GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בנצי ליברמן: התבקשתי על ידי הוועדה לשבת עם אנשי ארז פעם נוספת אחרי שישבנו ונשב אתם עוד פעם כדי לבחון את בקשותיהם בעניין הזה.
בנצי ליברמן: יש פיצוי נוסף שהוא לא קשור לפיצוי כלל וכלל אלא פיצוי על זה שהאדם לא רק שלקחו לו את העסק אלא למעשה לקחו לו את השטיח של חייו.
בנצי ליברמן: אדם כזה, לחזור בחזרה לעסק, כולל להיות שכיר או משהו אחר, יכולתו היא לפחות חודשים ארוכים, אם לא שנים ארוכות, למעשה ניטלה ממנו.
בנצי ליברמן: הדבר הזה נלקח רק לאנשי גוש קטיף שביתם ופרנסתם נלקחו ואנשי ארז, אלה שגרו בתוך גוש קטיף, ממילא נכללים בתוך החוק ואלה שגרו בשאר המקומות בארץ, את המרכיב הבסיסי של הבית, הוא לא נלקח.
בנצי ליברמן: משום כך הפיצוי באופן עקרוני אמור לתת לזה פתרון.
בנצי ליברמן: לכן גם מבחינת מספר האנשים וגם מבחינת הפילוסופיה והרציונל שעומד בבסיס המונח שנקרא מרכז חייו, לדעתי במקרה הזה הוא לא קיים.
בנצי ליברמן: לכן אני חייב לומר שבצד הנכונות שלי כן לשמוע ולהיות פתוח, אני לא חושב שכאן יש דבר שאפשר להכיר בו ולומר מרכז חייו זה מי שגם היה בעל עסק.
בנצי ליברמן: זאת אומרת, קשה לי לקבל את הרציונל הזה.
בנצי ליברמן: משום כך, אנחנו לא סבורים שזה נכון יהיה לעשות.
חיים אורון: לא נותנים תקופת הסתגלות כאן לכולם.
חיים אורון: הסעיף כאן הוא בעלי עסקים.
חיים אורון: יש עוד המון אנשים שהיו שכירים בגוש ולבטח ירצו הטבות בתקופת ההסתגלות.
חיים אורון: זה לא הנושא כאן.
חיים אורון: מדובר בקטגוריה  של בעלי עסקים שהיא מוגדרת והיא מתוחמת ולא מדובר באלפיים תושבי גוש קטיף.
חיים אורון: היות שאתם יודעים שבכמה וכמה תחומים  - אני לא רוצה לומר בכל – אם אני אגיד את זה בנוסח מתון, אני אגיד שאנשי ארז הופלו לרעה, ואם אני אגיד את זה באופן יותר תקיף, אני אומר שלא שמים עליהם כי אין להם את הלובי שכאן מתרוצץ עם החוק הזה.
חיים אורון: אומרים לי כולם שאני צודק, אבל תשמע, תגמור את זה במקום אחר כי אנחנו חתמנו כבר לא לפתוח את הכל.
חיים אורון: אם תאמרו לי שזה 10,000 אנשים, אני הולך הביתה וירדתי מהעניין, אבל את אומרת 150 במקסימום והם אומרים לי 20-30 אנשים.
חיים אורון: אם זה בתוך המספרים האלה, נגיד שנגיע לחמישים ונגיד שייתנו להם עוד פי שתיים תקופת הסתגלות ונגיד שכל הסכום ביחד יהיה שלושה מיליון שקלים.
חיים אורון: על זה אנחנו מדברים.
חיים אורון: תנו להם לפחות את מראית העין שבנקודה מסוימת הלכתם לקראתם.
חיים אורון: מדובר באדם שהוא צריך להוכיח שהוא לא הקים עסק אחר, שהוא לא פתר את בעיותיו.
בנצי ליברמן: לפי החוק הזה גם אם הוא הקים עסק אחר, הוא מקבל.
חיים אורון: נסתתמו טענותיי.
חיים אורון: אין לי יותר מה לומר.
חיים אורון: אני לא מצליח להבין מהתחלת הדיון, הם הרי התפנו מרצונם על פי החלטת ממשלה, ביום מסוים הביאו חיילים וסגרו את המקום והם הלכו הביתה.
חיים אורון: אני לא רוצה לחזור על כל הוויכוח הזה.
חיים אורון: למה אני מתעסק עם מחסום ארז?
חיים אורון: כי על אחרים יש כאן לובי ענק.
חיים אורון: תנו לאותם אנשים לפחות את הזכויות האלה.
חיים אורון: הרי לא יכול להיות אדם שהחזיק עסק בארז וזה לא היה מרכז חייו, ואם יש אחד כזה, אל תתנו לו.
בנצי ליברמן: מה זה מרכז חייו?
בנצי ליברמן: שם הוא ניהל את משק הבית שלו.
קריאה: למה שוכרי דירות בגוש קטיף קיבלו את זה?
בנצי ליברמן: יש הבדל גדול.
בנצי ליברמן: אם בן אדם שובר את מפרקת ביתו ויכולתו להקים מחרתיים את העסק, הוא שונה מאשר רק אם אני  לוקח לו את העסק והוא מקבל פיצוי בגין העסק.
בנצי ליברמן: הרי לא מדובר על כך שהוא הולך הביתה.
אריה אלדד: גם הפיצויים על העסק לא היו פיצויים.
