GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל אילון: (4)	בסעיף 228(א), אחרי פסקה (2) יבוא:     		"(2א)	במועד מתן הודעה על הטלת אמצעי אכיפה כאמור בסעיף 232א".
דניאל אילון: (5)	בסעיף 231, אחרי "226" יבוא "226א".
דניאל אילון: (6)	בסעיף 232 במקום "226(א)(1) או (3)" יבוא "226(א)(1)" או "(א1)" ובמקום הסיפא החל במלים "חלפו חמש שנים" יבוא "חלפה התקופה שבה אסור לו לכהן כדירקטור לפי סעיף 226".
דניאל אילון: (7)	אחרי סעיף 232 יבוא:     		"232א.
דניאל אילון: פקיעת כהונה עקב החלטה של ועדת האכיפה המינהלית     החליטה ועדת האכיפה המינהלית לפי פרק ח'4 לחוק ניירות ערך, לפי פרק ז'2 לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות התשנ"ה-1995 או לפי פרק י'1 לחוק השקעות משותפות בנאמנות התשנ"ד-1994, להטיל על אדם אמצעי אכיפה לפי סעיף 52נה לחוק ניירות ערך האוסר עליו לכהן כדירקטור בכל חברה ציבורית או בחברה שבה הוא מכהן, יודיע על כך לחברה וכהונתו תפקע במועד מתן ההודעה, ובחברה שלגביה חל האיסור כאמור לא ניתן לשוב ולמנותו לכהונת דירקטור אלא אם כן חלפה תקופ0ת האיסור כאמור".
דניאל אילון: (9)	בכותרת פרק שני בחלק שישי, אחרי "מינוי" יבוא "כהונה".
דניאל אילון: (10)	אחרי סעיף 251 יבוא:     "251א	החלת סעיפים לעניין הגבלות על מינויים ופקיעת כהונה מסימן ב' בפרק ראשון     סעיפים 225 עד 226א, 232 עד 232א, 233(2) ו-234 יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין נושא משרה אינו דירקטור, בחברה ציבורית.
דניאל אילון: (11)	סעיף 260(א)(1א) אחרי "הוכחת מחשבה פלילית" יבוא " או בקשר לעיצום כספי".
דניאל אילון: (12)	בסעיף 263(45) אחרי "קנס" יבוא "קנס אזרחי, עיצום כספי".
דנה נויפלד: המטרה של התיקון הזה היא למעשה לעשות השלמה לתיקון שעשינו עד עכשיו לעניין החוקים של רשות כאשר אנחנו רוצים להתאים מה המשמעות של הרחקה מעיסוק של אותם גורמים, ככל שאנחנו מדברים על חוק החברות.
דנה נויפלד: אנחנו למעשה עושים התאמה גם בעקבות פסיקה של השופטת פרוקצ'יה, בפסק דין נמרודי.
דנה נויפלד: אנחנו משלבים את התיקון הזה במסגרת התיקונים שאנחנו עושים אחרי החלטות של ועדת האכיפה המינהלית.
דנה נויפלד: מה שיוצא מהתיקון, זה כלהלן.
דנה נויפלד: לעניין הגילוי, לסעיף 225, קובע חובה של גילוי למי שמועמד לכהן כדירקטור ולגבי הרשעות שלו בפסק דין חלוטים.
דנה נויפלד: קודם כל, אנחנו מוחקים את הגילוי לגבי רק הרשעה של פסקי דין חלוטים וזה יחול לעניין כל פסק דין כבר מהערכאה הראשונה.
קריאה: זה חל גם על חברות פרטיות.
דנה נויפלד: החובה הזאת היא לכל מי שמועמד לכהן כדירקטור, הן בחברה פרטית והן בחברה ציבורית.
דנה נויפלד: הכוונה היא לחשוף את ההרשעה כבר מהערכאה הראשונה כדי שבאמת הפסיקה תהיה אפקטיבית כבר מהערכאה הראשונה.
דנה נויפלד: כך יהיה גם לעניין הוספה של הגילוי לעניין החלטה מינהלית ובאותו אופן אנחנו משווים גם את ההחלטה בערכאה הראשונה.
גד סואן: אנחנו חושבים שזה לא צריך להיות כך.
דנה נויפלד: הגילוי, הן לגבי ההרשעה וגם לגבי ההחלטה של ועדת האכיפה המינהלית.
דנה נויפלד: חוץ מזה, אנחנו מתקנים את סעיף 226 שעניינו ההגבלה במינוי עקב ההרשעה.
דנה נויפלד: היום הסעיף בונה בו איזה הרשעות בגינן תוגבל הכהונה כבר היום.
דנה נויפלד: אנחנו למעשה עושים עכשיו הבחנה בין שלוש סוגי עבירות אחרות.
דנה נויפלד: האחת, עבירות שמנויות כבר היום, שאלה עבירות הליבה של העבירות הכלכליות.
דנה נויפלד: מדובר בעבירות החמורות ביותר שנמצאות בחוק העונשין.
דנה נויפלד: לעניין זה, אם הוועדה רוצה, אני יכולה לפרט באיזה עבירות מדובר.
דנה נויפלד: בין היתר זה זיוף, שוחד, מרמה, גניבה בידי מנהל, רישום כוזב במסמכי תאגיד ועבירות החמורות שנמצאות בחוק ניירות ערך, לעניין זה מידע פנים, ואם דניאל רוצה, היא יכולה לפרט.
