GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל כץ: אין כאן עניין של ימין או שמאל.
ישראל כץ: ממשלה לא מסוגלת, בגלל הרבה סיבות כנראה, להרים איזור כמו הנגב.
ויצמן שירי: אתה מדייק שאתה אומר כל ממשלות ישראל, אבל מבקר המדינה דיבר על שנים 1997,1998.
ויצמן שירי: הוא אמר שתושבי יהודה ושומרון הועדפו על ידי כל ממשלות ישראל, במיוחד בשנת 1997, 1998.
ישראל כץ: מה שמוצע זה 10% מההכנסה החייבת, או 25% מההכנסה שהופקה לאותו איזור, כדי להמריץ לייצר את העסקים באותו איזור.
ישראל כץ: אמר לי ויצמן שירי את עמדתו.
ישראל כץ: אני גם אמרתי מעל דוכן הכנסת שאני מוכן לקחת בחשבון יצירת איזה שהוא דירוג – אולי להעלות קצת את התמריץ של האיזורים האחרים מול באר-שבע, זאת אומרת שהם יהיו 10% פלוס ובאר שבע תהיה 10% מינוס.
ויצמן שירי: ככל שאתה יורד דרומה ואתה מתרחק מאיזור המרכז, אתה צריך לתת יותר.
ויצמן שירי: אני גר בעומר ועומר לא צריכה לקבל, אבל לא יכול להיות מצב שמי שגר בדימונה או במצפה רמון יעבור לבאר-שבע בגלל הטבת המס.
ויצמן שירי: אני חושב שזאת צריכה להיות הצעה מדורגת.
ישראל כץ: אני מקבל את העיקרון של הדירוג לפי המיקום הגאוגרפי.
ישראל כץ: כל זה אפשר לעשות לקראת קריאה שנייה ושלישית.
ישראל כץ: גם ויצמן שירי וגם אני חושבים שבאר-שבע שונה מתל-אביב וצריך לתת לה את ההטבות המתאימות.
ישראל כץ: לדעתי, העלות לטווח של 3 שנים היא 0, כי אם ייצרו כתוצאה מהחוק הזה הרבה יותר פעילויות עיסקיות המדינה רק תרוויח.
ויצמן שירי: אני חושב שהצעת החוק של חבר הכנסת כץ היא הצעה טובה מאוד.
ויצמן שירי: אני חושב שלא רק שהיא ראויה, היא יותר מזה.
ויצמן שירי: צריך גם ברגעים מסויימים לא להפעיל רק את העניין האידיאולוגי פוליטי, אלא גם את העניין הרגשי, האמיתי, בעיקר היושר האישי שלך לגבי איזורים מסויימים.
ויצמן שירי: עכשיו התחזקה הדיעה, בעקבות דוח מבקר המדינה, על המצב של הנגב.
ויצמן שירי: אני מעלה את העניין של הנגב מהיום הראשון שלי בכנסת.
ויצמן שירי: הנגב הופקר.
ויצמן שירי: תושבי הנגב במשך שנים הוזנחו על ידי כל ממשלות ישראל.
ויצמן שירי: בין ההבטחות של ערב הבחירות לבין הקיום בפועל של ההבטחות האלה הפער גדול.
ויצמן שירי: להשכלה הכללית, אם ממוצע האבטלה עומד על 9%, פרופורציונאלית בנגב הוא פחות או יותר כפול.
ויצמן שירי: מספר המובטלים בנגב בממוצע הארצי הוא מעל ל-20%.
ויצמן שירי: כתוצאה מהדבר הזה, אתם שומעים על תאונה כזאת או אחרת שקורת.
ויצמן שירי: אלה דברים של מצב כלכלי, חינוכי.
ויצמן שירי: בכל הדברים האלה מדובר בהשקעות.
ויצמן שירי: לסלול את כביש באר-שבע דימונה לוקח 5 שנים.
ויצמן שירי: אני לא מאמין שאת מחלף כפר שמריהו היה לוקח 5 שנים, כאשר הוא גם עלה יותר מאשר כל כביש באר-שבע דימונה.
ויצמן שירי: אם היינו עושים חשבון כמה תושבים עזבו את דימונה עד היום, היינו מגיעים ל-60,70 אלף תושבים בלי שום בעיה.
ויצמן שירי: אני שם את 10 האצבעות על הצעת החוק.
ויצמן שירי: אני יודע שתבואו ותגידו שזה יעלה כסף, אבל כל דבר עולה כסף.
ויצמן שירי: השאלה היא מה סדר העדיפות של מדינת ישראל.
ויצמן שירי: בסופו של דבר זה יגרום לכך שפחות ישלמו דמי אבטלה.
ויצמן שירי: היום משלמים בנגב אבטלה ל125 אלף תושבים, כאשר יש סך הכל 180 אלף מובטלים במדינת ישראל.
ויצמן שירי: התושבים של הנגב הם 7% מכלל תושבי מדינת ישראל, אבל באבטלה האחוז שלהם הוא מעל ל15%.
ויצמן שירי: זה הנזק האמיתי.
ויצמן שירי: מתוך 15 אלף סטודנטים שלומדים באוניברסיסטת בן-גוריון, 4200 סטודנטים עוזבים כל שנה את הנגב.
ויצמן שירי: אם זאת הבשורה, חבל על הזמן.
ויצמן שירי: אנחנו רואים את זה בהתנהגות של הממסד.