בנצי ליברמן: אני נמצא היום אחרי דין וחשבון.
בנצי ליברמן: ההשקפה שלי לא רלוונטית.
בנצי ליברמן: ישבה ועדת חקירה וירדה לפרטי הפרטים במאות שעות והחליטה מה שהחליטה.
בנצי ליברמן: היא גם שינתה לטובת בעלי העסקים אתה הסכמות הראשוניות.
בנצי ליברמן: הייתה הסכמה עקרונית, הייתה נקודה במחלוקת וועדת החקירה באה ואמרה שהיא בגדול הולכת עוד צעד לכיוון בעלי העסקים.
בנצי ליברמן: הנחת העבודה כרגע שמבחינת תשתית הפיצויים, זאת מסגרת הפיצויים שגם בעלי עסקים מסכימים לה.
בנצי ליברמן: השאלה היא האם "בפנסיה" – זה סוג של דמי הסתגלות – אני דואג לכולם, האם אני לא רואה דיפרנציאציה בין המוכים.
בנצי ליברמן: לטעמי אני אומר שוב פעם, עיני צרה בעניין?
בנצי ליברמן: אני רוצה להזכיר לחבר הכנסת אורון שאני לא הייתי בחוק הראשון שיכלו לעשות מה שרוצים ולדעתי גם ידם הייתה פתוחה בגלל הממשלה שרצתה לגמור את העניין.
אריה אלדד: נכון, אבל יש לנו עכשיו פלטפורמה חוקית שיכולה לתקן עיוותים.
אריה אלדד: הכוונה של חבר הכנסת אורון היא בהזדמנות הזאת שאנחנו כאן, למה לא לתקן עוד עיוות שנגרם באותה פעולה?
אריה אלדד: הלא ברור שיש שם עיוות ויש שם פגיעה באותם אנשים.
חיים אורון: בנצי, אנחנו מתחנו את מרכז חייו בחקיקה עד לקצוות.
חיים אורון: מי שהיה בישוב לא מוכר, אמרנו מרכז חייו.
חיים אורון: שוכר דירה שעל פי כל אמות המידה, אמרנו מרכז חייו.
חיים אורון: אני חושב שבין משכיר דירה בנווה דקלים ובין בעל עסק במשך שלושים שנים, אין לי בעיה גם שתבוא ותאמר לי שמי שהיה בשלוש השנים האחרונות, אני לא מדבר על זה.
חיים אורון: משכיר דירה במשך חמש שנים בנווה דקלים, הוא כן.
בנצי ליברמן: משכיר דירה לא מקבל מרכיב של העתקה.
ציון פיניאן: בנצי, אמרת שיש לך הצעה?
בנצי ליברמן: אני אומר שוב שאני לא חושב שאנחנו מסוגלים לפרוץ היום את העניין הזה.
בנצי ליברמן: אני חושב שמה שמעלה כאן חבר הכנסת אורון, ודאי שצריך לדון בזה גם עם האוצר וגם עם ראש הממשלה.
בנצי ליברמן: אני התבקשתי על ידי הוועדה בפעם הקודמת – הרי זאת הצעת חוק שאנחנו ממהרים לחוקק אותה משום שבעלי העסקים בעיקרון הגיעו להסכמה כבר לפני ארבעה-חמישה חודשים.
ציון פיניאן: עורך דין איתי אהרונסון, אולי תאמר מה השינויים בנוסח ומה ההבדל בין הנוסח שהיה לבין הנוסח החדש?
מרב תורג'מן: אם תוכל להסביר את ההסכמות האחרונות, את השינויים שביחס לנוסח הכחול, בעיקר את ההרחבות שנקבעו.
מרב תורג'מן: אני אשמח אם תוכל לתת איזושהי סקירה כללית ביחס לתיקונים.
ציון פיניאן: סקירה כללית.
מרב תורג'מן: ביחס לתיקונים שנעשו בנוסח הכחול.
איתי אהרונסון: כן, אבל לא נעבור עכשיו על התיקונים, לא נקריא אותם אלא ניתן סקירה כללית.
איתי אהרונסון: ההסכמה הראשונה נוגעת לתקופת הזכאות לתוספת של דמי הסתגלות.
איתי אהרונסון: בעניין הזה דבר אחד שהוסכם הוא למנות את התקופה בצורה מעט שונה שהמשמעות שלה היא שיכולה להיות תקופת זכאות לדמי הסתגלות שהיא ארוכה יותר מזו שהוצעה בנוסח שעבר בקריאה ראשונה.
איתי אהרונסון: אני לא אכנס לפרטים, אבל אני אסתפק באמירה כללית שאומרת שישנם מצבים שבהם זה יכול להביא לתוספת של תקופת דמי הסתגלות אחת נוספת.
איתי אהרונסון: תקופה אחת, זה אומר שזה יכול להגיע גם לשישה או ל-12 חודשים.
איתי אהרונסון: ישנם מצבים שזה יכול לא להשפיע.
איתי אהרונסון: בשום מקרה, ההסכמה הזאת לא גורעת אלא היא יכולה רק לשפר את המצב.
איתי אהרונסון: הסכמה שנייה נוגעת לסוגיה בהקשר של דמי הסתגלות.