דנה נויפלד: חוץ מזה, מדובר באותן הרשעות שהן בבית משפט מחוץ לישראל, אבל במהותן הן אותן עבירות.
דנה נויפלד: לגבי העבירות האלה שהן עבירות הליבה והעבירות החמורות ביותר, למעשה ברירת המחדל היא כבר היום חמש שנים פסילה סטטוטורית מכהונה.
דנה נויפלד: המצב הזה אינו משתנה ואנחנו רק מבהירים שלגבי העבירות האלה, זוהי נקודת המוצא של אותן חמש שנים ורק בנסיבות חריגות ומיוחדות, בית המשפט רשאי לקצר את תקופת הפסלות.
דנה נויפלד: חוץ מזה, יש עבירות נוספות שהן עבירות שעקב חומרתן, מהותן ונסיבותיהן, בית המשפט יכול לקבוע שאותו אדם אינו ראוי לשמש כדירקטור בחברה ציבורית ולעניין הזה יש שיקול דעת לבית משפט, אבל התקופה שהוא יקבע לא תעלה על חמש שנים.
דנה נויפלד: בנוסף ובמקביל אנחנו מתקנים ומוסיפים סעיף על הגבלת מינוי בשל החלטה של ועדת האכיפה המינהלית וזאת השלמה לתיקונים שנעשו עד עכשיו.
נתי שילה: מה  עם העניין של הנושא של חלוט?
דנה נויפלד: גם לעניין זה, אנחנו מדברים על הגבלת מינוי כבר מהרגע שיש החלטה בפסק דין בערכאה ראשונה.
נתי שילה: על זה יש לנו הערה.
נתי שילה: זה הדבר החשוב.
גד סואן: הדבר מאוד פשוט.
גד סואן: זה אומר ש-226 היום אומר שאחרי פסק דין חלוט ניתן לשלול את הזכות הזאת, להגביל מינוי לחמש שנים ואין על זה עוררין וגם אנחנו לא מערערים.
גד סואן: זה מוצדק, זה ראוי וטוב שכך.
גד סואן: השינוי כאן נעשה אגב אורחה של העניין של חלוט.
גד סואן: אני מבין את האינטרס של הרשות לומר שמי שמגיש ערעור, עד שדנים בערעור, זה לוקח שנים וזה לא אפקטיבי.
גד סואן: גם את זה אני מבין, אבל צאו וחשבו מה קורה אם פסק דין בערכאה הראשונה מרשיע פלוני ופוסלים לו את הזכות להיות חבר בדירקטוריון או דברים מהסוג הזה, ואחר כך בבית המשפט המחוזי ההחלטה נהפכת והוא מקבל זיכוי.
גד סואן: אז יצא שהוא סובל על לא עוול בכפו.
גד סואן: אם כן, מה ההגיון בדבר הזה?
גד סואן: אם אתה אומר שכבר מספיקה הרתעה ראשונה, לא מעניין אותנו בכלל מהי ההרשעה.
גד סואן: אם הוא לא מגיש ערעור, זה בסדר, אבל אם הוא מגיש ערעור, והערעור נדון בבית המשפט המחוזי, ובית המשפט המחוזי מזכה אותו, מדוע הוא צריך לסבול?
יעקב אדרי: למה לא רק לאחר פסק דין סופי?
גד סואן: נכון.
שגית אפיק: זה מה שקיים היום בחוק.
שגית אפיק: מה הרציונל?
נתי שילה: סליחה, אני רוצה להסביר משפט אחד בעניין הזה, לפני שאת עונה.
נתי שילה: יש כאן סוגיות שהן לא שוליות בנושא של חוק החברות.
נתי שילה: אני לא בטוח שהאכסניה לדיון בהן היא אגב אורחה דיון באכיפה מינהלית בוועדת הכספים ולא דיון בצורה מרכזית בחוק החברות.
נתי שילה: יש כרגע תיקון די גדול של חוק החברות שעומד להידון בקרוב והמקום שם לכל הדברים האלה הוא באכסניה ההיא ולא אגב אורחה בנושאים של ועדת הכספים.
דניאל אילון: מרבית התיקונים הועלו כאן בגלל הרלוונטיות שלהם לוועדת אכיפה מינהלית, מפני שזה הכלי שבאמצעותו אנחנו יכולים לאכוף את הגבלות העיסוק שקובעת הוועדה.
דניאל אילון: זאת הבקשה של משרד המשפטים לעניין פסק דין חלוט ודנה תגיב, אם צריך לעמוד על ביצועו כאן.
נתי שילה: מה זה רלוונטי?
דנה נויפלד: אני אענה.
דנה נויפלד: ראשית, אני לא רואה בדיון הזה דיון אגב אורחה.
דנה נויפלד: הדיון הזה הוא דיון לכל דבר ועניין וההסדר הזה הוא הסדר שלא נעשה אגב אורחה בשום עניין.
דנה נויפלד: העובדה שזה תיקון עקיף, זה פשוט בגלל שזה לא תיקון לחוק ניירות ערך.
דנה נויפלד: דבר שני.
דנה נויפלד: ההסדר הזה הוא הסדר המשלים להסדר שקבענו עד עכשיו ולכן ראוי שנדון ביחד.
