GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל כץ: היום לבוא ולומר שאתה, על פי שיקול דעתך, מבטל את רצונם של חברי הכנסת, מבטל את היכולת של הכנסת לחוקק חוקים, שזאת הסמכות המהותית של הכנסת, זה דבר לא מקובל.
ישראל כץ: מבחינת העלות של החוק, העלות היא לא גדולה, אבל הצדק שהוא ייעשה הוא חשוב מאוד, הוא גדול מאוד, מה גם שמדובר רק בקריאה ראשונה.
יוסף יצחק פריצקי: אני בוודאי לא כופר בסמכותך להחליט את מה שהחלטת, ולדעתי גם לא חרגת מהסמכות, אבל יש כמה דברים שהם לא בשיח הפוליטי: הורים שכולים ושואה.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש להצביע על הצעת החוק של אברהם הירשזון וענת מאור, כי מדובר על אנשים שהגרף שלהם הולך ויורד.
אלי גולדשמידט: אני מתכוון להביא את הצעת החוק הזאת להצבעה.
אברהם הירשזון: אוי ואבוי למדינת ישראל, לעם ישראל, לכנסת ישראל אם ככה אתם נוהגים.
אברהם הירשזון: זאת בושה של ממשלה.
אברהם הירשזון: 3 חודשים אני ממתין.
אברהם הירשזון: תסתכלו להם בעיניים.
אברהם הירשזון: יש לכם אומץ להסתכל להם בעיניים?
ויצמן שירי: בטח אותי לא יכולים להאשים כמי שלא רוצה את טובת הנגב, אבל ההצעה היחידה שעומדת לקריאה שנייה ושלישית זו ההצעה הזאת של חבר הכנסת הירשזון וחברת הכנסת ענת מאור.
ויצמן שירי: אני מציע, אלי, שתעשה הפרדה בין ההצעות ותקיים הצבעה רק על ההצעה של חוק נכי נרדפות הנאצים.
אלי גולדשמידט: אני עושה הפסקה בדיון.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על הצעת חוק רשות השידור ( תיקון - ביטול אגרת הטלוויזיה), של בני אלון, רחבעם זאבי, אביגדור ליברמן ומיכאל נודלמן.
אלי גולדשמידט: מי בעד להעביר את ההצעה לקריאה ראשונה, ירים את ידו?
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 7 נגד – 6 נמנע – 3 אושר הצעת החוק התקבלה.
אלי גולדשמידט: אני מבקש רוויזיה.
יעל אנדורן: עמדתו של שר האוצר בקשר לנושא של חוק נכי נרדפות הנאצים, שהוא מתכוון במהלך שלושת החודשים הקרובים לפעול במלוא המאמצים מול ממשלת גרמניה על-מנת להביא לפתרון.
יעל אנדורן: שר האוצר התחייב להעמיד את זה בראש סדר העדיפויות.
אברהם הירשזון: אני מציע הצעת פשרה.
אברהם הירשזון: בואו נעלה עכשיו את הצעת החוק להצבעה בוועדת הכספים.
אברהם הירשזון: לא נעלה את זה לקריאה שנייה ושלישית אלא אם כן נהיה שנינו אצל שר האוצר.
אברהם הירשזון: אולי נשכנע אותו.
אלי גולדשמידט: אנחנו לא נעלה את זה לקריאה שנייה ושלישית אם עד 1 בנובמבר שר האוצר יביא לנו הסדר של ממשלת גרמניה או של ממשלת ישראל לתשלום לניצולים.
אלי גולדשמידט: אם לא יבוא לפנינו הסדר מהסוג הזה, אז הנושא יעלה לקריאה שנייה ושלישית בכנסת.
אברהם הירשזון: יכול להיות ששנינו, עוד לפני תום הפגרה, נצליח לשכנע את שר האוצר, כאשר אם הוא יתן את אישורו נעלה את זה להצבעה.
אלי גולדשמידט: אתה לא יכול, כי נתתי לך תאריך שהוא ממילא אחרי הפגרה.
אלי גולדשמידט: ועדת הכספים לא תעלה את הצעת החוק הזאת לקריאה שנייה ושלישית בכנסת אם עד 1 בנובמבר יבוא שר האוצר עם הסדר מניח את הדעת או שהגרמנים משלמים או שממשלת ישראל משלמת.
