משה גפני: אני רוצה לתקן את מה שאמרתי בישיבה הקודמת.
משה גפני: בישיבה הקודמת אמרתי שבית המשפט שוב פסק נגד החינוך החרדי ברמות.
משה גפני: זה לא נכון, זאת היתה הודעה של העירייה.
משה גפני: בית המשפט  לעניינים מנהליים הוא אכן פסק לטובת החינוך החרדי.
משה גפני: הוא אמר שאם יש מוכר שאינו רשמי מול בית רשמי, אז ההעדפה היא לבית ה ספר הרשמי.
משה גפני: אבל הוא נזף בעיריית ירושלים והוא דרש מהם למצוא פיתרון.
משה גפני: אני חוזר בי ממה שאמרתי בישיבה הקודמת על בית המשפט.
משה גפני: במקרה הזה ההתקפה שלי על בית המשפט לא היתה נכונה בגלל שהוא באמת החליט לטובת בית הספר המוכר שאינו רשמי.
משה גפני: אני מתנצל בפני בית המשפט על זה שיכול להיות שיהיו כאלה שלא יתמכו בבית המשפט אחרי מה שאמרתי.
משה גפני: על כל פנים, הבג"צ לא מעניין אותי בדיון הזה, הוא לא רלוונטי.
משה גפני: אנחנו דנים מקצועית בנושא.
משה גפני: אני מבקש ממך, אדוני מנהל רשות המיסים, תאמר לוועדה, אם מבטלים את התקנות – אני לא מדבר על 2008 ולא על 2009.
משה גפני: אני רוצה לדעת כמה בשנת המס הנוכחית יעלה ביטול תקנות האש"ל או ההכרה בהוצאות האש"ל?
יהודה נסרדישי: אם תקנות האש"ל יהיה שרירות וקיימות היום - אגב, משנה לשנה כשהמדד עולה הם מאבדים מערכם – הם עולים לנו בסדרי גודל של בין 55 מיליון שקל עד 60 מיליון שקל.
יהודה נסרדישי: עם זה באנו אליך כהצעה וזרקת אותנו חזרה.
משה גפני: אני לא זרקתי אף אחד.
משה גפני: פשוט אמרתי לכם שתבואו ביום אחר.
יהודה נסרדישי: לכן הגענו ל-140 מיליון האלו.
יהודה נסרדישי: לכל אזרח במדינת ישראל שהוא עובד, מדרגת המס שחייבת ב-10% מס עומדת היום על 57,200.
יהודה נסרדישי: אנחנו מגדילים אותה ל-59,520.
יהודה נסרדישי: זאת אומרת, כ-2,280 שקל מהמדרגה של 14 מעלים אותה ל-10% וזה בדיוק 91 שקלים לחודש לכל אחד לשנה.
ציון פיניאן: 7.5 שקלים לחודש.
ציון פיניאן: אנחנו חוזרים לישיבה הקודמת, 74 אגורות לחולה.
יהודה נסרדישי: שאלת לגבי העצמאים.
יהודה נסרדישי: אנחנו הולכים לרפורמה די מקיפה.
יהודה נסרדישי: בכלל כל הנושא של זיכוי וניכוי, הציבור מבולבל.
יהודה נסרדישי: גם לנו קשה לעשות את החישובים האלה.
יהודה נסרדישי: אנחנו הולכים לאיזה מהלך שכולו התחיל בפישוט גמור.
יהודה נסרדישי: יחד עם זאת, אני מצהיר לפרוטוקול שאכן באמת באותו מודל שאנחנו בונים, העצמאים הם יזכו להטבה על פני אוכלוסיות אחרות.
יהודה נסרדישי: אייל אמר ואני חוזר על זה - - -
יהודה נסרדישי: יתכן שזה היה יהיה על-ידי מתן הפקדה נוספת לקצבה או מכשיר אחר.
יהודה נסרדישי: הרעיון התחיל ברשות המיסים.
יהודה נסרדישי: הבאתי את זה לאגף התקציבים.
יהודה נסרדישי: אנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד שעות כדי לא לעשות טעות.
יהודה נסרדישי: אנחנו עובדים על זה.
יהודה נסרדישי: אני מקווה שבמהרה בימנו, בתחילת 2011 אני אוכל להביא את התקנות לאישורך.
יהודה נסרדישי: נראה איך נתקדם אם שאר הדבר שנמצאים במחלוקת.
משה גפני: ישבתם איתם?
יהודה נסרדישי: אנחנו עובדים בידיים שלובות עם אגף התקציבים.