דנה נויפלד: זאת המשמעות מבחינת דיני החברות של אותה הרחקה שעד עכשיו היא הייתה במישור מינהלי.
דנה נויפלד: זאת ההשלמה כי זאת תמונת הראי לגבי הדין האזרחי, בחוק החברות.
דנה נויפלד: מעבר לכך, אם אנחנו נחזור ונבחן מדוע מלכתחילה קיים סעיף 226 בחוק החברות, הוא קיים משני טעמים: קודם כל, זה לא עונש.
דנה נויפלד: אנחנו לא ממשיכים ודנים בעונש אלא אנחנו דנים במצב שבו בית משפט מצא - בית משפט, עד שהוא לא נהפך, זה הדין הקיים, זה הדין המחייב.
דנה נויפלד: הפסיקה היא סופית עד שהיא לא נהפכת – שאותו אדם הורשע באותן עבירות ושוב אני אזכיר שמדובר בעבירות שהן עבירות הליבה החמורות ביותר שיש.
גד סואן: מקובל.
דנה נויפלד: ולכן לא מדובר במצב שבו אנחנו מוסיפים על עונשו אלא בשלב שבו הורשע, מתקיים הרציונל של שניים: האחד, למנוע מאותו אדם שבית המשפט מצא שהוא פגע בצורה החמורה ביותר באמון הציבור בשוק ההון, בכך שהוא גנב, שיחד וכולי.
דנה נויפלד: לגביו מתקיים אותו סיכון בגינו אנחנו רוצים למנוע ממנו לשוב ולהזיק.
דנה נויפלד: מעבר לכך, יש לזה גם אלמנט הרתעתי.
דנה נויפלד: אנחנו מבקשים להתריע ולהרתיע את אותם מנהלים מלבוא לבצע עבירות חמורות כאלה שפוגעים בסופו של דבר בשוק ההון.
גד סואן: אם אי אפשר לערער, אז בסדר, אז פסק הדין הזה הוא סופי ושלום על ישראל והוא יבוא על עונשו, אבל אם את נותנת לו עונש ואחר כך מסתבר שהוא זכאי, ובית המשפט המחוזי מזכה אותו, איך תחזירי לו את העניין הזה ששללת ממנו את הדבר הזה?
גד סואן: לשם מה?
דנה נויפלד: כבר בשלב הזה, כאשר ההחלטה מתקבלת על ידי ערכאה מינהלית, על ידי רשות ניירות ערך, הוא מורחק ברגע שמסתיימת תקופה של שישים יום.
דנה נויפלד: מאותו רגע הוא מורחק.
דנה נויפלד: לכן ייווצר כאן מצב שבו אין קוהרנטיות.
דנה נויפלד: אם הוא ביצע הפרה מינהלית, הוא כבר יורחק על אתר.
דנה נויפלד: אם הוא הורשע בבית משפט בהליך שיפוטי מלא ונמצא שהוא הורשע בעבירה חמורה ביותר, הוא לא יכול להיות מורחק.
דנה נויפלד: אני רוצה להזכיר מהעת האחרונה, בו התנהלו הליכים משפטיים מאוד חמורים במשך 13 שנים עד שהתחיל הדיון בבית המשפט והסתיים בעליון, והעניין נגרר מערכאה לערכאה.
גד סואן: אני מבין את השיקול המיידי, אבל איך תפצי אותו על כך שאם אחר כך הוא יצא זכאי, הרחקת אותו בינתיים מפעילות.
שמשון אלבק: לא צריך לפצות אותו.
שמשון אלבק: הוא לא מקבל אות כבוד על כך שהוא יצא זכאי בערכאה שנייה.
גד סואן: למה לא?
גד סואן: בית המשפט הפך את ההחלטה הראשונה.
שמשון אלבק: לא סביר שוועדה מינהלית יכולה לפגוע בעיסוק של אדם עקב מהימנות, עוד לפני בכלל שהוגש כתב אישום ובוודאי אחרי שהוגש כתב אישום, ולעומת זאת כאשר יש פסק דין של בית משפט שקבע שהבן אדם עבר עבירה, אז לא יתייחסו לעניין הזה ויחכו עד לפסק הדין החלוט.
שמשון אלבק: יש גם אפקטיביות באכיפה הזאת.
גד סואן: אם אתה נותן לו אפשרות לערער, אתה חייב לחכות.
שמשון אלבק: הערעור הוא על העונש ועל ההרשעה.
שמשון אלבק: לא מדובר רק בהגבלת עיסוק.
שמשון אלבק: יש הרבה מאוד דברים מעבר לכך.
דניאל אילון: כדאי אולי להזכיר שלדירקטור יש זכות לחזור ולפנות לערכאות ולבקש את קיצורה של התקופה.
דניאל אילון: אם הוא פנה בערכאת ערעור וערעורו נשמע, הוא ישתמש בזכותו לפנות לבית המשפט ולבקש את קיצור התקופה.
גד סואן: הסיפור עלה פעם בהקשר אחר, כאשר אנחנו שאלנו את יושב ראש הרשות מה קורה אם אתם מגישים בדין פלילי, הלכתם למסלול הפלילי, הבאתם אותו לבית משפט ובית משפט מוציא אותו זכאי.
גד סואן: האם גם אז צריך להעניש אותו?