אלי גולדשמידט: השאלה אם ההסדר מניח את הדעת תוכרע על ידי הוועדה.
אלי גולדשמידט: אם לא יובא הסדר מניח את הדעת, כפי שאמרתי, הצעת החוק הזאת תועלה בהקדם האפשרי לאחר ה-1 בנובמבר לקריאה שנייה ושלישית.
אלי גולדשמידט: מקובל?
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 0 אושר
אלי גולדשמידט: בקשה מספר 38016.
חיים פרננדס: יש פה פנייה של 123 מיליון שקל ועוד העברות פנימיות בשיווק לצרכנות.
חיים פרננדס: למכון התקנים 1800 אלפי שקל.
מאיר שטרית: מה העניין הזה של המיליון 800?
חיים פרננדס: יש לנו 1500 אלפי שקל שאנחנו העברנו לטובת החלטת ממשלה.
חיים פרננדס: בעת שינוי החוק בשנה שעברה, העברנו חוק לגבי תקינה בינלאומית, כאשר מכון התקנים הוא זה שאמור ליישם את הנושא של תקינה בינלאומית, כלומר החלפת תקנים ישראלים בתקנים בינלאומיים.
חיים פרננדס: לנושא הזה אנחנו תקצבנו השנה, בהסכמה עם מכון התקנים, 1500 אלפי שקל, שזה אמור לממן את תוכנית העבודה שלו.
חיים פרננדס: זה כולל 400 אלף שקל לתוכנה יעודית שהם בונים אצלם ושתהיה באחריות הממשלה, ועוד 1100 לטובת העבודה עצמה.
מאיר שטרית: ועוד 300?
חיים פרננדס: זה היה הסיכום עם משרד התמ"ס, שהוא מעביר 300 אלפי שקל.
משה גפני: שר האוצר היה אמור להעביר 6 מיליון שקל למשרד החקלאות לנושא של שנת השמיטה.
משה גפני: אני מבקש לדעת מה קורה עם זה.
משה גפני: יהודה ספיר: הגענו להסכמים עם משרד החקלאות לגבי המנגנון ל-6 מיליון שקל השנה ו-6 מיליון שנה הבאה.
משה גפני: הדבר היחיד שמעכב עכשיו את ההסכם זה איזה שהוא מנגנון שרוצים להכניס של אוצר בית דין.
משה גפני: הם רוצים שה6 מיליון האלה לא יגיעו לחקלאים אלא למנגנון.
משה גפני: רוצים פשוט להקים מנגנון שיסדיר את הרישומים, ואנחנו אומרים לא.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד- רוב נגד – 0 אושר פנייה מספר 211
יעקב אופיר: הפנייה היא כדי להמשיך לקיים את תוכנית הקמת קריות ממשלה.
יעקב אופיר: לצורך זה מבקש משרד האוצר תוספת הרשאה להתחייב להקמת משרד החוץ, הרשאה להתחייב לכל הנושא של התשתיות – כבישים וכו', ותוספת הרשאה להתחייב לצורך הקמת המבנה שקם על יד משרד החוץ, שזה מבנה המשרדים הראשיים.
יעקב אופיר: יש גם שינויים פנימיים של כמה מאות אלפי שקלים.
יוסף יצחק פריצקי: הרי אתה לא רוצה להעביר פה עודפים מחוייבים.
יוסף יצחק פריצקי: זה לא בגלל שלא ניצלת פה כסף.
יוסף יצחק פריצקי: אתה אומר שהפרוייקט גדל.
יעקב אופיר: לא.
יעקב אופיר: לי יש תוכנית עבודה, שבכל שנה כתוב כמה אני אצטרך הוצאה וכמה חוזים אני חושב שאצטרך לחתום לתשלום בשנים הבאות.
יעקב אופיר: יוסף פריצקי: כלומר זה במסגרת הפרוייקט?
יעקב אופיר: זה במסגרת התקציבית המוסכמת עם אגף תקציבים.
מאיר שטרית: חבר הכנסת פריצקי, לא מממנים מראש את כל היקף הפרוייקט.
מאיר שטרית: היו"ר אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?
מאיר שטרית: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 0
גלית אסף-שנהר: הפנייה של 213 היא העברות בתוך התקציב הארגוני של מע"צ, בעיקר העברות פנימיות בין דואר וטלפונים להעסקת עובדי חברות ועוד דברים בסיסיים.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה 5 מיליון 800 להנהלה?