איתי אהרונסון: מכיוון שתקופת הזכאות לדמי הסתגלות תלויה בשאלה מתי הוקם העסק החדש על ידי הזכאי לדמי ההסתגלות, בעניין הזה סוכם שבמקום להיכנס לשאלה מאוד מורכבת מהו מועד הקמת העסק החדש – כי ישנם כל מיני מצבים בהם עסקים המשיכו פעילות על אש נמוכה ולא סגרו את העסק אבל מצד שני לא קיימו פעילות משמעותית, ורצינו לחסוך את הוויכוחים שכרוכים בדבר הזה – נקבע כלל פשוט שאומר שמרגע שמחור העסקאות החודשי, על פי הדיווחים למע"מ, הגיע למחצית ממחזור העסקאות בעסק שהיה בגוש קטיף, העסק נחשב ככזה שחזר לפעילות.
איתי אהרונסון: שתי הסתייגויות בהקשר הזה של דמי הסתגלות שהועלו על ידי בעלי עסקים ואנחנו קיבלנו אותן וגם הן משפרות את המצב.
איתי אהרונסון: האחת, מצב בו – שוב, אנחנו מדברים על תקופת הזכאות לדמי הסתגלות – היה בגוש קטיף עסק שני, עסק נוסף לעסק הראשון בגינו משולמים דמי ההסתגלות והעסק השני, הוא זה שהעתיק את פעילותו.
איתי אהרונסון: נתנו מענה למצב הזה וקבענו שהעובדה שהיה עסק שני שהעתיק את פעילותו והוא היה שייך לאחד מבני הזוג, העובדה הזאת לא תגדע את תקופת הזכאות לדמי הסתגלות.
מרב תורג'מן: העסק הספציפי שבבעלות בני הזוג.
איתי אהרונסון: בני זוג שיש בבעלותם עסק משותף וחוץ מזה לאחד מבני הזוג יש עסק שני נוסף שהיה פעיל גם בגוש קטיף והעתיק את פעילותו.
איתי אהרונסון: העובדה שהעסק השני הנוסף שהיה פעיל בגוש קטיף והעתיק את פעילותו, עצם העתקת הפעילות של העסק הנוסף לא תקצר או לא תגדע את תקופת הזכאות לדמי הסתגלות בגין העסק המשותף שהם ניהלו.
איתי אהרונסון: נקודה נוספת בהקשר הזה של דמי ההסתגלות.
איתי אהרונסון: הפעם לגבי המצב שבו מי שהיה לו עסק והוא עכשיו זכאי לדמי הסתגלות והחל לעבוד כשכיר.
איתי אהרונסון: בעיקרון ההכנסה שלו כשכיר מופחתת מדמי ההסתגלות עד למצב שלחלוטין היא יותר גבוהה ואז הוא לא מקבל את דמי ההסתגלות.
איתי אהרונסון: הועלתה הסתייגות על ידי בעלי העסקים למקרה שבו אחד מבני הזוג שהיה להם עסק בגוש קטיף עבד לפני הפינוי והוא ממשיך לעבוד גם לאחר מכן, והבקשה הייתה לא להביא בחשבון את שכר העבודה שמשקף את שכר העבודה שהוא קיבל לפני הפינוי.
איתי אהרונסון: גם הבקשה בעניין הזה התקבלה ואנחנו לא נביא בחשבון, כאשר משווים את שכר העבודה לדמי ההסתגלות, שכר עבודה שהוא בגובה שכר העבודה שהתקבל בידי בן הזוג שעבד לפני הפינוי.
איתי אהרונסון: תיקון נוסף נוגע לסוגיית קצבת ההתאמה.
איתי אהרונסון: כזכור, אנחנו מאפשרים כאן לאנשים לקבל קצבת התאמה כשהם יעברו את גיל 50 ביום הקובע ומהיום בו הם הגיעו לגיל 55, יקבלו קצבת התאמה בסכום שיכול לנוע בין 2,000 ל-3,000 שקלים.
איתי אהרונסון: התעוררה שאלה מה לגבי אנשים שזכאים לגמול פרישה לפי החוק המקורי והם מעל גיל 55.
איתי אהרונסון: לכאורה גמול הפרישה אמור להיות גבוה יותר, אבל בגלל שקצבת ההתאמה היא סכום קבוע ולא סכום שתלוי בהכנסה, עשוי להיות מצב בשולי הדברים שמישהו שזכאי לגמול פרישה, הסכום יהיה נמוך יותר ממי שזכאי לקצבת התאמה כאשר ההגיון מבקש שהדברים לפחות יהיו שווים זה לזה.
איתי אהרונסון: אנחנו הוספנו כאן תיקון שבעצם מעמיד את הזכאי לגמול פרישה, במצב שהוא לא גרוע יותר מזה של מקבל קצבת ההתאמה.
איתי אהרונסון: בהגדרת תשלומים לעסק ממשיך, התשלומים לעסק ממשיך אלה כל הסכומים שעסק שהעתיק את פעילותו או הקים עסק חלופי, הוא מקבל כמענקים בין מהמינהלה ובין מגופים ממשלתיים אחרים כמו מינהלת השקעות במשרד התעשייה או ממשרד החקלאות.
איתי אהרונסון: העברנו את ההגדרה בעניין הזה על מנת שהיא תכלול את כל הסכומים אליהם התכוונו, שעסקים מקבלים  בגין העתקת הפעילות, מכיוון שישנה אפשרות לבחור בין אפשרות של קבלת קצבה לבין אפשרות של קבלת מענקים לעסק הממשיך.