גד סואן: אז היה כאן דיון רציני שהיושב ראש יזם אותו וסוכם שרק אם פרקליט המחוז יסכים לכך, זה תלוי בו ולא במישהו אחר, אפשר יהיה.
שגית אפיק: הרציונל שונה.
גד סואן: אני שוב מדבר על הסופיות של העניין.
דניאל אילון: גם בית המשפט שהרחיק לכתחילה, גם ערכאת הערעור, הרי יכול הפונה לפנות אליהם או לקצר תקופה או לבקש עיכוב ביצוע.
דניאל אילון: הוא המצב ביחס להחלטה מינהלית.
דניאל אילון: צדק שוני, זה בדיוק אותו מצב.
גד סואן: זה לא כך.
גד סואן: אם פסק הדין הוא סופי, אין בעיה.
גד סואן: אני אומר שאפילו תחמירו בעונש.
שמשון אלבק: אתה רק נותן אינסנטיב להגיש עוד ערעור ועוד ערעור, לדחות את זה עד סוף כל הדורות ולא יצא מזה  שום דבר.
יעקב אדרי: הלכתי בכיוון שלך עד ששמעתי גם את הצד השני.
יעקב אדרי: אם היינו יודעים שבערעור זה ייקח חצי שנה לדוגמה, היה מוגבל בזמן, היינו אומרים וגם הם היו אומרים שמחכים כדי לעשות צדק עד הסוף.
יעקב אדרי: אנחנו יודעים שבתי המשפט, יש להם זמן וזה לא דוחק להם.
יעקב אדרי: מהמחוזי זה ילך לעליון והנה תוך עשר שנים, בסוף הוא יורשע או לא, אבל תאר לך שהוא יורשע, אז מה אתה אומר?
יעקב אדרי: עשר שנים נתת לו להמשיך לחגוג למרות שבערכאה הראשונה הוא הורשע.
יעקב אדרי: לכן הם שכנעו אותי.
יעקב אדרי: אתה לא שכנעת אותי.
גד סואן: לשם כך עכשיו הכנסת, ועדת החוקה חוק ומשפט והכנסת אישרו את העניין של בית משפט כלכלי שיוכל לפעול במהירות.
יעקב אדרי: עד אז, בסדר.
יעקב אדרי: עד שזה יהיה, חזון אחרית הימים.
גד סואן: לא, זה מוקם תוך כמה חודשים.
דניאל אילון: זה אותו בית משפט שיגיד שאתה צריך ללכת הביתה.
דניאל אילון: אתה תערער עליו לעליון ונצטרך לחכות אז להחלטת העליון.
זוהר גושן: גד עושה את מלאכתו נאמנה בזה שהוא שם את הדגש מנקודת מבטו של הדירקטור אבל אנחנו גם כוועדת הכספים וגם כרשות ניירות ערך צריכים להסתכל לא רק מנקודת מבטו של הדירקטור אלא גם מנקודת המבט של ציבור המשקיעים שמשקיע במניות, משקיע את חסכונותיו באותן חברות ציבוריות ולכן צריך לאזן בין השניים.
זוהר גושן: איזון חד צדדי לטובת הדירקטור, בזה שאומר שאנחנו נחכה עשר שנים עד שזה יהיה חלוט ויכול להיות שהוא יורשע בעבירות מרמה מאוד חמורות, צריך להביא בחשבון שמדובר לא בעבירות של זוטא אלא עבירות ממש ממש חמורות והוא ימשיך להיות אחראי על ניהול כספי ציבור במישרין ובעקיפין.
זוהר גושן: אני מזכיר שמדובר בהליך בבית משפט שהוא יכול לבקש גם בבית המשפט בערכאה הראשונה וגם בבית משפט בערכאת ערעור עיכוב ביצוע.
משה גפני: מה שרציתי להציע עכשיו.
משה גפני: אני מקבל את עמדתך.
משה גפני: יהיה כתוב בחוק ככה.
זוהר גושן: לא צריך לכתוב.
זוהר גושן: זה כבר קיים היום.
זוהר גושן: הדין הכללי מאפשר את עיכוב הביצוע.
שגית אפיק: אני חושבת שאתם מדברים על עיכוב ביצוע שונה.
גד סואן: אם יש עיכוב ביצוע, אין לי בעיה.
שגית אפיק: נשמע על איזה עיכוב ביצוע אתם מדברים.
משה גפני: תכף נראה איך אנחנו מנסחים את זה.
משה גפני: אתם אומרים שבניגוד למצב הקיים היום, או בניגוד למה שהיה בקריאה הראשונה במליאה, היה מדובר רק על פסק דין חלוט.
משה גפני: אתם מציעים שכבר בערכאה הראשונה הוא יפסיק להיות דירקטור.
משה גפני: יש פה בעיה ואתם מחמירים.
משה גפני: כמו שאתה אומר, יש כאן את הנושא של האיזון בין טובת הציבור לבין לפעמים אלה יכולות להיות עבירות חמורות של הדירקטור ואין סופיות דיון וזה יכול לקחת הרבה זמן, או שיש סופיות דיון אבל בעוד הרבה זמן.
משה גפני: זאת אומרת, אנחנו היינו יכולים להיכנס לפרטים ולומר בעבירה חמורה ככה, בעבירה פחות חמורה אחרת, וזה ברור שזה לא בא בחשבון.
זוהר גושן: זה חל רק על החמורות.