גלית אסף-שנהר: כשאנחנו בונים את התקציב אנחנו שמים רזרבה לתקציב הארגוני, שזה עובר להוצאות.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה הנהלה?
גלית אסף-שנהר: הנהלה זה יכול להיות שכר, אמרכלות.
מאיר שטרית: מה זאת אומרת שכר?
מאיר שטרית: השכר לא תוקצב נכון?
גלית אסף-שנהר: זה הולך לפרוייקטים, להוצאות חד פעמיות שיש למשרד, לדואר וטלפונים, וכמובן שחלק גם מצטרף לשכר.
יוסף יצחק פריצקי: 6 מיליון מ-10 מיליון מתוקצב זה חריגה של 60%.
גלית אסף-שנהר: לא, אתה מסתכל על תקנה ספציפית של שכר, כאשר השכר בנוי בתוך מע"צ בהרבה מאוד תוכניות שאתה לא רואה לפניך.
מאיר שטרית: מה התקנה הספציפית?
גלית אסף-שנהר: יש כמה תקנות של שכר.
גלית אסף-שנהר: כאשר משלמים שכר, הרבה פעמים מוציאים מתקנה אחת ספציפית גם לאגפים אחרים, אפילו שזה אגף של הנהלה.
גלית אסף-שנהר: מאיר שטרית: אני מבקש לקבל פירוט של התקנות.
אלי גולדשמידט: פנייה 214.
גלית אסף-שנהר: אנחנו מצמצמים פה הכנסות מגורמי חוץ למע"צ ועבודות שהיא עושה עבור גורמי חוץ במקביל; אנחנו מתקצבים כבישים בגשר אלנבי; אנחנו עושים תיקון טכני בפנייה שהיתה פה ששמה כבישים עוקפים בפיתוח איזורי צפון.
גלית אסף-שנהר: אנחנו בסך הכל מעבירים את הכסף כמו שהוא לתוכנית שנקראת "כבישים עוקפים".
גלית אסף-שנהר: כשתקצבנו כבישים עוקפים,היתה טעות טכנית ששמה 40 מיליון בכבישים בצפון.
גלית אסף-שנהר: היו"ר אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?
גלית אסף-שנהר: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנע-1 אושר
גלית אסף-שנהר: הפנייה באה להעביר 4.3 מיליון שקל ממשרד התחבורה למע"צ בשביל עבודות שמע"צ עושה במשרד התחבורה.
משה גפני: אני נמנעתי בהצבעה קודמת על הנושא של מע"צ, כיוון שהבנתי שזה נושא בטיחותי.
משה גפני: היה פה דיון בוועדה לפני חודש, חודשיים וביקשנו מאדם מוסמך במע"צ שיתן מכתב שיפרט את העניין של הקיר האקוסטי בכביש גהה.
משה גפני: מי שנוסע בכביש גהה רואה שיש קיר אקוסטי.
משה גפני: רצינו לקבל הסברים.
משה גפני: אמרו מע"צ שיש להם תוכנית לעשות את זה.
משה גפני: היושב ראש ביקש שיהיה מכתב עם לוח זמנים.
משה גפני: אני רוצה לדעת מה הסיבה.
משה גפני: אני מבקש על זה התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט: פנייה מספר 212.
אלי גולדשמידט: מי בעד הנושא של מאגר המים במאגר תרצה?
ארז ימיני: פרוייקטים להמרת מים לחקלאות משימוש במים שפירים למי קולחים וגם לטיהור בארות.
יוסף יצחק פריצקי: כיוון שהנושא בדמנו נצביע בעד, אבל תן לנו את התוכנית.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשים עליכם עין.
ארז ימיני: הוכנו שתי תוכניות של נציבות המים.
יוסף יצחק פריצקי: לאיזה תוכנית זה מתבקש?
ארז ימיני: פה ספציפית מדובר על קולחי עמק חפר.
ארז ימיני: מדובר פה בפרוייקט שבסופו של דבר יגיע ל-9 מיליון מטר קוב.
ארז ימיני: הפרוייקט כבר עובד לפי התנאים ששר התשתיות ושר האוצר קבעו.