ויצמן שירי: גם כל הגופים הממשלתיים נמצאים באיזור המרכז, נמצאים בירושלים.
ויצמן שירי: זה סוחב את האוכלוסייה למטה.
ויצמן שירי: אם לא יהיה איזה שהוא בונוס שיצור מצב שלאנשים יהיה כדאי לגור בנגב, אז הם לא יבואו.
ויצמן שירי: כל מי שגר היום בבאר-שבע וקצת מתחזק, נזרק מיד לפריפריה – לעומר, מיתר ולהבים, כי רמת החינוך בישובים האלה יותר גבוהה.
ויצמן שירי: אם אותו אדם ידע שכשהוא גר בדימונה הוא מקבל את מה שמגיע לו בהחזר המס, אין לי צל של ספק שזה יצור מצב של אחיזה קבועה במקום.
ויצמן שירי: אני מקבל את ההצעה ואני אצביע בעדה, תוך כדי זה שישראל מקבל את ההערה שחייבים לעשות את זה מדורג.
אלי גולדשמידט: מה קורה עם ועדת טל?
אלי גולדשמידט: מה הגורל של איזור באר-שבע?
חיים דוקלר: המלצות ועדת טל בנושא הטבות מס ליישובים אמורות להיות מקודמות במסגרת הרפורמה של ועדת בן-בסט.
חיים דוקלר: נראה לי שיוזמי ההצעה שרצו לברך, נמצאו ההיפך מכך.
אלי גולדשמידט: מתי עולה הנושא של מפת הטבות מס הכנסה במליאת הכנסת כהצעת חוק?
אלי גולדשמידט: הרי כל הטבות מס הכנסה פוקעות ב-31 בדצמבר שנת 2000.
אלי גולדשמידט: מה קורה ב-1 בינואר 2001?
חיים דוקלר: אני חוזר ואומר שהמלצות ועדת טל אמורות להיות מובאות לכנסת במסגרת המלצות ועדת בן-בסט.
אלי גולדשמידט: זאת אומרת שאם מועלית הרפורמה לכנסת, אז בשבוע הבא נקבל את המלצות ועדת טל לקריאה ראשונה?
אלי גולדשמידט: אתה בטוח במה שאתה אומר?
אלי גולדשמידט: זה לא מופיע בתזכיר.
חיים דוקלר: זה יהיה במסגרת התקנות.
ויצמן שירי: מה ועדת טל אומרת לגבי הנגב?
אלי גולדשמידט: מה ועדת טל מציעה גבי איזור באר-שבע והדרום?
חיים דוקלר: ועדת טל מציעה קריטריונים כלל ארציים, וזה לאור דיונים בוועדת הכספים ובית המשפט, שאמרו שחייבים לקבוע קריטריונים כלל ארציים ולא קריטריונים מקומיים כאלה או אחרים.
חיים דוקלר: היא באה וקובעת שני קריטריונים: האחד, קירבה לגבול הבינלאומי, והקריטריון השני זה מרחק מעל 15 קילומטר מיישוב המונה מעל 30 אלף תושבים.
חיים דוקלר: זה מתוך הנחה שחייבים לסייע ליישובים מרוחקים.
חיים דוקלר: ירוחם, דימונה, מצפה רמון, שדרות, נתיבות מקבלות גם היום וגם לפי ועדת טל.
אלי גולדשמידט: כמה?
חיים דוקלר: הצעת החוק הזאת הועתקה מההטבות של מצפה רמון.
חיים דוקלר: ירוחם מקבלת 10%, דימונה, אופקים ונתיבות מקבלות 5%, כאשר עכשיו, לאחרונה, הכנסנו עוד מספר ישובים.
חיים דוקלר: אני רוצה להזכיר לחברי ועדת הכספים שעלות ההצעה הזאת היא 650 מיליון שקל לקופת המדינה.
ישראל כץ: האם לא תהיה פעילות כלכלית כתוצאה מזה?
ויצמן שירי: זה מראה עד כמה המצב של הנגב קשה.
ויצמן שירי: כשאתה מדבר על ה5%, 10% שזה יהיה 600, זה מראה כמה כל הנגב משלם.
ויצמן שירי: הוא משלם 6 מיליארד שקלים.
ויצמן שירי: 550 אלף תושבים משלמים 6 מיליארד שקלים, כאשר בתוך הסיפור הזה מפעלי ים המלח, הצבא, המשטרה.
ויצמן שירי: פקיד שומה אחד גובה 30 מיליארד שקל.
חיים דוקלר: אותו פקיד שומה שגובה, גם גובה כסף בגין הפעילות הכלכלית שנעשית במפעלים בדרום.
חיים דוקלר: לקחת את פקיד שומה בתל-אביב ולהגיד כאילו הוא גובה מתל-אביב, זה פשוט לא נכון.
אלי גולדשמידט: דוח טל קבע עקרונות.
אלי גולדשמידט: האם בעקבות העקרונות האלה יש לכם מפה?
חיים דוקלר: בוודאי שיש לנו מפה.
חיים דוקלר: מדובר על כל היישובים שמרוחקים מעל 15 קילומטר מבאר-שבע.
חיים דוקלר: זה מוציא את עומר, את להבים ואת מיתר, ומשאיר את רוב רובם של היישובים שמנויים בהצעת החוק.
חיים דוקלר: הצעת החוק במתכונתה הנוכחית תפגע בנגב הרחוק, כי כמו שנאמר פה, שום אדם לא ילך לגור בירוחם.