זוהר גושן: הרשימה שדניאל הקריאה חלה רק על החמורות.
משה גפני: בסדר, אבל לא כל מקרה הוא כמו מקרה שדומה לו.
משה גפני: יש מקרים כאלו ויש מקרים אחרים.
משה גפני: המציאות תהיה שאם בית המשפט בערכאה הראשונה הרשיע אותו, הוא לא יכול להיות דירקטור, אבל הוא מגיש ערעור לערכאה גבוהה יותר.
משה גפני: הוא יכול לבקש עיכוב ביצוע גם החלטה הזאת.
משה גפני: זה אני אומר ליועצת המשפטית.
משה גפני: שגית, צריך לנסח את זה באופן כזה שלא יכבול את ידי בית המשפט שיאמר שהיות והמחוקק קבע שהמציאות הזאת בה הדירקטור כבר לא יכול להיות לאחר שהוא הורשע בערכאה הראשונה, בסדר, שילך לערעור, הכנסת כבר נתנה את דעתה על זה והוא כבר לא יכול להיות דירקטור.
משה גפני: לכן צריך לנסח את זה באופן כזה שהדינים הקבועים שבן אדם יכול, כאשר הוא מורשע בהרשעה ראשונה, לבקש רשות ערעור, הוא יכול לערער, הוא יכול לבקש עיכוב ביצוע, הוא יוכל לבקש עיכוב ביצוע גם על זה שבית המשפט אמר או המחוקק קבע שהוא לא יכול להיות דירקטור.
משה גפני: צריך לנסח את זה באופן כזה שלא ימנע מהדירקטור לבקש מבית המשפט שהרשיע אותו את העיכוב.
גד סואן: בערכאה ראשונה.
גד סואן: אם ישנו הדבר הזה, זה בסדר.
גד סואן: הייתה לי עוד הערה.
גד סואן: בסעיף (12) האחרון שהקראת יש שם תוספת בסעיף 263(4) האומר שאחרי קנס יבוא קנס אזרחי, עיצום כספי.
דניאל אילון: אני עוצרת אותך.
דניאל אילון: זה קשור לביטוח.
דניאל אילון: הבנתי שאתם לא רוצים לדון כאן בביטוח.
שגית אפיק: זה היה איסור ביטוח בכחול אבל נושא הביטוח יידון בנפרד.
גד סואן: בסדר.
שגית אפיק: בדברי ההסבר זה הוסבר.
משה גפני: מה זה נדון?
משה גפני: זה הולך להכרעות?
דניאל אילון: עוד מעט.
נתי שילה: זה לא מאושר כרגע.
משה גפני: לא מאושר.
דניאל אילון: 5.	תיקון חוק בתי המשפט (תיקון מספר 59)     	בחוק בתי המשפט (תיקון מספר 59), התש"ע-2010 -     	(1)	בסעיף 4 - 	 (א)	בסעיף 42א בהגדרת "רשות" בסופה יבוא "ומותב כמשמעותו בסעיף 52מד לחוק ניירות ערך".
דניאל אילון: (ב)	בסעיף 42ב(א) -     			(1)	בפסקה (1) -     (א)	בפסקת משנה (ב) בסופה יבוא "למעט הוראות הסעיפים כאמור בפסקת משנה (א) כפי שהוחלו בחוק האמור".
דניאל אילון: (ב)	בפסקת משנה (ג) בסופה יבוא "למעט הוראות הסעיפים כאמור בפסקת משנה (א) כפי שהוחלו בחוק האמור".
דניאל אילון: (2)	בפסקה (8), במקום "או עבירה לפי חוק הייעוץ" יבוא "עבירה לפי חוק הייעוץ או עבירה לפי חוק ההשקעות".
דניאל אילון: (ג)	בסעיף 42ג(א) המלים "למעט לפי פרק ז' לחוק האמור" – יימחקו.
דניאל אילון: (2)	בסעיף 10 פרט (8) – בטל.
דניאל אילון: (3)	סעיף 11 – בטל.
דניאל אילון: לפני פחות מחודש אושר תיקון מספר 59 לחוק בתי המשפט.
דניאל אילון: תיקון זה צפוי להיכנס לתוקפו ב-15 בדצמבר.
דניאל אילון: נדרשו מספר התאמות על מנת לשלב בין התיקון שהועבר לבין התיקון הזה.
דניאל אילון: במהות, מה שאנחנו אומרים כאן זה שבעצם עתירה כנגד החלטת ועדת האכיפה המינהלית, יראו את ועדת האכיפה המינהלית כרשות, כהגדרתה בחוק בתי המשפט.
דניאל אילון: התיקון מבהיר שבכלל נברר אם צריך לכלול אותו משום שספק אם הוא נדרש.
דניאל אילון: בכל מקרה, המתכונת תהיה מתכונת של עתירה מינהלית ומדובר אחר כך על מתכונת העתירה, נושא שיידון בהמשך.
דניאל אילון: סעיף 42ב מבהיר מהו עניין כלכלי.
דניאל אילון: עניין כלכלי הוא עניין שנדון בפני המחלקה הכלכלית בתל אביב כאשר הוא מגיע לשם לפי כללי הסמכות המקומית.
דניאל אילון: הובהר כאן שסעיפי הארכת הדפוסים וכדומה שהוחרגו לעניין חוק ניירות ערך, הם גם כך לעניין שני החוקים האחרים.