איתי אהרונסון: מי שבוחר בקבלת קצבה, צריך להחזיר את כל המענקים ולכן התעורר הצורך להבהיר מה הם כל אותם מענקים שמוחזרים.
איתי אהרונסון: בסעיף 70 לחוק, הסעיף שקובע את הזכאות למענקים בגין עסק שהעתיק את פעילותו, עשינו מספר שינויים שחלקם הם שינויים של נוסח שבאים להבהיר דברים שאולי לא היו לגמרי ברורים.
מרב תורג'מן: אני אשמח אם תוכל להבהיר את ההגדרה של העסק החלופי, גם את החברות שנועדו לצורך קבלת הפיצוי.
איתי אהרונסון: הבחנו בהגדרות בין עסק שהעתיק את פעילותו לבין עסק חלופי כאשר עסק שהעתיק את פעילותו למעשה גם סעיף 70(א) בנוסחו הקיים  מדבר על כך שהעתיק את פעילותו אבל כאן רצינו עכשיו לבוא ולהבחין בין זה ובין מצב של עסק חלופי.
איתי אהרונסון: ההסכמות כבר היו כאלה שדרשו שהמפונה שהחזיק בעסק שפונה ועכשיו הוא מחזיק בעסק החלופי, צריך להחזיק לפחות ב-25 אחוזים מהעסק החלופי, וגם הסכמנו עכשיו שעל מנת למנוע מצבים של החזקה שהיא לא משקפת את הכמות האמיתית אלא היא סוג של דרך לקבל מענקים מהמדינה ולא לטובת המפונה אלא לטובת גורמים אחרים שישתמשו בכלי הזה כפלטפורמה, הוספנו הבהרה שמטרתה העיקרית של האחזקה בעסק החלופי שמקבל עכשיו את המענקים, אסור שהמטרה העיקרית של האחזקה תהיה קבלת מענקים לעסק ממשיך.
איתי אהרונסון: אני מחפש מה מתוך שינויי הנוסח שעשינו גם נוגע למהות.
איתי אהרונסון: ישנן הבהרות רבות.
איתי אהרונסון: נדמה לי שאין צורך לעבור על כולן כי כולן משקפות בעצם את המהות המוסכמת כפי שבאה לידי ביטוי בסיכום הדברים.
איתי אהרונסון: אני חושב שהן כולן בגדר הבהרה של מה שכבר הוסכם ולא בגדר שינוי מהות.
מרב תורג'מן: לגבי סעיף התחילה והתחולה, הוא נועד למעשה לגבי התיקון של ביטוח לאומי וביטוח בריאות בעיקר?
מרב תורג'מן: זה יחול לגבי גמול הפרישה המשתלם בעד יום התחילה ואילך.
איתי אהרונסון: כפי שאמרתי קודם, אנחנו שיפרנו את מעמדם של חלק ממקבלי גמול הפרישה בזה שאמרנו שאם יוצא שאתה מקבל פחות מקצבת ההתאמה, נעלה אותך לגובה קצבת ההתאמה.
איתי אהרונסון: את ההפרשים האלה נשלם מכאן ואילך.
איתי אהרונסון: אנחנו לא נשלם אותם באופן רטרואקטיבי.
מרב תורג'מן: דבר אחרון שרציתי לשאול הוא לגבי הארכת הכללים למועד האחרון להשקעות מוכרות.
מרב תורג'מן: התאריך שנקבע בהצעה הוא 31 בדצמבר 2008 ואתם כאן מבקשים לחייב את ראש הממשלה ואת שר האוצר לקבוע בתוך שישה חודשים כללים להארכת המועד.
מרב תורג'מן: האם תוכל לתת איזשהו הסבר מאיפה זה נובע?
איתי אהרונסון: יש הסכמה.
איתי אהרונסון: חלק מהסיכום שהושג ושהוא הבסיס להצעת החוק הוא שיהיה צורך להאריך מועדים בהקשרים מסוימים.
איתי אהרונסון: כלומר, לא באופן גורף, לא תאריך גורף לכל סוגי העסקים אלא למקרים שפורטו בהסכמה כגון המועד שבו בעל העסק עבר לישוב הקבע.
איתי אהרונסון: כאשר יש קשר בין זה לבין מועד הקמת העסק, אז אנחנו נרצה להאריך את המועדים.
איתי אהרונסון: או מועד בו התקבלו הפיצויים.
איתי אהרונסון: הדברים מפורטים בגוף החוק.
איתי אהרונסון: כיוון שנכון לעת הזאת חלק מהמצבים הם כאלה שעוד לא ניתן באופן מלא להגדיר אותם, ביקשנו לדחות את המועד בו הדברים ייקבעו ולאחר שתהיה ודאות יותר טובה , אפשר יהיה לקבוע את הכללים.
איתי אהרונסון: לכן, מצד אחד אנחנו רואים את הצורך לקבוע כללים כצורך כזה שהוא בגדר חובה, אבל מצד שני לא ניתן כרגע להגדיר את הדברים ולכן ביקשנו זמן נוסף להגדרת הדברים.
איתי אהרונסון: סעיף נוסף שהתווסף נוגע לסוגיית מס שהתעוררה והייתה בדיונים ברשות המסים.
איתי אהרונסון: בהסכמת כולם היא תבוא לידי פתרון במסגרת תיקון החוק הזה.