חיים דוקלר: .
אלי גולדשמידט: צריך לבנות את הצעת החוק הזאת, היא לא בשלה.
ישראל כץ: זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
חיים דוקלר: למעשה יש פה גם פגיעה בגליל, כי יש פה מושבים שנמצאים במרחק של שעה נסיעה מתל-אביב, כאשר גוש שגב..
ויצמן שירי: כשהלכתי והצבעתי בעד להעביר 1.6 מיליארד שקלים ליישובי קו העימות, שאלתי למה לא נותנים למי שגר 20 קילומטר מרמת חובב.
חיים דוקלר: חבר הכנסת כץ, לקחתם את החוק הקיים לגבי מצפה רמון.
חיים דוקלר: מצפה רמון הוא יישוב מבודד, שניתן היה לתחם אותו ולבדוק מה ההכנסה המופקת בו.
חיים דוקלר: לבוא ולהגדיר את זה עכשיו לגבי באר שבע ולגבי כל אחד מהיישובים האלה, זה לא ישים.
חיים דוקלר: זה יהיה פתח לפיקציות.
חיים דוקלר: זה לא ניתן ליישום.
שלום שמחון: אני חושב שזאת תהיה שגיאה לא לענות לשאלה של יושב-ראש ועדת הכספים מתי דוח טל יבוא לכאן.
שלום שמחון: הדחייה הזאת היא דחייה שתגרור הצעות חוק שבסופו של דבר לא יתנו מענה לא למה שאתם מציעים וגם לא למה שאנחנו מציעים.
שלום שמחון: אני חושב שאת הפרק הזה בנושא דוח ועדת טל צריך לסיים אחת ולתמיד, כדי שלא יהיו חדשות לבקרים הצעות חוק חדשות.
שלום שמחון: אני חושב שאם כבר עושים חוק לנגב, הוא צריך להיות חוק יותר כולל.
שלום שמחון: אחד הדברים החשובים שצריך לזכור זה שבחוק מהסוג הזה בדרך כלל מי שנהנה זה האוכלוסייה החזקה ולא האוכלוסייה החלשה.
שלום שמחון: זה דבר שצריך לקחת אותו פעם אחת בחשבון, כדי שנעזור למי שבאמת אנחנו מתכוונים לעזור, ולא נעזור למי שמרוויח 40 אלף שקל, 30 אלף שקל.
שלום שמחון: הנקודה השנייה היא רמת השירותים שאזרח בנגב זכאי ורשאי להם.
שלום שמחון: מה שחשוב באמת זה להשאיר את מערכת החינוך, כדי שמי שגדל בנגב יקבל יותר.
שלום שמחון: אם אפשר היה להכניס פה משאבים שיטיבו עם החינוך מגיל 0 ועד אחרי האוניברסיטה, זה הרבה יותר חשוב מאשר לתת למישהו 100 שקל במשכורת.
שלום שמחון: הנקודה השלישית היא הנקודה של הכנסה מנכס.
שלום שמחון: אין לי מה לעשות נגד בן אדם שכיר שרוצה לעבוד בתל-אביב, אבל לגבי עסקים, המטרה לעודד אותם בנגב.
מאיר פרוש: אני מאוד מבקש ממר דוקלר או מכל אחד שיכול לעזור שלא נהיה ב-31 לדצמבר בלי דבר חדש.
מאיר פרוש: אני מציע שתתקדמו מהר בעניין הזה.
מאיר פרוש: אני לא בטוח שאחרי שיהיו המלצות ועדת טל, לא יהיה צורך להגיש הצעות חוק.
מאיר פרוש: אולי ההמלצות של ועדת טל יעשו איזה שהוא סדר וצדק בעניין, אבל זה עוד לא אומר שלא יהיו עוד הצעות חוק מהסוג הזה.
מאיר פרוש: אני פונה ליוזם ואומר לו, שאני לא רואה כל סיבה ששער הנגב, אשכול ושדרות לא ייכנסו לתוך מסגרת ההצעה.
אלי גולדשמידט: הערבה לא נמצאת בפנים.
יצחק סבן: הגבול הדרומי של מדינת ישראל הסתיים תמיד בקריית-מלאכי, הוא לא הגיע לאיזור הדרום.
יצחק סבן: בשביל לחזק את איזור הדרום לא צריך לתת הטבות כאלה או אחרות, אלא להביא תושבים לאיזור הדרום.
יצחק סבן: הבאת חצי מיליון תושבים לאיזור הדרום יכול לגרום לפיתוח איזור הדרום.
אלי גולדשמידט: הצעת החוק הזאת היא ראויה, כמובן בכפוף לתוספות של איזורים שהוזכרו כאן – שער הנגב, אשכול, ערבה, ערבה דרומית, ערבה תיכונה, תמר.
אלי גולדשמידט: אני בכל זאת רוצה להיות אדם אחראי.
אלי גולדשמידט: אנחנו עברנו השנה תהליך מאוד טראומתי בנושא הטבות מס, שהשורה התחתונה שלו היתה שהרבה גופים נשארו מאוד פגועים מהחלטות שקיבלנו בכנסת.
אלי גולדשמידט: למשל, היו שלושה מושבים בדרום שהוכנסו פנימה, והרבה מושבים שנמצאים באותן מועצות איזוריות שלא הוכנסו.