דניאל אילון: הובהר כאן שהעבירה היא מופרדת בחוק השקעות ובחוק הייעוץ.
דניאל אילון: כל מיני תיקוני הבהרות שהם באמת לא משמעותיים.
דניאל אילון: סעיף 42ג מגדיר עניין כלכלי מינהלי שהוא תמיד נדון בפני המחלקה הכלכלית.
דניאל אילון: הוחרג ממנו פרק ז' שעוסק בשיפוט משמעתי וכרגע לא צריך בהחרגה.
שגית אפיק: תסבירי על ההרחקה מעיסוק.
דניאל אילון: לאיזה סעיף את רוצה הסבר?
דניאל אילון: פריט 8 בסעיף 10 לחוק בתי המשפט עושה תיקונים בסעיף 117.
דניאל אילון: זה סעיף של הקנס האזרחי.
דניאל אילון: סעיף 117 מתבטל.
רונן סולומון: יכול להיות שאני מפספס כאן משהו, אבל איפה נכנס הערעור?
רונן סולומון: האם בתיקון לחוק הזה או בתיקון לחוק אחר?
דניאל אילון: התיקון נכנס בתוך חוק בתי המשפט וחוק בתי המשפט כבר אושר.
דניאל אילון: יחד עם זאת, מתכונת, מה המשמעות של עתירה מינהלית, יידון בהמשך בהנחייתה של שגית כי הוא רלוונטי לשלושת החיקוקים.
דניאל אילון: נכון, שגית?
דניאל אילון: 6.	תיקון חוק ניירות ערך (תיקון מספר 42)     	בחוק ניירות ערך (תיקון מספר 42), התש"ע-2010
שגית אפיק: לכן יש כאן תיקונים עקיפים.
דניאל אילון: לכן יש תיקון לתיקון, מפני שזה עוד לא נכנס.
דניאל אילון: אין לדעת מה ייכנס קודם ולכן זאת המתכונת שהונחינו על ידי האחראית על נוסח החקיקה במשרד המשפטים שכך נכון לבצע.
דניאל אילון: עשינו את זה לגבי שני התיקונים.
דניאל אילון: בכל המקומות זה לחלוטין טכני.
דניאל אילון: מקומות שנראה לי שזה מהותי, אי אעצור.
דניאל אילון: (1)	בסעיף 2, סעיף 44כח - 	 (א)	בכותרת השולים במקום "על חקירה אישום או הרשעה" יבוא "לרשות".
דניאל אילון: (ב)	האמור בו יסומן "(1)" ובו, הכתוב החל במלים "הרשעה בעבירה" יימחק, ובמקומו יבוא:     "התקיימות אחד מאלה, והכל לגביהם או לגבי נושא משרה בהם, בארץ או בחוץ לארץ":     			(א)	הרשעה בעבירה.
דניאל אילון: (ב)	הגשת כתב אישום או התקיימות הליך משמעתי, בשל ביצוע עבירה.
דניאל אילון: (ג)	חקירה או בירור מינהלי בקשר עם ביצוע עבירה או הפרה של הוראות דין כלכלי, על ידי רשות המוסמכת לנהל חקירה או הליך בירור מינהלי, לפי העניין.
דניאל אילון: (ד)	תשלום חבות כספית כחלופה להליך פלילי, בקשר עם הפרת הוראה מהוראות דין כלכלי, וכן קיומו של הליך מינהלי בשל הפרת הוראות כאמור, שתוצאתו האפשרית היא הטלת אמצעי אכיפה מינהלי.
דניאל אילון: (ה)	תשלום עיצום כספי או קבלת דרישה לתשלום כאמור, בשל הפרת הוראת דין כלכלי.
דניאל אילון: (ו)	פסק דין בתביעה אזרחית או תביעה אזרחית שהוגשה בשל הפרת הוראות דין כלכלי, לרבות בדרך של תביעה מכוח סעיף 63 לפקודת הנזיקין, בלבד שתביעה כאמור כללה טענת תרמית או רשלנות.
דניאל אילון: (ג)	אחרי פסקה (1) יבוא:     			"(2)	לעניין זה -     "הוראות דין כלכלי" – הוראה מה וראות הדינים המנויים בסעיף 9א(ה) לחוק השקעות משותפות.
דניאל אילון: "עבירה" – כהגדרתה בסעיף 9א(ה) לחוק להשקעות משותפות".
דניאל אילון: אלה בעצם אותם סעיפי מהימנות עם התאמה של מה שכתוב שם למתכונת החדשה שהוסברה קודם לכן.
דניאל אילון: (2)	סעיף 3 – בטל ואחריו יבוא:     		"3א	תיקון סעיף 52כו 		 בסעיף 52כו(ב) לחוק העיקרי, אחרי "לפי סעיפים 36(ג)" יבוא "44כט" ואחרי פסקה (3) יבוא –     			"3(א)	חברה בעלת רשיון זירה כמשמעותה בפרק ז'3".
דניאל אילון: זאת בעצם הגדרת זירת מסחר כגורם מדווח עבור הסעיפים הרלוונטיים.
דניאל אילון: 3ב	תיקון סעיף 52כט     בסעיף 52כט(א)(1) לחוק העיקרי, במקום "או מסלקה" יבוא "או חברה בעלת רשיון זירה כהגדרתה בפרק ז'3, או מסלקה".