שרגא ברוש: אל תתלהב משיתוף הפעולה.
שרגא ברוש: כולם יכולים להבין - - -
יהודה נסרדישי: אני מדבר על משרד האוצר.
שרגא ברוש: ברור לי שאתם עובדים בידיים שלובות עם משרד האוצר.
שרגא ברוש: הסתכלת על יהודה וחשבתי שאתה מדבר עליו.
משה גפני: אבל ישבתם עם יהודה טלמון.
יהודה נסרדישי: ישבנו עם יהודה טלמון, ישבתי על זה עם עופר עייני.
משה גפני: אני הבנתי שישבתם עם יהודה טלמון מפני שאחרת לא הייתי מקיים את הישיבה.
משה גפני: זה היה התנאי בישיבה הקודמת.
יהודה נסרדישי: בהלכה כתוב שאנחנו מיישמים אותו כהלכתו ולכן ישבנו עם טלמון.
יהודה נסרדישי: שרגא היה שם, עופר עייני היה שם.
יהודה נסרדישי: אני הולך לעיסוקיי ואני מבקש ממך - - -
משה גפני: אתה עוד לא הולך.
משה גפני: אתה חייב לשמוע את שרגא ברוש וגם את יהודה טלמון.
מיכל הנר-דויטש: אני אעביר לו את המסר, הוא חייב ללכת.
יהודה נסרדישי: אני הולך לעשות עסקה בשביל מדינת ישראל.
יהודה נסרדישי: אני מאוד מודה לכם.
משה גפני: יהודה, תודה.
משה גפני: שרגא ברוש, בבקשה.
שרגא ברוש: שלום אדוני היושב ראש, בוקר טוב לחברי הכנסת.
שרגא ברוש: אני מודה לכם על ההזדמנות להופיע פה שוב.
שרגא ברוש: ראשית, אני רוצה מספר הצהרות.
שרגא ברוש: אין שום קשר בין האש"ל לבין פטור מפיצויים לעצמאים.
שרגא ברוש: דבר שני, נושא הפטור באש"ל הוא לא רלוונטי לעצמאים, הוא רלוונטי לכל מי ששכיר במדינת ישראל, בין שהוא עובד ממשלה, עובד בסקטור הפרטי, עצמאי.
שרגא ברוש: הוא מעניין את המעסיקים ואת העובדים שלהם מאוד.
שרגא ברוש: לכן כל ניסיון של מישהו לחבר את זה  איכשהו ולעשות "טרייד אוף" הוא פשוט טעות.
שרגא ברוש: זה נכון שהקצבה היום או הסכום המוכר לצורך ניכוי הוא 7 שקלים ליום.
שרגא ברוש: אתם לא רוצים לחלק את זה ל-3 ארוחות כדי לדעת כמה עולה כל ארוחה.
שרגא ברוש: דבר אחד בטוח, זאת פשוט בדיחה.
שרגא ברוש: נכון שהנושא הזה עולה פה עשרות שנים.
שרגא ברוש: במשך כל אותם עשרות שנים, גם ההסתדרות וגם המעסיקים מתנגדים לביטול.
שרגא ברוש: הוועדה, אחרי שהם ששומעת את עמדתם מקבלת אותה.
שרגא ברוש: אז רשות המיסים אומרת שניתן לזה למות מות נשיקה.
שרגא ברוש: שלא יחשבו שהתקבלה איזו החלטת ממשלה או החלטת כנסת, חס וחלילה, לתת לזה למות מות נשיקה.
שרגא ברוש: פשוט רשות המיסים, מה שהיא לא מצליחה להרוג אז היא משמידה.
שרגא ברוש: אז היא החליטה לתת לזה למות מות נשיקה.
שרגא ברוש: היום, לחשוב שעובד מתרחק ממקום עבודתו כך וכך קילומטרים, צריך להביא איתו פחית קולה חמה מהבית, אז זה פשוט לעג לרש.
שרגא ברוש: אני חושב שאין שום קשר בין זה לבין ריווח מדרגות המס.
שרגא ברוש: יש פה מדיניות של ראש הממשלה להקל במיסים ואני מאוד מקווה שרשות המיסים אכן החליטה לקיים את החלטות הממשלה ולהקל במיסים.
שרגא ברוש: אם היא מרווחת את מדרגות המס, תבורך, ואם כל עובד במדינת ישראל יזכה בעוד 7.5 שקלים לחודש אז מצוין.
שרגא ברוש: זאת בדיוק מדיניות הממשלה.