אלי גולדשמידט: הם לא מפסיקים לכתוב לנו מכתבים.
אלי גולדשמידט: אותו הדבר בצפון הארץ.
אלי גולדשמידט: אנחנו אישרנו את בקיעין הערבית, כאשר מול זה יש לנו בעיה עם שיח דאנון שנמצא באותו קו רוחב.
אלי גולדשמידט: מצד אחד, כשאתה הולך על הנושאים הללו יוצאים המון פגמים, אבל מצד שני, מוכרחים אחת ולתמיד לעשות סדר בכל העניין הזה.
אלי גולדשמידט: יש את דוח ועדת טל, שבעיני זה כרגע משהו מאוד מסתורי.
אלי גולדשמידט: אני לא יודע מה זה המלצות ועדת טל.
אלי גולדשמידט: גם אם אנחנו מצביעים היום, זה לא עולה לקריאה ראשונה לפני הפגרה בגלל לוח הזמנים.
אלי גולדשמידט: אני מציע לא להצביע היום.
אלי גולדשמידט: אני מציע קודם כל לראות את מה שיש בדוח טל, לבנות את מערכת הדירוג בצורה מסודרת.
אלי גולדשמידט: אין פה מישהו שהוא בעד ומישהו שהוא נגד.
אלי גולדשמידט: כולנו בעד אותו הדבר.
אלי גולדשמידט: כולנו בעד לתת לגליל וכולנו בעד לתת לנגב.
אלי גולדשמידט: אני חושב שאין פה מחלוקת.
ישראל כץ: זה החוק היחידי שאני מביא כאן לוועדה.
ישראל כץ: אני המתנתי חודשיים.
אלי גולדשמידט: אפשר לחכות גם 6 חודשים לפי התקנון.
ישראל כץ: אני לא באתי וניצלתי את חברותי בוועדה כדי כל יום להגיד לך: "אלי, מה קורה עם ההצעה".
ישראל כץ: אגב, ההצעה הזאת עברה ברוב עצום בכנסת.
ישראל כץ: אתה העלית כמה פעמים את הנימוק של רצון הכנסת.
ישראל כץ: זאת הצעה שעברה בהצבעה, זאת לא הצעה תאורטית.
ישראל כץ: אני חושב שאין חבר ועדה אחד שמתנגד.
ישראל כץ: אני חושב שלהעביר את זה לקריאה ראשונה כבסיס סביר.
אלי גולדשמידט: זה יעלה באוקטובר, או בנובמבר לקריאה ראשונה.
ישראל כץ: אני מציע לאשר את זה לקראת קריאה ראשונה.
ויצמן שירי: אני חושב שאפשר להצביע, אבל לקבוע התנייה שזה לא יעלה לקריאה שנייה ושלישית לפני שנשב ונסכם את הקטע של הדירוג.
ישראל כץ: אני מציע גם להקים צוות בעניין.
סמדר אלחנני: בכל החוקים מהסוג הזה תמיד יש תקרה לזיכוי או להנחה.
סמדר אלחנני: התקרה שאתה הצבעת עליה פה: "סכום הזיכוי לא יעלה על המס שהוא חייב בו לפי שיעור המס הגבוה ביותר החל עליו".
סמדר אלחנני: פה זה יכול להיות סכום מאוד קטן, מפני שנגיד שהוא מגיע למדרגת המס של 45% רק על 1000 שקל שלו, אז יותר טוב לקבוע תקרה כמו שקיימת בגופים אחרים.
ישראל כץ: אני מוכן להקמת צוות שילווה את זה ביחד איתי להכנה לקראת קריאה שנייה ושלישית.
ישראל כץ: 4.
ישראל כץ: הצעת חוק פיתוח היישובים הערבים בנגב.
טלב אלסאנע: לכולכם יצא לסייר ביישובים הבדואים בנגב.
טלב אלסאנע: המצב הוא קשה מכל הבחינות.
טלב אלסאנע: לפי דעתי, צריך להתחיל עם החינוך כדי להתמודד עם האבטלה ועם העוני.
טלב אלסאנע: היום יש נשירה מבתי הספר בשיעור של 60%, כאשר שיעור ההצלחה בבחינות הבגרות איננו עובר את ה-10%.
טלב אלסאנע: יש בעיה אמיתית עם מורים לא מוסמכים, כי מורים מוסמכים מהצפון לא מוכנים לעבור לדרום כאשר הם מקבלים את אותו השכר בצפון.
טלב אלסאנע: כל הרשויות המקומיות בנגב, כל עיירות הפיתוח בנגב, אם זה נתיבות, אם זה אופקים, אם זה דימונה, אם זה שדרות, כולם מוכרים כאיזור עדיפות לאומית גם בתעסוקה, גם בשיקום, גם בתעשייה.
טלב אלסאנע: אני הצעתי כאן שהיישובים הבדואים – רהט, חורה, לקייה, כספייה, ערוער,שגב שלום ותל-שבע יזכו להכרת כאיזור עדיפות לאומית א' לצורכי חינוך ורווחה.
טלב אלסאנע: רווחה, כי יש אבטלה, יש עוני, יש משפחות נזקקות.
טלב אלסאנע: יש צורך בעובדים סוציאלים שיסייעו לחברה.
טלב אלסאנע: אנחנו רואים את שיעור הסטייה החברתית, העבריינות שהולכת וגדלה.
טלב אלסאנע: לדעתי, זה חלק מהתמורות שעוברות על החברה הבדואית.