דניאל אילון: זאת סמכות השר לשנות את התוספת החמישית והשישית.
דניאל אילון: אנחנו השווינו את זירת מסחר למסלקה.
דניאל אילון: 3ג	תיקון סעיף 52נה     			בסעיף 52ה(א) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (4) יבוא -     			"(5)	חברה בעלת רשיון זירה כמשמעותה בפרק ז'3".
דניאל אילון: זה  הגבלת עיסוק לנושא משרה בכירה בגוף מפוקח, ומכלילים את זירות מסחר בהגדרת גוף מפוקח.
דניאל אילון: 3ד	תיקון סעיף 52נו	     סעיף 52נו(1) לחוק העיקרי, אחרי "להתלות לתקופה קצובה רשיון" יבוא "לניהול זירת סוחר או היתר שליטה בחברה בעלת רשיון זירה שניתן למפר לפי חוק ניירות ערך, או רשיון".
דניאל אילון: זאת סמכות המותב והיא מותאמת גם לזירות מסחר.
דניאל אילון: 3ה	תיקון סעיף 52נט     			בסעיף 52נט לחוק העיקרי:     			(א)	בסעיף קטן (ד) אחרי "לפי סעיפים 36(ג)" יבוא "44כט".
גד סואן: את קוראת כל כך מהר.
דניאל אילון: אני קוראת לפרוטוקול.
דניאל אילון: אם יש משהו שמטריד אתכם, אני מניחה שתעצרו אותי.
גד סואן: היכן את נמצאת?
דניאל אילון: אני נמצאת בסעיף 3ה להצעה שהוא תיקון סעיף 52נט לחוק.
דניאל אילון: (3)	אחרי סעיף 4 יבוא -     		"(4א)	תיקון סעיף 54     			אחרי סעיף 54(ב)(7) לחוק העיקרי יבוא - 		 			"(7א)	חברה בעלת רשיון זירה כמשמעותה בפרק ז'3"|.
מרב תורג'מן: תוכלי להבהיר את נושא התרמית שיש כאן?
דניאל אילון: בסעיף התרמית – אני מזכירה – לצורך ההפרה המינהלית, ואני חוזרת ומדגישה לצורכה בלבד, ולא משנה דבר בעניין העבירות הפליליות, הוגדרה רשימה של גורמים מפוקחים שרק אותם ניתן לתקוף בסנקציה מינהלית.
דניאל אילון: בתוכה לא נכלל זירת סוחר חשבון עצמו כיוון שלא הייתה קיימת קודם לכן.
דניאל אילון: אנחנו מוסיפים אותה לרשימה.
דניאל אילון: כל אותם שחקנים בשוק שהם לא מחוץ לשוק לחלוטין.
דניאל אילון: (4ב)	תיקון סעיף 54ג     			בסעיף 54ג(ג), אחרי "לפי סעיפים 36(ג)" יבוא "44כט".
דניאל אילון: (4)	אחרי סעיף 8 יבוא - 		 		"8א.
דניאל אילון: תיקון התוספת החמישית     			בתוספת החמישית לחוק העיקרי אחרי פרט (8) יבוא:     "(8ב)	לא מילא אחר הוראה או דרישה שנתנה לו הרשות לפי סעיפים 44יח(ג) או 44כ(ב), (ד) או (ה), במועד שנקבע לכך.
דניאל אילון: (8ד)	פרסם או שיווק את הזירה בניגוד להוראות לפי סעיף 44כט(7).
דניאל אילון: כולם ישנים, הם היו קיימים בתיקון זירות מסחר וזאת רק התאמה.
דניאל אילון: 8ב	תיקון התוספת השישית     בתוספת השישית לחוק העיקרי בפרט 4, אחרי "בסעיף 50א" – יבוא "ולעניין חברת בעלת רשיון זירה כהגדרתה בפרק ז'3".
דניאל אילון: 8ג	תיקון התוספת השביעית     			בתוספת השביעית לחוק העיקרי -     			(א)	בחלק ב', אחרי פרט (א) יבוא:     "(5א)	לא עמד בתנאים    הקבועים בסעיף   44יג(ב)(1), (4) ו-(5), בניגוד להוראות סעיף 44יד.
דניאל אילון: (5ב)	נתן אשראי ללקוחותיו בניגוד להוראות סעיף 44טז(ב).
דניאל אילון: (5ג)	הפר חובת הודעה לפי סעיף 44כב או העביר אמצעי שליטה בניגוד להוראות סעיף 44כה.
דניאל אילון: (5ד)	חרג מרמת המינוף המותרת של המכשירים הפיננסיים הנסחרים בזירה, בניגוד להוראות לפי סעיף 44כט(1)".
דניאל אילון: (5ה)	לא שמר מסמכים או לא רשם עסקאות בהתאם להוראות לפי סעיף 44כט(5) או (9).
דניאל אילון: (5ו)	לא שמר מסמכים או לא רשם עסקאות בהתאם להוראות לפי סעיף 44כט(5) או (9).
דניאל אילון: (5ז)	פנה בהצעה לסחור בזירת סוחר בניגוד להוראות סעיף 44טו והיה עליו לדעת שהזירה אינה מנוהלת בידי חברה בעלת רשיון זירה, או בידי מי שרשאי לנהל זירת סוחר בלא רשיון.