מאיר שטרית: המדינה משקיעה 50 מיליון שקל בטיוב בארות.
מאיר שטרית: אני רוצה לדעת מה המשמעות של זה.
מאיר שטרית: האם המדינה לוקחת באר שהמים שלה מקולקלים, מטהרת אותם ומוכרת אותם?
ארז ימיני: במקרה אחד חברת "מקורות" תבצע, ובמקרה נוסף חברת "מקורות" לא תבצע אלא יזמים פרטיים.
ארז ימיני: יש הרבה עיריות, כמו עיריית רחובות, שיש להן בארות.
ארז ימיני: אותן בארות עם השנים נפסלו מלשמש למי שתייה.
ארז ימיני: עיריית רחובות פונה ליזם.
ארז ימיני: היזם מקבל סיוע בכך שהוא מקבל פטור מהיטל הפקה לטיוב למי שתיה בלבד, ובזה שנותנים לו מענק של 1.47 על כל מטר קוב שהוא מטייב.
ארז ימיני: המענק הוא חד פעמי והוא לא מחובר יותר לתקציב התמיכות.
יוסף יצחק פריצקי: אפשר לקבל את תוכנית הפרוייקט?
ארז ימיני: אני אעביר אליכם.
עופר חוגי: כמה כסף הולך למכרזים חיצוניים וכמה יוצא ישירות ל"מקורות"?
ארז ימיני: בעניין של טיוב בארות הוחלט בוועדת שרים לכלכלה לבדוק היכן יש פרוייקטים שיש הגיון ש"מקורות" תעשה והיכן כדאי שיזמים פרטיים ייכנסו.
אלי גולדשמידט: תעביר לו את התוכנית.
ויצמן שירי: בשעה 11 אנחנו נערוך הצבעה על נושא ביטול אגרת הטלוויזיה.
ויצמן שירי: הדיון היום הוא המשך לדיון קודם בנושא עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע.
ויצמן שירי: אנחנו נעשה את זה הפעם בצורה קצת יותר מסודרת וגם יותר מגוונת.
ויצמן שירי: אנחנו ניתן את רשות הדיבור לסירוגין לחברי כנסת ולגופים שמייצגים אינטרס כזה או אחר, או בכלל את אינטרס הציבור.
ויצמן שירי: אנחנו נתחיל עם חבר הכנסת מיכאל איתן ולאחר מכן נשמע את נציג הקשת הדמוקרטית המזרחית.
שלום שמחון: אני רוצה לדעת מה הם גבולות זמן הדיבור שיינתנו לכל אחד.
מיכאל איתן: פתאום עכשיו אתה רוצה לדעת?
מיכאל איתן: ראשית אני רוצה למחות.
מיכאל איתן: אתה לא נמצא פה בגוף כמו תנועת המושבים.
שלום שמחון: אני מציע לך לא לעבור את הגבולות.
ויצמן שירי: חבר הכנסת איתן, קיבלת את רשות הדיבור.
ויצמן שירי: תתייחס לגופו של עניין.
מיכאל איתן: ראינו בישיבה הקודמת איך כל העסק מתארגן ואיך בישיבה שלמה נתנו רק לדיעה אחת להישמע.
מיכאל איתן: אנשים שתמכו בהצעת החוק הזאת דיברו זה אחרי זה ולא נתנו לאף אדם בעל דיעה אחרת לדבר.
ויצמן שירי: למה אתה אומר את זה?
מיכאל איתן: לא דיבר אף אדם אחד שהתנגד לחוק.
ויצמן שירי: הרי גברת דוידה לחמן-מסר דיברה.
מיכאל איתן: בסוף הישיבה נתנו לה להשמיע הערה.
מיכאל איתן: אף חבר כנסת שמתנגד להצעות החוק לא קיבל רשות דיבור.
מיכאל איתן: התומכים בחוק דיברו זה אחרי זה, בלי הגבלה של זמן, פעם, ופעם שניה, ופעם שלישית.
מיכאל איתן: והיום, כשאני צריך להתחיל לדבר ויודעים שאני נגד, אז הנציג המוביל את החוק הזה אומר שעכשיו צריך להגביל את משך זמן הדיבור.
ישראל כץ: גם אני הייתי מוביל של החוק הזה.
מיכאל איתן: אבל אתה לפחות היית הגון, אמרת שייתנו לי לדבר.