אלי גולדשמידט: טלב, האם יש היום יישובים בדואים בנגב שנמצאים באיזור עדיפות לאומית?
טלב אלסאנע: אף יישוב בדואי איננו נמצא באיזור עדיפות לאומית א' לצורכי חינוך ורווחה, למרות שהיישובים הבדואים הם בתחתית הסולם.
טלב אלסאנע: אם היום מסתכלים על הרשימה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לגבי היישובים שסובלים מאבטלה ומעוני, מי שפותח את הרשימה זה היישובים הבדואים.
טלב אלסאנע: תל-שבע נמצאת בטיפול נקודתי השנה.
ג'ומא אלקססי: אתם שיושבים פה צריכים לשרת את האינטרס הלאומי של כל תושבי המדינה.
ג'ומא אלקססי: אסור שיהיה הבדל בין היהודי ובין הערבי.
ג'ומא אלקססי: המגזר הבדואי היום הוא מתחת לקו העוני.
ג'ומא אלקססי: ראשי ממשלות, נשיאי מדינה ביקרו אצלינו, כולם מכירים את התופעה שישנה היום במגזר.
ג'ומא אלקססי: הייתי מבקש מכם לתת לאוכלוסייה הבדואית, על-מנת שתרגיש שווה למגזר היהודי.
ג'ומא אלקססי: זאת הבקשה היחידה שלנו.
ג'ומא אלקססי: צריך לקחת בחשבון שאנחנו מסתכלים לעידן של שלום.
ג'ומא אלקססי: אני מאמין שהשלום והשיוויון צריכים להתחיל מהבית.
פייסל יוזאי: אני חושב שהוועדה המכובדת הזאת תטיב עם האוכלוסייה הבדואית במידה והיא תאשר את החוק הזה.
פייסל יוזאי: כולכם יודעים שהאוכלוסייה הבדואית היא במצב קשה לא בגלל ממשלה זו או ממשלה אחרת.
פייסל יוזאי: אם אנחנו לוקחים את הנושא של החינוך ברהט, שזאת עיר ואם במדינת ישראל, אז לא תפתח שנת לימודים בגלל מחסור בכיתות לימוד.
ויצמן שירי: כמה מובטלים יש ברהט?
פייסל יוזאי: לפי הנתונים של הלשכה מדובר על 13.2%.
פייסל יוזאי: לפי בדיקה שעשינו, כוח העבודה שזמין הוא 63%.
פייסל יוזאי: גם בנושא של טיפול נקודתי אנחנו מטופלים לפי מצבי רוח.
פייסל יוזאי: אנחנו רוצים שהעסק הזה יעוגן מבחינה חוקית.
יוסף אלעטאונה: המצב של האוכלוסייה הבדואית בנגב הוא מצב קשה.
יוסף אלעטאונה: הגיע הזמן, אחרי קיפוח ואפליה לאורך 50 שנה, שהם ייכללו ברשימת היישובים שמקבלים תנאים של איזור עדיפות א'.
יוסף אלעטאונה: אם אנחנו מסתכלים על הנתונים שיש ברהט, אז באבטלה אנחנו מספר 1, במספר הילדים מתחת לקו העוני אנחנו מספר 1 ובנשירה מבתי הספר אנחנו מספר 1.
יוסף אלעטאונה: 9% מהתלמידים מסיימים עם תעודת בגרות.
יוסף אלעטאונה: 27% מהמורים אינם מוסמכים.
יוסף אלעטאונה: אם מדברים על עדיפות ועל יתרון, יש לנו מורים מוכשרים בגליל ובמשולש שלא יכולים למשוך אותם לנגב בגלל שאין את ההטבות האלה.
יוסף אלעטאונה: אם יתקבל החוק הזה, אנחנו נוכל למשוך כוחות הוראה משובחים מהגליל והמשולש כדי להעלות את הרמה ולהעלות את ההישגים.
יוסף אלעטאונה: מה שצריך לעמוד על הפרק זה העניין של הערבים הבדואים בנגב והבעיה שלהם.
יוסף אלעטאונה: זה לא רק במסגרת החוק של עדיפות לאומית א', אלא במסגרת התנאים לשיפור המצב.
בארי הולצמן: שני הנושאים האחרונים שהועלו כאן הם נושאים משלימים שמהווים רק חלק מתוכניות שאנחנו אמורים לגבש כדי לממש בתקציב 2001.
בארי הולצמן: המטרה לעשות מערכת צעדים משולבים ומאוזנים במגמה להגיע למשהו שהוא לא שווה לכולם, לא אחיד לכולם.
בארי הולצמן: כשמדברים על הטבות במס לרהט, אז נדמה לי שאם יהיו לה הטבות או לא יהיו לה הטבות המצב בשטח לא יטיב עם התושבים.
ישראל כץ: מה זה מפריע?
ישראל כץ: זה ימשוך כוחות חזקים לגור שם.
ויצמן שירי: מי יבוא לגור ברהט?
ויצמן שירי: יבואו מהמשולש והגליל לרהט?
ישראל כץ: יבואו מורים ללמד שם.
בארי הולצמן: בשנתיים וחצי האחרונות היה קשה להוציא תקציבים.
בארי הולצמן: אנחנו, כידוע לך, צריכים לכבד את הנוהלים ואת ההחלטות שקיימות.