שרגא ברוש: בין העובד הזה או כולנו, שנקבל עוד 7.5 שקלים בחודש, לבין אותו סוכן או נהג או איש שירות או מי שמתרחק וצריך לקבל אש"ל - - -
משה גפני: אני לא רוצה להפריע לך, אבל זה לא קשור למדיניות.
שרגא ברוש: אני מקווה שזה קשור.
שרגא ברוש: אני גם קצת ציני, גם אני מקווה שזה קשור למדיניות הפחתת המיסים כי אם אדוני יושב ראש הוועדה העלה את זה, אז ראש הממשלה מתכוון להפחית השנה 700 מיליון שקל במס הכנסה רק על חברה ולקחת, מצד שני, עוד איזה 3 מיליארד שקל בהטלת המיסים החדשה בתקציב.
שרגא ברוש: אז נתת לי הזדמנות להעלות את זה ובוודאי נמשיך לדון בזה בחודשים הקרובים, מה משמעות הפחתת נטל המס.
שרגא ברוש: אבל בלי שום קשר לעניין הזה, אש"ל זה אש"ל.
שרגא ברוש: כאשר עובד מתרחק ממקום עבודתו וקונה כריך, או קונה פחית שתייה ומכירים לו בזה כהוצאה של כך וכך שקלים מכיוון שהוא התרחק ממקום עבודתו, אני חושב שזה ציני לומר שהסכום כל-כך זעום אז בוא נהרוג את זה.
שרגא ברוש: גם אנחנו חושבים שהסכום זעום, אז צריך לעדכן אותו.
שרגא ברוש: דבר אחד בטוח, לא צריך להרוג את זה באותה הזדמנות.
שרגא ברוש: ריווח מדרגות המס שנותנים לכולם, זה לא הפיתרון.
שרגא ברוש: אם מישהו התכוון לתת פיתרון, אז פשוט מאוד, נותנים 7.5 שקלים לחודש לכל עובד שהוא.
שרגא ברוש: מה בין זה לבין עובד שיצא ממקום עבודתו ועכשיו לא יכול לשתות או לאכול כריך.
שרגא ברוש: לכן אני חושב שאין לזה מקום והדיון הוא לא אם זה 140 מיליון שקל או 60 מיליון שקל.
משה גפני: היא מראה לי את החלטת הממשלה.
משה גפני: החלטת הממשלה תולה את זה בזה, אבל בסדר, אתה צודק.
שרגא ברוש: אני לא חושב שהשאלה אם זה 140 מיליון או 60 מיליון.
שרגא ברוש: צריכים להחליט מה התקרה הראויה לעובד מסוים מאוד שיוצא ביום מסוים מאוד למרחק מאוד מסוים ממקום עבודתו, מה מותר לו ומה אסור לו, וכך צריך להתנהג לעניין הזה.
שרגא ברוש: לבוא היום ולהגיד שזה סכום זעום אז בואו נבטל אותו, זה פשוט לעג לרש.
שרגא ברוש: לגבי ה"נולד בחטא".
שרגא ברוש: אם היית יודע כמה מיסים נולדו בחטא.
שרגא ברוש: רק לאחרונה נולד בחטא שווי שימוש על מיסוי ירוק.
שרגא ברוש: היום כבר ברור שזאת העלאת נטל המס על כולם.
שרגא ברוש: גם ברשות המיסים, דרך אגב, יש רבים שחושבים שזה נולד בחטא.
שרגא ברוש: אז באו לפה וביקשו לבטל את מה שנולד בחטא?
שרגא ברוש: מה התמימות הזאת?
שרגא ברוש: זה הדבר היחיד שנולד בחטא?
שרגא ברוש: אם זה נולד בחטא, אז בואו נעדכן את החטא.
משה גפני: יש באמת ברשות המיסים כאלה שסבורים כך?
שרגא ברוש: אני שמעתי אותם אומרים לי את זה באוזן.
שרגא ברוש: אם תרצי, אומר לך את השם שלהם.
שרגא ברוש: אחד מהם הוא מאוד מאוד בכיר.
שרגא ברוש: הוא אפילו הולך יחד עם נסרדישי לישיבות.
שרגא ברוש: הוא אפילו השתתף באותה ישיבה מדוברת אצל עופר עייני.
שרגא ברוש: בכל מקרה, היות ובחדר שישבתי אצל יושב ראש ההסתדרות יחד עם מנהל רשות המיסים היה אותו אדם בכיר, אז יש יותר מאיש אחד.
שרגא ברוש: בואו נתקדם.
שרגא ברוש: אדוני יושב ראש הוועדה.
שרגא ברוש: אני חושב שאסור לחוק הזה להתבטל.