מיכאל איתן: חבר הכנסת שמחון אומר שעכשיו גם נגביל את הזמן.
ויצמן שירי: חבר הכנסת מיכאל איתן, אני מבקש שתתחיל לדבר.
מיכאל איתן: אני לא מתפלא ואני גם מקבל את זה.
מיכאל איתן: אני יודע שזה לא בפרלמנט שלנו בלבד.
מיכאל איתן: בכל העולם, בכל הפרלמנטים יש התארגנויות של קבוצות.
מיכאל איתן: לעיתים הן יותר טובות ולעיתים פחות טובות.
מיכאל איתן: זה אולי חלק מהקשיים של הדמוקרטיה, אבל הן לגיטימיות.
מיכאל איתן: אני סבור שלחקלאים יש בהחלט זכות לגיטימית לבוא הנה ולהיאבק על האינטרסים שלהם.
מיכאל איתן: מה שלא לגיטימי, שהנציגים של שאר הציבור מוכנים לשבת עכשיו בחוץ, לפחד ולא לבוא הנה ולהתמודד עם האינטרס של מיליונים מול האינטרס של רבבות.
מיכאל איתן: לא צריך לדכא את אלה שרוצים להילחם על האינטרס שלהם אלא לבוא בטענות כלפי אלה שאינם מייצגים את הציבור ששלח אותם הנה ושלא מאזנים את התמונה על-ידי הצגת האינטרסים האחרים.
מיכאל איתן: התוצאה היא שיש כאן התארגנות מאסיבית בעד אינטרס צר ובריחה רבתי מהאינטרס של הרבים.
מיכאל איתן: מקובל עלי העקרון של רישום זכויות החקלאים על האדמות ואני תומך במהלך הזה.
מיכאל איתן: אני רק רוצה לומר שבשום פנים ואופן, כשעושים סדר בבעיית המקרקעין במדינת ישראל, אי אפשר לשדוד ולעשות אי-צדק מובהק.
מיכאל איתן: אני לא מדבר כרגע על אינטרסים של מתווכי קרקעות או אנשים שהם מיליונרים כאלה או אחרים שכבר לוטשים עיניים.
מיכאל איתן: אני רוצה לדבר כעת על האינטרס של ציבור חלש במדינת ישראל.
מיכאל איתן: אסביר על מה אני מדבר.
מיכאל איתן: במדינת ישראל היום הבעיה המרכזית של החברה שלנו היא פערים בלתי הגיוניים ברכוש ובהכנסות.
מיכאל איתן: החברה שלנו לא תחזיק מעמד אם נמשיך לזלזל בבעיה הזאת.
מיכאל איתן: אנחנו מקום ראשון בעולם בגודל הפערים.
מיכאל איתן: האם אנחנו חושבים רגע אחד מה זה אומר?
מיכאל איתן: האם אנחנו מבינים למה זה יכול להגיע?
מיכאל איתן: אני מדבר אל בעלי האינטרסים, אל האליטות במדינה הזאת, שנהנים מהעובדה שהם יכולים לקיים את הסדר החברתי.
מיכאל איתן: אם הם לא יתייחסו לזה תהיה פה התפוצצות.
מיכאל איתן: יש לנו היום בעיות אחרות, ואז אפשר להסיח את הדעת מהבעיות הפרטיות.
מיכאל איתן: זה קורה בכל משטר, כשיש בעיות חיצוניות ואז אנשים איכשהו עוברים לסדר היום.
מיכאל איתן: כאן אנחנו עומדים בפני צומת שתנציח את הפערים בצורה בלתי רגילה.
מיכאל איתן: התקשר אלי נציג אחד הארגונים, שהוא בעל השפעה, גם פוליטית, במפלגה שלי והוא עזר לי וחשוב לי מאוד להיות איתו בקשר.
מיכאל איתן: הוא אמר לי: אנחנו רוצים להגן על הזכויות שלנו בקרקע.
מיכאל איתן: אנחנו מחזיקים אותה כבר עשרות שנים, מעבדים אותה וכולי.
מיכאל איתן: האם לא מגיע לנו שתהיה לנו חזקה עליה?
מיכאל איתן: זאת קופת הפנסיה שלנו.