בארי הולצמן: אם המינהלת הבדואית מקבלת דרך משרד התשתיות הוראות מסויימות ואין מי שיעמוד בראשה ויבצע את התקציבים.
בארי הולצמן: .
טלב אלסאנע: אני לא מבין, אדוני היושב-ראש, מה זה קשור למינהלת הבדואית.
טלב אלסאנע: אם המינהלת הבדואית לא מתפקדת, אז זאת בעיה שצריך לטפל בה.
בארי הולצמן: יצאנו לתוכנית של מעקב ובקרה על-מנת לבצע את מירב התקציבים שמוקצים לזה והועברו בשנה קודמת לכל מיני נושאים.
בארי הולצמן: חלקם יאפשרו אולי משיכת אוכלוסיות חזקות גם לרהט.
בארי הולצמן: כאמור, זה בתחילת הדרך.
בארי הולצמן: לעומת זה, ללא בקשה וללא תביעה אלא מתוך בחירה שלנו, כללנו את תל-שבע כעיירה שנכללת בתוך הטיפול הנקודתי.
אלי גולדשמידט: מה יקרה החל מ-1 בינואר?
בארי הולצמן: תל-שבע מבחינתינו הוא היישוב.
טלב אלסאנע: זה היישוב הכי קטן שהכניסו לטיפול הנקודתי.
טלב אלסאנע: אם רוצים היו מכניסים את רהט עם ה-40 אלף תושבים.
טלב אלסאנע: זה לא פתרון.
טלב אלסאנע: צריך לכלול את כל היישובים הבדואים.
בארי הולצמן: כפי שחבר הכנסת טלב אלסאנע יודע היטב, הוא גם קיבל את ההסבר הזה ממני, הטיפול הנקודתי בשנת 2001 מהווה מודל לעבודה נכונה, לאור כישלון של תוכניות רבות ממשלתיות ואחרות לטיפוח כל מיני אוכלוסיות.
בארי הולצמן: גם לגבי החוק הזה אני מציע שהפעילות העיקרית תבוצע מתוך כוונה, לא מתוך זה שמישהו לחץ אותנו.
בארי הולצמן: משרד ראש הממשלה לקח על עצמו להכין תוכניות לגבי המגזר הבדואי בדרום, שאנחנו מריצים עכשיו במגזר הבדואי בצפון.
בארי הולצמן: התוכניות הללו מתחילות תמיד בתכנון מתארים ביישובים, גיבוש קונספציה על פריסת היישובים, פתרון לבעיית קרקעות.
בארי הולצמן: אני מעריך שהסכומים שבהם דנו לגבי הבדואים בצפון, יהיו רלוונטים, מבחינת גודל האוכלוסייה, גם לגבי הבדואים בדרום.
בארי הולצמן: אני מבקש שתתנו לנו את חופש הפעולה לגבש תוכניות שקולות, מסודרות, שלא מכסות קטע זה או אחר.
סמדר אלחנני: למה הבעיות האלה מופיעות כאשר הסיווג הוא לפי דת ומוצא?
סמדר אלחנני: מדוע לא להשתמש במה שעושה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שזה מבחנים סוציו-אקונומיים לפי אשכולות?
טלב אלסאנע: כי העוני והאבטלה בנגב נמדד לפי מוצא.
ישראל כץ: החוק שלי הוא לפי גאוגרפיה, לא לפי מוצא.
מוחמד ברכה: אני הייתי לוקח את ההערה האחרונה של סמדר כמפתח, אבל יש גבול גם לצביעות של חברי הכנסת שהם מהנהנים ואומרים כן כן כן, וכשאנחנו מביאים הצעת חוק לקבוע איזורי עדיפות על פי מפתח סוציו-אקונומי, אז כולם מצביעים נגד.
מוחמד ברכה: אחד הקריטריונים לקביעת איזורי עדיפות א' צריך להיות המרכיב הסוציו-אקונומי.
מוחמד ברכה: כל עוד יש עמדה מסורתית של מפלגות השילטון לבטל את הנושא של המרכיב הסוציו-אקונומי, אני חושב שזכותה וחובתה של הכנסת לחוקק חוקים שיש להם כן אופי סקטוריאלי, שיתקנו עיוותים מתמשכים מזה 50 שנה ויותר.
מוחמד ברכה: אני חושב שהדבר המתבקש הוא לאשר את הצעת החוק הזאת.
ישראל כץ: אם אתה מחליט לא להצביע על העניין הזה, אני רוצה לקבל נימוק ייחודי למה לא.
ישראל כץ: ששר האוצר יבוא ויסביר מדוע הוא לא רוצה לעזור לנגב.
ישראל כץ: שיגיד את הדברים על השולחן, לא במסגרת נאומים כלליים.
ישראל כץ: אני רוצה תשובה עניינית, לגופו של עניין.
אלי גולדשמידט: יש לנו פה 3 הצעות, שכל אחת מהן צודקת.
אלי גולדשמידט: יש את הצעת החוק של אברהם הירשזון ושל ענת מאור בנושא התגמולים לנכי רדיפות הנאצים, הצעת החוק של ישראל כץ לגבי הטבות במס לתושבי באר-שבע והדרום והצעת החוק של טלב אלסאנע וחברים נוספים לגבי נושא של איזורי עדיפות לאומית למספר ישובים בדואים בנגב.
אלי גולדשמידט: לגבי הנושא של נכי רדיפות הנאצים, לדעתי, אין הצעת חוק יותר צודקת מהצעת החוק הזאת.