איתי אהרונסון: הסוגיה נוגעת לסוג – במלים של החוק – שלא פתר סיטואציה מאוד ייחודית של תאגיד שהתפרק ורוצה להעביר את כספי הפיצויים לבעלי המניות.
איתי אהרונסון: החוק אפשר את זה כאשר האחזקה ישירה אבל לא כאשר האחזקה היא עקיפה באמצעות חברת אחזקות.
איתי אהרונסון: התיקון הזה נועד לאפשר במצב של אחזקה באמצעות חברת אחזקות ולא באחזקה ישירה, גם כל להעלות את כספי הפיצויים למעלה לבעלי המניות.
ציון פיניאן: אנחנו נתחיל לקרוא את הצעת החוק.
מרב תורג'מן: הצעת חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 2) (פיצוי לעסקים ולעובדים), התש"ע-2010     1.	תיקון סעיף 1     בחוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס"ה-2005 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1, אחרי ההגדרה "אזור" יבוא ,     	""אמצעי שליטה" – כהגדרתם בחוק ניירות ערך".
מרב תורג'מן: 2.	תיקון סעיף 49     	בסעיף 49 לחוק העיקרי, אחרי ההגדרה "בעל עסק שמרכז חייו בשטח מפונה" יבוא:     	""דמי אבטלה" – כהגדרתם בסעיף 158 לחוק הביטוח הלאומי".
מרב תורג'מן: 3.	תיקון סעיף 52     	בסעיף 52 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא:     	(ד)	(1)	בסעיף זה -     "מועד הקמת העסק" – המועד שבו מחזור ההכנסות החודשי של עסק בבעלותו שהחל לפעול מחוץ לשטח המפונה, בהתאם לדיווחי העסק החודשיים הנעשים לפי חוק מע"מ, היה גבוה ממחצית מחזור ההכנסות החודשי הממוצע בשנת 2003 של העסק שפעל בשטח המפונה.
מרב תורג'מן: "עסק בבעלותו" – לגבי תאגיד – עסק שהזכאי לדמי הסתגלות מחזיק באמצעי שליטה שלו בשיעור של 25 אחוזים לפחות, ולגבי עסק שאינו תאגיד – הזכאי לדמי הסתגלות מחזיק ב-25 אחוזים לפחות מנכסי העסק.
מרב תורג'מן: (2)	בעל עסק שמרכז חייו בשטח מפונה, זכאי, נוסף על דמי ההסתגלות שלהם הוא זכאי כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ג) לדמי הסתגלות חודשיים גם בעד תקופה כמפורט להלן, לפי הקצרה מביניהן.
מרב תורג'מן: (ב)	מספר החודשים שעברו מיום הפינוי ועד תום 12 חודשים לאחר המועד שבו הוקצתה לו או לעסק בבעלותו קרקע חקלאית חלופית.
מרב תורג'מן: (ג)	שלוש פעמים מספר חודשי הזכאות המפורטים בסעיפים קטנים (א) ו-(ג), לפי העניין.
מרב תורג'מן: גם זה תיקון ביחס לנוסח הכחול לגבי ההכרה בעסק של בני הזוג.
מרב תורג'מן: (ו)	בל עסק שהעסק בבעלותו קיבל פיצוי במסלול הפיננסי הכולל חישוב עלות הפחתת השכר לפי סעיף 11(ב)(2א) לתוספת השלישית, לא יהיה זכאי לתשלום דמי הסתגלות בעד תקופה כאמור בסעיף קטן (ד).
מרב תורג'מן: 4.	תיקון סעיף 53     	בסעיף 53 לחוק העיקרי –     (1)	בסעיף קטן (ב), במקום "בסעיף 11 לתוספת השלישית" יבוא "בסעיף 11(ב)(2) לתוספת השלישית".
מרב תורג'מן: (2)	אחרי סעיף קטן (ב) יבוא:     		"(ג)	(1)	בעל עסק   שמרכז   חייו   בשטח   מפונה,  שעבד כשכיר במועד  כלשהו במהלך תקופה שתחילתה ביום הפינוי ומשכה בהתאם לאמור בסעיף 52(ד)(2)(ג), לא יהיה זכאי לדמי הסתגלות בעד תקופה נוספת כאמור בסעיף 52(ד) בשל החודשים שבהם קיבל שכר עבודה השווה או עולה על סכום הכולל את דמי ההסתגלות האמור בסעיף קטן (ב) ואת הסכומים שקבעה לו ועדת הזכאות על פי החלטה של הוועדה המיוחדת.
מרב תורג'מן: (2)	סכום דמי ההסתגלות בעד תקופה כאמור בסעיף 52(ד) שישולם לבעל עסק שמרכז חייו בשטח מפונה, שעבד כשכיר במועד כלשהו במהלך תקופה שתחילתה ביום הפינוי ומשכה בהתאם לאמור בסעיף 52(ד)(2)(ג), בשל החודשים שבהם שכר העבודה שקיבל היה נמוך מסכום הכולל את דמי ההסתגלות האמור בסעיף קטן (ב), ואת הסכומים שקבעה לו ועדת הזכאות כדמי הסתגלות על פי החלטה של הוועדה המיוחדת, יחושב על פי ההפרש שהיה באותם חודשים בין דמי ההסתגלות לשכר העבודה כאמור".