מיכל הנר-דויטש: - - -
שרגא ברוש: אז אני דובר אמת?
מיכל הנר-דויטש: אני לא אמרתי שאתה דובר אמת, אמרתי שאני יודעת מי עוד השתתף בדיון חוץ מיהודה נסרדישי.
מיכל הנר-דויטש: לא אמרתי שאתה דובר אמת.
שרגא ברוש: אני מאוד מבקש שהוועדה לא תאשר לבטל את התקנה הזאת.
שרגא ברוש: דבר שני, לגבי ההנחיה שלך לשבת בנושא פיצויים לעצמאים.
שרגא ברוש: אכן, בהתאם לבקשתי, כונסה ישיבה.
שרגא ברוש: הישיבה היתה אצל עופר בשבוע שעבר.
שרגא ברוש: הגישה של רשות המיסים ושל אגף התקציבים אומרת חד-משמעית שהם באמת ישפרו את מעמדם של העצמאים אבל לחיסכון פנסיוני, קרי לגיל 67.
שרגא ברוש: אנחנו מדברים על אותו עצמאי שחס-וחלילה נאלץ לסגור את עסקו, לפטר את עובדיו ולשלם להם פיצויים כי הוא מעסיק אותם.
משה גפני: בגיל 40.
שרגא ברוש: בגיל 40, בגיל 35 או בגיל 49.
שרגא ברוש: הוא נקלע למשבר והוא החליט לסגור את העסק והוא שילם פיצויים לכולם.
שרגא ברוש: הוא סגר את תיק המע"מ, הוא סגר את תיק הניכויים.
שרגא ברוש: רחמנא ליצלן, עברה שנה והוא לא הקים עסק חדש.
שרגא ברוש: שיוכל ללכת ולקחת פיצויים ולקיים את משפחתו ולא יחכה לגיל 67 בשביל לקבל פיצויים.
שרגא ברוש: על זה אין הסכמה.
שרגא ברוש: יושב ראש רשות המיסים היה בחברתנו שעה והוא הציג את עמדתו.
שרגא ברוש: דעתו היא בדיוק כפי שכאן נאמרה, דעתנו בדיוק הפוכה.
שרגא ברוש: בזה התחילה והסתיימה ההידברות.
שרגא ברוש: יחד עם זאת, לבקשתי ולבקשת עופר, יהודה טלמון ויושב ראש רשות המיסים ימשיכו לדבר.
שרגא ברוש: אז הצטרפנו לבקשתך והם ימשיכו לדבר.
שרגא ברוש: היות וזה יקרה בשנה הבאה, אז נראה מה יקרה.
יהודה טלמון: שרגא, אני רוצה לעדכן.
יהודה טלמון: כבר היה המשך דיון בנושא הזה.
יהודה טלמון: היה דיון ענייני בתוך האוצר עם נציגי רשות המיסים.
יהודה טלמון: לא שיש סיכומים בנושא אבל כדי להעמיד עובדות על אשורן, היה המשך דיון.
יהודה טלמון: חברי כנסת נכבדים.
יהודה טלמון: שערו לנפשכם שהיה עומד פה לדיון לבטל את דמי ההבראה והחופשה השנתית של עובדי המיסים וכנגד זה לרווח את מדרגות המס.
יהודה טלמון: מה הקשר בין שמיטה להר סיני?
יהודה טלמון: אני לא שמעתי שכשאדם נושא ממקום עסקו ומביא את ההכנסה מחיפה כשמשרדו בתל-אביב, שהוא פטור ממס.
יהודה טלמון: לא שמעתי שהכנסות שהוא עושה בחיפה פטורות ממס.
יהודה טלמון: אבל אם חס וחלילה הוא צריך כשהוא בחיפה להיכנס ולשתות כוס קפה, זאת לא הוצאה בייצור הכנסה, כי הוא צריך לנסוע עם תרמוס מהבית, שאשתו תכין לו כריכים.
יהודה טלמון: זה מה שהוא צריך לעשות.
יהודה טלמון: זאת הבעיה האידיאולוגית של רשות המיסים.
יהודה טלמון: זאת לא הוצאה בייצור הכנסה, אבל ההכנסה מחיפה היא הכנסה שלוקחים עליה מס לכל דבר ועניין.
יהודה טלמון: אגב, אם הוא נוסע לקפריסין והוא מכניס הוצאות אש"ל, זאת הוצאה מוכרת.
יהודה טלמון: אני לא יודע למה בקפריסין זאת כן הוצאה בייצור הכנסה ובחיפה זאת לא הוצאה בייצור הכנסה.