אלי גולדשמידט: אני חושב שנעשה פה עוול שצריך להיות מתוקן.
אלי גולדשמידט: לדעתי, יש מקום לאפשר לממשלה לנסות ולהדבר עם הממשלה הגרמנית בתוך חודשיים, שלושה.
אלי גולדשמידט: אם ההידברות הזאת לא תצלח, ממשלת ישראל צריכה לעמוד ולשלם את הסכום הזה לניצולים שנמצאים בארץ.
אלי גולדשמידט: אם ממשלת ישראל לא תעשה את זה בעצמה, אני מתכוון, ככל שיהיה ביכולתי, להביא את הצעת החוק הזאת להצבעה.
אלי גולדשמידט: לגבי הנושא של הטבות המס לתושבי הנגב.
אלי גולדשמידט: עומד בפנינו תהליך של הבאת הצעת חוק ממשלתית, או תקנות מהממשלה בנושא הטבות מס בכל רחבי הארץ, לרבות הנגב.
אלי גולדשמידט: אני רוצה שאנחנו נלמד את הנושא הזה מול הצעות הממשלה.
אלי גולדשמידט: אני חושב שבחיפזון בעניין הזה אנחנו יכולים גם לפגוע, לא רק להיטיב.
אלי גולדשמידט: צריך לראות את התמונה הכוללת, כאשר המגמה הבסיסית היא להביא לכך שלקראת שנת הכספים 2001 תהיינה הטבות מס משמעותיות לאיזורי הנגב השונים.
אלי גולדשמידט: לגבי הנושא השלישי שהביא אותו חבר הכנסת טלב אלסאנע, אני חושב שגם זו הצעה מאוד ראויה.
אלי גולדשמידט: אני מצפה ממשלת ישראל שתביא בפנינו את המפה של העדיפויות הלאומיות בתחום חוק עידוד השקעות הון ובתחומים האחרים.
אלי גולדשמידט: זה חייב לבוא לאישורה של ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: אנחנו במהלך השבועות הקרובים, או החודשים הקרובים, נעשה את כל כדי שהזכויות של יישובי הבדואים יישמרו.
אלי גולדשמידט: מבחינתי, אפשר גם לנהל את הדיון כך שהצעת החוק של טלב אלסאנע תידון במקביל ותובא במאוחד לכנסת.
אלי גולדשמידט: קיבלתי החלטה לא קלה לא להצביע על הצעות החוק האלה היום.
אלי גולדשמידט: אני לא אוהב את התהליך הזה.
אלי גולדשמידט: אני לא אחד שקובר הצעות חוק, אבל הסך של הצעות החוק הכולל, כשעשיתי את החשבון בצורה מאוד גסה, הוא מיליארד וחצי שקל לפחות.
ישראל כץ: האם דעתך האישית שקולה כנגד דעת כל הכנסת?
אלי גולדשמידט: אתה יכול לפנות לבג"ץ, ולבקש מבג"ץ שיורה עלי להצביע.
ישראל כץ: אני לא פונה לבג"ץ.
ישראל כץ: יש לי כלים פרלמנטרים אחרים.
אלי גולדשמידט: בקשה, תנצל את כל הכלים שעומדים לרשותך.
אלי גולדשמידט: בלי שום קשר לכל מה שאמרתי עד עכשיו, אני חושב שיש לוועדת הכספים איזו שהיא רמה של אחריות.
אלי גולדשמידט: אני רוצה להזכיר לכם שכרגע עומדת להעלות במליאת הכנסת הצעת חוק לקריאה שנייה ושלישית, שעלותה לפחות חצי מיליון שקל.
אלי גולדשמידט: אנחנו נמצאים במצב שמיליארדים הולכים לעבור במליאת הכנסת, כאשר תקציב המדינה לפנינו.
אלי גולדשמידט: אני חושב, כיושב-ראש ועדת הכספים, שמוטלת עלי טיפה אחריות בנושא הזה.
אלי גולדשמידט: אי אפשר להוביל את הצעות החוק האלה למליאה מבלי שיהיה איזה שהוא סדר עדיפויות פנימי, כי המשמעות של הצעות החוק הללו, אם הן תתקבלנה במליאה, זה שמחר בבוקר אין כסף לא לחינוך, לא לבריאות ולא לרווחה, ואני את האחריות הזאת על הגב שלי לא לוקח.
אלי גולדשמידט: אם אתם רוצים, תפנו לכל הגורמים שיש במדינת ישראל שיכולים להורות לי להצביע.
אלי גולדשמידט: אני החלטתי שאני לא מצביע על אף אחד משלושת החוקים הללו.
אברהם הירשזון: אני חושב שיש הבדל בין הצעת החוק שלי להצעות החוק האחרות, משום שפה הגרף הולך ויורד.
אברהם הירשזון: אני קורא לך להפריד את הצעת החוק הזאת מההצעות האחרות.
ענת מאור: החוק הזה היה אמור להיות נדון לפני חודשיים, שלושה.
ענת מאור: יש פה א-סמטריה בין העובדה שאתה כיו"ר ועדת כספים נאמן לאחריות של התקציב ולא מעלה את הצעת החוק להצבעה, ובין חוק משפחות מרובות ילדים, שהוא בעלות גדולה מאוד ונידון בוועדה אחרת שכן מגיע למליאה.