מיכאל איתן: אמרתי לו: כן, בהחלט, אני בעד שייתנו לכם ושיתחשבו בזה, שיעשו את ההסדר.
מיכאל איתן: אבל למה לאדם שגר בכפר שלם, שיושב שם על שטחים מאז קום המדינה ומחזיק אותם וזה הבית הקטן שלו, אין לו שם 200 או 300 או 400 דונם, יש לו רק 400 מטר, כשמשפחתו גדלה והוא רוצה לבנות עוד חצי חדר למה הורסים לו ואומרים לו שזה לא שלו אלא זה בבעלות מינהל מקרקעי ישראל ואין לו אישור בניה?
מיכאל איתן: אז איך הדברים עומדים זה מול זה?
מיכאל איתן: כשנציג החקלאים אמר לי שהוא רוצה להגן על זכויות החקלאים אמרתי לו: בסדר, אתם תקבלו.
מיכאל איתן: נקבע מינימום מסויים שכל אחד יקבל.
מיכאל איתן: אז הוא אמר לי: אז מה אם יש לו 400 דונם או 500 דונם?
מיכאל איתן: למה שייקחו לו את זה?
מיכאל איתן: ממי לוקחים פה?
מיכאל איתן: זה רכוש של מדינת ישראל.
מיכאל איתן: אנשים קיבלו את זה.
מיכאל איתן: לא מדובר פה על קרקע פרטית.
מיכאל איתן: מדובר על קרקע שאנשים קיבלו כאמצעי ייצור.
מיכאל איתן: מדינת ישראל עושה עכשיו מהלכים של הפרטות - היא רוצה עכשיו להפריט את "בזק" ואת התעשיות - והיא נותנת פיצויים מוגדלים מעל ומעבר על מנת שאפשר יהיה לבצע את התהליך ועל מנת לעשות צדק עם העובדים.
מיכאל איתן: האם מדינת ישראל רוצה עכשיו לעשות רפורמה אגררית?
מיכאל איתן: האם לוקחים את הקרקעות שהיו בחכירה אצל האנשים ועושים שינוי?
מיכאל איתן: צריך לתת להם פיצוי מעל ומעבר למה שמגיע לפי השווי הישיר.
מיכאל איתן: אבל לבוא ולגזול את כל האדמות ולשעבד את כל העתיד?
מיכאל איתן: אני רוצה להבין איזה צדק זה כשאתה לוקח את ראש העין, שיש בה 20,000-30,000 תושבים, שלכל אחד יש שטח של אולי 10 או 20 מטר מרובע, ואתה עושה להם טבעת חנק.
מיכאל איתן: את כל הרזרבות הקרקעיות של מדינת ישראל, שבבעלות מדינת ישראל, של עשרות אלפי דונמים אתה נותן ל-200-300 משפחות, או 500 משפחות שגרות ב-6 קיבוצים מסביב.
מיכאל איתן: איזה היגיון זה?
מיכאל איתן: איזה צדק?
מיכאל איתן: מה אתם רוצים לעשות?
מיכאל איתן: שלא תהיה להם אפשרות להרחיב?
מיכאל איתן: בשלומי עכשיו רצו להרחיב ולבנות שכונה נוספת אך זה היה בלתי אפשרי כי כל האדמות היו בידי הקיבוצים והמושבים מסביב.
מיכאל איתן: שלומי - שזאת מצווה לאומית להגדיל אותה.
ישראל כץ: אין שם קיבוצים.
ישראל כץ: הטיעון הזה לא עובד שם.
שלום שמחון: קיבוץ מצובה וקיבוץ אילון נתנו אדמות לשלומי.
שלום שמחון: למה אתה סתם מסרס?
מיכאל איתן: תיכף נשמע.
מיכאל איתן: אני לא מדבר באוויר.
מיכאל איתן: נתנו להם את האדמות?
מיכאל איתן: אגיד לכם איך נתנו להם.
מיכאל איתן: היתה אסיפה של הקיבוץ ובא ראש המועצה המקומית שלומי ואמר:
מיכאל איתן: אנחנו באים בשם אחוות כל הפועלים, מגיע לנו גם קצת רכוש, אתם יודעים יפה מאוד שבאתם הנה והאדמה על פי מרקס היא דבר שהוא בכלל לא נחלה פרטית, הגיע הזמן שנחלוק שווה בשווה, תנו לנו אדמות.