מרב תורג'מן: (3)	בסעיף קטן זה, לעניין בעל עסק,ש הם בני זוג, הזכאי לדמי הסתגלות, "שכר עבודה" – השכר החודשי הכולל של שני בני הזוג, בניכוי סכום השווה לממוצע שכר העבודה שקיבל אחד מבני הזוג, לפי הגבוה מביניהם, בתקופת 12 החודשים שקדמו ליום הקובע, ממעביד שאיננו עסק בשטח המפונה בבעלותו של בעל העסק כאמור.
מרב תורג'מן: 5.	תיקון סעיף 57     בסעיף 57(א), אחרי "ולא יפחת ממכפלת חלקיות משרתו בשכר המינימום לחודש" יבוא "או מסכום קצבת ההתאמה, לפי הגבוה מבין השניים" ובסופו יבוא "לעניין זה – "סכום קצבת ההתאמה" – הסכום שהיה מקבל לפי סעיף 58ג, אילו היה זכאי לקצבה לפי סעיף 58א.
מרב תורג'מן: 6.	הוספת סעיפים 58א עד 58ג     	אחרי סעיף 58 לחוק העיקרי יבוא:     	58א.
מרב תורג'מן: זכאות לקצבת התאמה     עובד לשעבר או בעל עסק שמרכז חייו בשטח מפונה אשר היה זכאי לדמי הסתגלות, זכאי לקצבת התאמה בסכום כאמור בסעיף 58ג למשך תקופה כאמור בסעיף 58ב, כל עוד אינו מתגורר במדינת חוץ, אם מתקיימים בו כל אלה:
מרב תורג'מן: (2)	ביום הקובע מלאו לו 50 שנים לפחות.
מרב תורג'מן: (3)	הוא אינו זכאי לגמול פרישה ולא נקבע לו בוועדה המיוחדת תשלום מיוחד חלף גמול פרישה.
מרב תורג'מן: (4)	לגבי בעל עסק שמרכז חייו בשטח מפונה – במשך 36 חודשים לפחות במהלך תקופה של ארבע השנים שבתכוף לפני היום הקובע היה בעליו של עסק בשטח מפונה.
מרב תורג'מן: (5)	לגבי עובד לשעבר – בתקופה של ארבע השנים שבתכוף לפני היום הקובע עבד 36 חודשים לפחות.
מרב תורג'מן: לעניין זה ייחשבו תקופות היעדרות מהעבודה כאמור בפסקאות (2) עד (4) של סעיף 162 לחוק הביטוח הלאומי והיעדרות מחמנת שירות מילואים, כתקופה שבה עבד.
מרב תורג'מן: (6)	ממוצע ההכנסה החודשית המופחתת, כהגדרתו בסעיף 58ג(א), לא עלה על 7,621 שקלים חדשים.
מרב תורג'מן: 58ב.
מרב תורג'מן: תקופת קצבה     (א)	בסעיף זה -     "מועד סיום ההסתגלות" – היום שבו מסתיימת התקופה שתחילתה במועד האמור בפסקה (1) וסופה בתום פרק הזמן המצטבר האמור בפסקה (2).
מרב תורג'מן: (1)	לגבי עובד לשעבר – המועד שבו התפטר או פוטר בהתאם לאמור בהגדרה "עובד לשעבר" בסעיף 49, לגבי בעל עסק שמרכז חייו בשטח מפונה – יום הפינוי.
מרב תורג'מן: (2)	פרק זמן שאורכו כאורך התקופה שבה קיבל זכאי לקצבת התאמה, על פי החלטת ועדת הזכאות או הוועדה המיוחדת, דמי הסתגלות או תשלום מיוחד חלף דמי הסתגלות, בצירוף פרק זמן שאורכו כאורך התקופה שבה קיבל זכאי לקצבת התאמה, דמי אבטלה.
מרב תורג'מן: 58ג	סכום הקצבה     		(א)	בסעיף זה -     "ממוצע ההכנסה החודשית המופחתת" – ממוצע השכר החודשי וההכנסה מעסק של תובע בשנים 2006 עד 2008.
מרב תורג'מן: בחישוב הממוצע האמור לא יובאו בחשבון תשלומים אלה שקיבל התובע בשנים האמורות.
מרב תורג'מן: (1)	תשלומים שניתנו על פי החלטת ועדת הזכאות או הוועדה המיוחדת כדמי הסתגלות או חלף דמי הסתגלות.
מרב תורג'מן: (2)	דמי אבטלה.
מרב תורג'מן: "תשלומים לעסק ממשיך" – מענקים לפי הוראות סעיף 70 וכן מענקים ותשלומים אחרים שניתנו לשם העתקת פעילות העסק או הקמת עסק חלופי מהמינהלה, מוועדות הזכאות ומהוועדה המיוחדת ומענקים שניתנו בקשר עם הפינוי ממרד החקלאות וממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
מרב תורג'מן: (ב)	קצבת ההתאמה החודשית לזכאי אשר ממוצע ההכנסה החודשית המופחתת שלו לא עלה על 7,621 שקלים חדשים, אך היה גבוה מ-5,355 שקלים חדשים, תהיה 2,000 שקלים חדשים.
מרב תורג'מן: (ג)	קצבת ההתאמה החודשית לזכאי אשר ממוצע ההכנסה החודשית המופחתת שלו היה נמוך מ-5,355 שקלים חדשים, תהיה 3,000 שקלים חדשים.