דניאל אילון: "(4א)	ניהל זירת סוחר בלא רשיון זירה או בניגוד לתנאיו, בניגוד להוראות סעיף 44יג.
דניאל אילון: (4ב)	כלל בדיווח בפרסום מטעמו או במידע אחר שהיא מוסתר, פרט מטעה, ניגוד להוראות סעיף 44יז(ב), והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות משקיע סביר.
דניאל אילון: (4ג)	לא דיווח או לא מסר מידע במועד שנקבע לכך, או לא כלל בדיווח או במידע פרט שהיה עליו לכלול בו בניגוד להוראות לפי סעיף 44כח(א) או 44(כט)(4) או (8) והיה עליו לדעת שיש בכך בכדי להטעות את הרשות או לקוח סביר.
דניאל אילון: 7.	תחילה ותחולה     תחילתו של חוק זה, בכפוף לאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ה), 30 ימים מיום פרסומו (בסעיף זה – יום התחילה).
דניאל אילון: (ב)	סעיף 1 בחוק זה, פרקים ז'1, ז'2 ו-ח'1 לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 (בסעיף זה – חוק הייעוץ), כנוסחם בסעיף 2(10), 2(11) ו-2(14) לחוק זה ופרקים י', י'1 ו-יא'1 לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994 (בסעיף זה – חוק השקעות משותפות בנאמנות) כנוסחם בסעיף 3(19), 3(20) ו-3(25) לחוק זה יחולו על הפרות ועבירות שבוצעו לאחר יום התחילה, ואולם, היווה מעשה הפרה גם לפי נוסח החוק ערב יום התחילה, ניתן יהיה להפחית עיצומים כספיים לפי סעיף 52כ לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 (בסעיף זה – חוק ניירות ערך) כנוסחו בסעיף 1((10) בחוק זה, לפי סעיף 38ג לחוק הייעוץ כנוסחו בסעיף 2(10) לחוק זה ולפי סעיף 116 לחוק כנוסחו בסעיף 3(19) לחוק זה.
דניאל אילון: אני מסבירה את מה שכתוב כאן.
דניאל אילון: סעיף (א) אומר לנו שדרך כלל התחילה של החוק בתוך שלושים ימים מיום הפרסום.
דניאל אילון: למשל, הקמת הוועדה,  האופרציה צריכה לפעול תוך שלושים ימים.
דניאל אילון: יחד עם זאת כתוב שעניינים מסוימים התחולה היא רק ביחס להפרות ועבירות שבוצעו לאחר יום התחילה.
דניאל אילון: כך מונה סעיף (ב).
דניאל אילון: הטלת עיצומים כספיים, הליך אכיפה מינהלי, הסדר אכיפה והחמרת ענישה בחוק ניירות ערך.
דניאל אילון: אלה הדברים אליהם הפנינו באופן קונקרטי.
דניאל אילון: כל אלה יחולו רק על הפרות ועבירות חדשות ואנחנו מדגישים שגם אם מדובר במגבלת עיסוק שהיא דרך כלל לא נחשבת סנקציה ולכן כן אפשר להחיל אותה רטרואקטיבית, אנחנו החמרנו עם עצמנו וקבענו שגם כאן אנחנו נסתכל רק על הפרות ועבירות חדשות.
דניאל אילון: דבר שלישי שאנחנו אמרנו, באשר לעיצומים כספיים, הרי כבר אמרנו שכל ההגדלות וההקשחות יהיו רק כאשר יהיו תקנות ההפחתה, וגם זה כתוב כאן, אבל רצינו להקל עם החברות ואמרנו שניתן יהיה להשתמש בתקנות ההפחתה כיוון שזה תיקון רטרואקטיבי אשר הוא מקל בלבד גם ביחס להפרות שבוצעו ערב יום התחילה.
דניאל אילון: זה דבר שכתוב כאן בסעיף קטן (ב).
משה גפני: מה תעשו בשלושים ימים?
זוהר גושן: צריך למנות את החברים.
דניאל אילון: צריך להקים את הוועדה.
דניאל אילון: צריך למנות שישה חברים.
משה גפני: שלושים ימים?
משה גפני: את תקימי ועדה בשלושים ימים?
דניאל אילון: אני מניחה.
משה גפני: אם לא תהיה לך עבודה ברשות לניירות ערך, את מקימה ועדה בשלושים ימים, אני רוצה שתבואי אלי לדגל התורה.
משה גפני: שלושים ימים להקים ועדה?
משה גפני: נצטרך להכריע בזה.
זוהר גושן: מה לא פשוט?
משה גפני: אתה עושה חוק שאתה בשלושים ימים מיום קבלת החוק תעשה את כל הדברים האלה?
דניאל אילון: אני מצטערת, אני חושבת שלא דייקתי מפני שקודם כל אתה צריך שהסעיף שמאפשר את כינונה של הוועדה, כדי ששר המשפטים בכלל יפנה ויאתר מועמדים, הוא צריך סעיף מסמיך.
דניאל אילון: צריך להכניס אותם לחיים.
דניאל אילון: אני צריכה אפילו מיידי ואולי לא צריך אפילו את שלושים הימים.
שגית אפיק: צריך לעבור על הסעיפים ולראות איזה סעיפים צריך להכניס.
משה גפני: יצטרכו לעשות שינויים במועדים.