מיכאל איתן: ואז התכנסו חברי הקיבוץ לאסיפה וקיבלו החלטה שמטעמים של הכרה אידיאולוגית ושותפות גורל עם העמלים בשלומי הם נותנים את האדמות.
מיכאל איתן: כך אפשר היה לחשוב לפי הדברים של חבר הכנסת שלום שמחון.
מיכאל איתן: הוא אמר לי: מה אתה רוצה?
מיכאל איתן: נתנו בסוף את האדמות לשלומי.
מיכאל איתן: מה נתנו?
מיכאל איתן: מכרו אותן וקיבלו פיצוי בלתי ריאלי עבור האדמות.
שלום שמחון: מה זה בלתי ריאלי?
מיכאל איתן: לא לפי ערך הקרקע.
מיכאל איתן: מעל ערך הקרקע.
מיכאל איתן: איך המנגנון עובד?
מיכאל איתן: אני רוצה להעלות פה נקודה חשובה.
מיכאל איתן: אפילו אם אתם נותנים, אתם לא יודעים מה אתם נותנים.
מיכאל איתן: אני רוצה שתבינו את הדוגמא של שלומי.
מיכאל איתן: צריך לעודד אנשים לבוא לשלומי.
מיכאל איתן: אם היה שוק חופשי של קרקעות בשלומי והאדמות של הקיבוצים היו באמת במסחר חופשי, אולי לא היה צריך הרבה לעשות כי האדמות שם לא שוות הרבה.
מיכאל איתן: יש תוכנית ממשלתית והממשלה אומרת שהיא מעוניינת לקדם את העניין ושהיא רוצה שאנשים יבואו לשלומי.
מיכאל איתן: עכשיו צריך את האדמות אך הקיבוצים אומרים שהם לא יתנו אותן אלא אם יתנו להם פיצויים, לא לפי ערך הקרקע אלא פיצוי גבוה יותר.
מיכאל איתן: הממשלה מסכימה לתת יותר אבל אז מחיר הקרקע מאמיר, כי יש כבר ספסרות בקרקעות, וזה מונע הגעה של אנשים לשלומי.
מיכאל איתן: אז הממשלה אומרת: ניתן להם סיבסוד על מחיר הקרקע על מנת שיהיה כדאי להם לבוא לשלומי.
מיכאל איתן: כלומר, ברגע שאתה נותן שליטה ברזרבות הקרקעיות אתה נותן מנוף לסחיטה.
שלום שמחון: האם אתה מוכן להקשיב רגע גם לתשובות?
מיכאל איתן: נקודה שניה, לגבי זכויות החקלאים: אני רוצה לדעת דבר אחד.
מיכאל איתן: אני שואל את חבר הכנסת ישראל כץ ואת נציגי הקיבוצים.
מיכאל איתן: ניקח אדם שהגיע לפני 15 שנים לקיבוץ רמת רחל לעומת אדם שיושב בסאסא מאז קום המדינה.
מיכאל איתן: לאדם מסאסא אומרים שהוא ישאר בלי כלום, המדינה תדאג לפנסיה שלו כי יהיו בעיות, הקיבוצים מתפרקים וכולי, המדינה תדאג שהוא יקבל איזה עזרה סוציאלית, אך הוא ידאג לגורלו.
מיכאל איתן: ואילו אדם שהגיע לפני 15 שנים לרמת רחל, או לפני 10 שנים, שלא עבר את המלחמות שם ולא עבר שום דבר, הוא היום שותף בקולקטיב שיש לו מיליונים, כי לרמת רחל יש אדמות.
מיכאל איתן: איזה צדק זה, במישור של הפרט, במישור של הדאגה של התנועה הקיבוצית לכל חבריה, שייפלו למעמסה על כל הציבור אחר-כך?
מיכאל איתן: איך יחלקו?
מיכאל איתן: מה יחלקו?
מיכאל איתן: אני רוצה לסכם.
מיכאל איתן: אתם לבד אמרתם שהחוק הוא לא טוב.
מיכאל איתן: שמעתי את זה בישיבה הקודמת, נבהלתם מעצמכם.
מיכאל איתן: אמרתם שזה בסיס לשינויים.
ויצמן שירי: הם לא אמרו שזה לא טוב.