מרב תורג'מן: (ד)	מסכם קצבת ההתאמה החודשית של בעל עסק אשר עסק בבעלותו קיבל פיצוי לפי הוראות סימן ד' או תשלום מיוחד בוועדה המיוחדת, ינוכו:     (1)	סכום השווה לחלק השנים עשר של 0.5 אחוז מהפיצוי שקיבל העסק, עד לסכום של 500 אלף שקלים חדשים.
מרב תורג'מן: (2)	סכום השווה לחלק השנים עשר של 1.5 אחוזים מהפיצוי שקיבל העסק, מסכום העולה על 500 אלף שקלים חדשים.
מרב תורג'מן: לעניין זה, "הפיצוי שקיבל העסק" – הפיצוי לפי הוראות סימן ד' ותשלומים מיוחדים שניתנו על ידי הוועדה המיוחדת, למעט תשלומים לעסק ממשיך.
מרב תורג'מן: (ה)	לצורך הניכוי כאמור בסעיף קטן (ד) יובאו בחשבון סכומי הפיצויים שחושבו, באופן הכולל הפרשי הצמדה למדד הידוע ביום 18 בפברואר 2005.
מרב תורג'מן: (ו)	לעניין בעל עסק שהיה בעל זכויות בעסק ואשר קיבל פיצוי לפי הוראות סימן ד', יחושבו סכומי הפיצוי וינוכו סכומי הניכוי, האמורים בסעיף קטן (ד) כשהם מוכפלים בחלק היחסי של זכויות בעל עסק בעסק האמור, מתוך כלל הזכויות בעסק.
מרב תורג'מן: (ז)	בעל עסק שמרכז חייו בשטח מפונה, לא יהיה זכאי לקצבת התאמה אלא אם כן הגיש בקשה לקבלת קצבה כאמור שאליה תצורף הודעה של העסק שבבעלותו כי הוא מוותר על קבלת תשלומים לעסק ממשיך.
מרב תורג'מן: הודעה כאמור תהיה בטופס שיפורסם באתר האינטרנט של המינהלה.
מרב תורג'מן: (ח)	בעל עסק שמרכז חייו בשטח מפונה, אשר העסק שבבעלותו או עסק חלופי שהקים קיבלו תשלומים לעסק ממשיך, לא יקבל קצבת התאמה אלא אם כן השיב את התשלומים האמורים בתוספת הצמדה למדד ממועד קבלת הכספים ועד מועד השבתם.
מרב תורג'מן: ועדת הזכאות תהיה רשאית להתיר את השבת התשלומים לעסק ממשיך באמצעות ניכוי מקצבאות ההתאמה, בדרך שתורה, ובלבד שהשבת התשלומים תיעשה בתחילה מהסכומים האמורים בסעיף קטן (י).
מרב תורג'מן: (י)	במועד הראשון שבו תשולם לזכאי קצבת התאמה לפי החלטת ועדת הזכאות, ישולמו כל קצבאות ההתאמה החודשיות שלהן הוא זכאי ממועד תחילת תקופת הזכאות עד לאותו מועד.
מרב תורג'מן: סכום הקצבאות האמורות יהיה בגובה קצבת ההתאמה החודשית כפי שתחושב במועד התשלום בהתאם להוראות סעיף קטן (יא)     	(יא)	(1)	סכום קצבת ההתאמה  המחושב,  כאמור    בסעיפים   קטנים (ב) עד (ו)  ישתנה ביום השינוי של כל שנה, לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.
מרב תורג'מן: (2)	לעניין סעיף זה לא יחולו הוראות סעיף 140 והוראות סעיף 19(ו) רישה.
מרב תורג'מן: (3)	בסעיף קטן זה -     			"יום השינוי" – 1 ביולי.
מרב תורג'מן: "המדד החדש" – המדד לחודש אפריל שלפני יום השינוי של אותה שנה.
מרב תורג'מן: "המדד היסודי" – המדד לחודש אפריל האחרון שלפני יום השינוי הקודם".
מרב תורג'מן: 7.	תיקון סעיף 59     בסעיף 59 לחוק העיקרי, במקום "דמי הסתגלות וגמול פרישה" יבוא "דמי הסתגלות, גמול פרישה וקצבת התאמה".
מרב תורג'מן: 8.	תיקון סעיף 61     בסעיף 61 לחוק העיקרי, במקום "דמי הסתגלות וגמול פרישה" יבוא "דמי הסתגלות, גמול פרישה וקצבת התאמה".
מרב תורג'מן: 9.	תיקון סעיף 70     	בסעיף 70 לחוק העיקרי -     	(1)	בסעיף קטן (א) 	 		(א)	האמור בו יסומן "(1)" ובו -     (1)	במקום "עסק שקיבל פיצוי לפי סימן זה והעתיק את הפעילות שהתנהלה בשטח המפונה למקום שאינו בשטח האמור בסעיף 3, ואינו במדינת חוץ", יבוא "עסק שהעתיק את פעילותו, ועסק חלופי".
מרב תורג'מן: (2)	בכל מקום, במקום "ל-10 אחוזים", יבוא "ל-20 אחוזים".
מרב תורג'מן: (3)	במקום "עד תום 12 חודשים מיום הפינוי", יבוא "עד המעוד האחרון להשקעות מוכרות".
מרב תורג'מן: (4)	במקום "על 10 אחוזים" יבוא "על 20 אחוזים".