ענת מאור: כתושבת הדרום, אי אפשר להגיד שהחוקים שלכם, טלב וישראל, לא צודקים, אבל לגבי החוק של ניצולי השואה איך אנחנו יכולים להסתכל להם בעיניים?
ענת מאור: אם תהיה הקדמת בחירות, אני פונה אליך, אדוני היושב-ראש, לפנות לוועדת הכנסת שאת החוק על נכי הנאצים יעבירו בכנסת הזאת, שבשום אופן לא נצטרך להחיל החלת רציפות.
ענת מאור: גם אם האוצר יתנגד באוקטובר, אני מבקשת תמיכה בוועדה בהצעת החוק.
ישראל כץ: אלי, עם כל הכבוד, אני חושב שאתה מערב פה בין שני דברים.
ישראל כץ: אחד, זה סמכותך כיושב-ראש ועדה לעשות דברים או לא לעשות דברים, והדבר השני, שהוא הראשון, זה תוכן החוקים.
ישראל כץ: הרי דנו על התוכן.
ישראל כץ: אנשים חתמו.
ישראל כץ: הכנסת הצביעה ברוב עצום.
ישראל כץ: הלך הרוח בוועדה, כפי שעלה לביטוי בדיון, עם כל טיעוני הנגד של האוצר, היה בעד.
ישראל כץ: חברי הכנסת רשאים לשמוע, רשאים לגבש דיעה ולרצות להצביע.
ישראל כץ: כאשר אתה בא ואומר שאתה לא מצביע, אתה חייב להתרכז רק בנושא הפעלת סמכותך, בלי קשר לגופו של עניין, משום שברגע שאתה לוקח על עצמך להיות השופט המנווט של מדינת ישראל, פותר מצבים פוליטיים, יוצר איזון בין ממשלה לכנסת, אתה לא ממלא את תפקידך.
ישראל כץ: לפעמים הסבר יותר גרוע מחוסר הסבר או מהמעשה עצמו.
ישראל כץ: מאחר שהחלטת שזה לא טוב לעודד משפחות מרובות ילדים, אתה תמנע את זה, וזאת למרות שכל חברי הכנסת או רובם רוצה לעשות את זה.
ישראל כץ: עם כל הכבוד, אתה יוצר כאן משבר אמון חריף.
ישראל כץ: זה מה שאתה יוצר.
ישראל כץ: אתה שובר כאן את כל הכללים.
ישראל כץ: אני, למשל, לגבי החוק שלי הסכמתי שהוא יאושר היום על פי הלך הרוח שהיה כאן בוועדה.
ישראל כץ: הסכמתי שהוא לא יובא לקריאה ראשונה לפני שהצוות שיקום כאן ישב, ישדרג ויעשה את הדברים.
ישראל כץ: אף אחד גם לא פנה ודן על רעיון שאולי התחולה של החוק תהיה משנת 2001.
ישראל כץ: לא היה כאן שום תהליך של כפייה או של התערבות בכל התהליכים שאנחנו מנהלים כאן כרגע.
ישראל כץ: אתה לוקח על עצמך לחסום המשך תהליך של דבר שכל חברי הוועדה שהתבטאו, כולל מסיעתך, היו בעדו וביקשו להצביע.
ישראל כץ: אתה עושה התיעצות סיעתית פוליטית, שנמשכת ונמשכת ונמשכת, ואז אתה בא ומטיף לנו על דברים.
ישראל כץ: אני חושב שאם אתה לוקח על עצמך סמכות, לא רק לגבי זה, להיות אותו אדם שישנה כרגע את האיזון, אתה לוקח סמכות מרחיקת לכת.
ישראל כץ: יותר מזה, שר אוצר שאין לו רוב בכנסת צריך להתפטר, זה ידוע.
ישראל כץ: ככה מתנהלות מדינות תקינות.
ישראל כץ: הוא יכול לנסות לשכנע.
ישראל כץ: אתה רוצה למנוע דרך ההליך הזה מיצוי הליכים אחרים.
ישראל כץ: ממשלה שאין לה רוב כלכלי בכנסת, וזה מצב שהוא לא רק מהיום, מודיעה לציבור שהיא לא יכולה לשלוט.
ישראל כץ: זה מינהל תקין.
ישראל כץ: כל הכבוד, מה שאתה עושה כאן היום לגבי החוק הזה זאת בלימה מלאכותית.
ישראל כץ: אגב, אתה יכול לנצל את הסמכות החוקית שלך רק חודשיים, וכבר עברו חודשיים לגבי החוק שלי.
ישראל כץ: זה יגרום לזה שהדיונים בוועדה לא יהיו ענייניים, וזה בניגוד למה שעשינו כאן.
ישראל כץ: אני פונה אליך כן להצביע על הצעת החוק הזאת.
ישראל כץ: לא מענין אותי מהצעות חוק אחרות.
ישראל כץ: להצעת החוק שלי יש את ההגיון שלה.
ישראל כץ: כפי שהתחייבתי, הצעת החוק שלי לא תובא לקריאה ראשונה לפני שנמצה את התהליך.
ישראל כץ: טלב אלסאנע: אין מחלוקת על ההגינות, על החשיבות, על הצורך בהצעת החוק שלי.
ישראל כץ: כולם חשים שאנחנו מחוייבים ואנחנו מוכרחים לעשות מעשה כדי לעזור לאותם ישובים מקופחים בנגב.
ישראל כץ: ראשי הרשויות כאן שמחו שאתה יושב-ראש הוועדה.