מרב תורג'מן: אחרי סעיף קטן (א) יבוא:     "(א1)	(1)	מסכום המענק האמור בסעיף קטן (א) ינוכו הסכומים  שהעסק קיבל או זכאי לקבל לשם העתקת פעילות העסק או הקמת עסק חלופי, כמענק מהמינהלה שאינו על פי סעיף 70 או כתשלום על פי החלטת הוועדה המיוחדת שניתן כחלף מענק על פי סעיף 70(א) בשל השקעות שנעשו לאחר תום 12 חודשים מיום הפינוי או בשל השקעות שנעשו לשם הקמת עסק חדש איננו עסק שהעתיק את פעילותו.
מרב תורג'מן: סכומים שהוועדה המיוחדת קבעה על פי המלצת ועדת הזכאות, שיש לנכותם על מנת למנוע כפל תשלום בשל אותו עניין.
מרב תורג'מן: (2)	ראש הממשלה ושר האוצר יקבעו בתוך 6 חודשים כללים להארכת המועד האחרון להשקעות מוכרות.
מרב תורג'מן: כללים כאמור יביאו בחשבון בין היתר, את הסיבות האלה לעיכובים בהקמת העסק:     (א)	המתנה להסדרת מגורי הקבע במסגרת העתקה קהילתית.
מרב תורג'מן: (ב)	מעבר של העסק ממקום זמני למקום קבוע.
מרב תורג'מן: (ג)	המועד שבו ועדת הזכאות החליטה על הפיצוי המגיע לעסק והמועד שבו הוועדה המיוחדת החליטה על תשלום מיוחד המביא להגדלת הפיצוי לעסק.
מרב תורג'מן: (3)	הוצאות שהוצאו על ידי העסק בשל שכר דירה, ארנונה, ציוד משרדי, ספרות מקצועית, משכורות עובדים, רכישת מלאי, שמירה, אחזקת מכונות במפעל ורכישת חומרי גלם, אשר הוצאו בתקופה כמפורט להלן, יוכרו במלואן, לעניין סעיף קטן (א), כהשקעות שהשקיע בהעתקת הפעילות ובעסק החדש, ובלבד שהתקופה המפורטת להלן הסתיימה לא יאוחר מהמועד האחרון להשקעות מוכרות והעסק המציא אסמכתאות מתאימות על תשלומן כדין:     (א)	לגבי עסק בענף התעשייה – תקופה של 4 חודשים ממועד תחילת הרצת העסק.
מרב תורג'מן: (ב)	לגבי עסק בענף המסחר או השירותים – תקופה של 3 חודשים ממועד תחילת הרצת העסק.
מרב תורג'מן: (ג)	לגבי עסק בענף החקלאות – תקופה של 4 חודשים ממועד תחילת הרצת העסק".
מרב תורג'מן: "(ד)	עסק שוויתר על קבלת תשלומים לעסק ממשיך כאמור בסעיף 58ג(ז) לא יהיה זכאי למענקים על פי חוק זה".
מרב תורג'מן: (ה)	בסעיף זה -     "בעל זכויות בעסק"  - לגבי עסק שהוא חברה – בעל מניות בחברה, לגבי עסק שהוא אגודה שיתופית – חבר באגודה השיתופית, ולגבי עסק שהוא שותפות – שותף בשותפות.
מרב תורג'מן: "המועד האחרון להשקעות מוכרות" – ד' בטבת התשס"ט (31 בדצמבר 2008)".
מרב תורג'מן: "סכומים שהשקיע בהעתקת הפעילות ובעסק החדש" – לעניין עסק חלופי – סכומים שהושקעו בעסק החלופי כשהם מוכפלים בשיעור החזקתו של העסק הזכאי או של בעל הזכויות בו, לפי העניין, בעסק החלופי.
מרב תורג'מן: "עסק שהעתיק את פעילותו" – עסק שקיבל פיצוי לפי סימן זה (בסעיף זה – עסק זכאי) והעתיק את הפעילות שהתנהלה בשטח המפונה למקום שאינו בשטח האמור בסעיף 3, ואינו במדינת חוץ.
איתי אהרונסון: הערה קטנה בהקשר של ההגדרה הזאת שהקראת כרגע, של עסק שהעתיק את פעילותו.
איתי אהרונסון: אנחנו מדברים עכשיו על סעיף 70(א) לחוק.
איתי אהרונסון: סעיפים 70(ב) ו-(ג) עוסקים גם הם בעסק שהעתיק את פעילותו ומדברים על מענקים נוספים שנותנים מעבר למענק של סעיף 70(א), אחד במשרד החקלאות ואחד במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
איתי אהרונסון: הטיפול בהגדרה כאן נועד לצורכי סעיף 70(א).
איתי אהרונסון: בסעיפים 70(ב) ו-(ג), עסק שהעתיק את פעילותו, נשאר אותו עסק שהעתיק את פעילותו, בפרט חשוב להבהיר שהתנאי שנדרש בסעיף 70(ב), עסק שהעתיק את פעילותו, צריך להעתיק את פעילותו לאזור פיתוח א', התנאי הזה נשאר והוא לא משתנה.
מרב תורג'מן: השאלה אם לא צריך לומר בסעיף קטן (א).
דלית זמיר: ההגדרה נכונה לכל הסעיפים.
דלית זמיר: מדובר על אותה הגדרה.
דלית זמיר: שלא ישתמע שבגלל שהכנסנו בתוך ההגדרה גם את האזור שהוא מחוץ לשטח המפונה, שלא ישתמע שזה סותר את אזור פיתוח א'.