ויצמן שירי: הם אמרו שזה בסיס לקריאה ראשונה ושלאחר הקריאה הראשונה יש הרבה מה לתקן.
מיכאל איתן: אמרתם בעצמכם שהצעת החוק הזאת כפי שהיא מונחת בקריאה הטרומית - אגיד את זה בלשון שלי, רוח הדברים ברורה - לא שהחוק הוא לא טוב מבחינת
מיכאל איתן: כם אלא שאתם הצעתם הצעת חוק עם תביעות מופלגות ומוגזמות על מנת שבתהליך תוכלו להתמקח.
שלום שמחון: אבל זה לא מה שאמרתי.
שלום שמחון: אמרתי שהחוק כפי שהגשנו אותו הוא מה שאנחנו חושבים שאנחנו זכאים לו.
שלום שמחון: אבל כדי להגיע להסכמה עם הממשלה ועם החברה הישראלית אנחנו נהיה מוכנים, בגלל שהנושא הזה הוא כואב, כמו שאתה אומר - מנקודת מבטך כמובן, לא מנקודת מבטי - אנחנו נהיה מוכנים להגיע להבנה, ובלבד שיהיה בסוף חוק שיעגן את זכויות החקלאים בקרקע.
שלום שמחון: נגיע להבנה עם הממשלה, עם החברה הישראלית ועם שלומי ואופקים וכל מי שאתה רוצה.
מיכאל איתן: אז מישהו אחר מהדוברים של החוק הזה התבטא בצורה אחרת ואמר באופן יותר מפורש ממך: הבאנו את החוק הזה, אנחנו יודעים שהוא לא יעבור כפי שהוא, צריכים לתקן אותו ונגיע להסכמות.
ישראל כץ: אמר את זה חבר הכנסת אבשלום וילן.
מיכאל איתן: מה זה משנה?
מיכאל איתן: כך אני הבנתי.
מיכאל איתן: הנקודה המרכזית שאני רוצה לשכנע אתכם בה היא: למה לכם לקומם נגדכם בהמשך הליך חקיקה כזה?
מיכאל איתן: בואו נתחיל את הדיאלוג עכשיו.
מיכאל איתן: למה לנו לרוץ עכשיו לקריאה ראשונה?
מיכאל איתן: למה אי אפשר לנהל את הדיון כעת, כשאתם לבד אומרים שצריך לתקן?
מיכאל איתן: בואו נתקן עכשיו ונביא את הצעות החוק לקריאה ראשונה עם יותר הסכמות, עם איזה הבנות.
מיכאל איתן: נשמע את כל הגורמים.
מיכאל איתן: יש עכשיו פגרה, אפשר לעשות דיון רציני.
מיכאל איתן: אני אומר מראש שאני בעד רפורמה אגררית במדינת ישראל.
מיכאל איתן: זה צו השעה.
מיכאל איתן: חייבים לעשות את זה.
מיכאל איתן: זה קשור בהרבה בעיות.
מיכאל איתן: אבל לא צריך לעשת את זה בצורה חד-צדדית.
מיכאל איתן: צריך להתחשב באינטרסים של כולם.
מיכאל איתן: נקודת המוצא שלי היא שהחקלאים יקבלו פיצוי, אבל פיצוי הגיוני, סביר, שמתחשב בשאר המגזרים, ברמות פיצוי אחרות, בעתיד שלהם, במיקום שלהם, בהרבה מאוד גורמים, ולהתחשב גם באלה שחיים על ידם.
שלום שמחון: אתה יודע מה הממשלה שאתה היית חבר בה החליטה?
שלום שמחון: הממשלה שלך קיבלה את ההחלטה הזאת.
מיכאל איתן: אני לא אחראי לכל מיני החלטות.
ויצמן שירי: אני מבקש, על מנת שהדיון יהיה מסודר, שתאפשרו לאורחים גם לדבר כדי שנוכל לשמוע אחד את השני, גם אם לא מסכימים.
יצחק ספורטא: אני מרצה בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל-אביב, חבר בקשת הדמוקרטית המזרחית.
יצחק ספורטא: אני חושב שלחוק הזה אסור לעבור בשל כמה סיבות.
יצחק ספורטא: כשישבתי בשבוע שעבר בוועדה חשבתי שאו שאני לא יודע לקרוא או שאני לא מבין שום דבר.
יצחק ספורטא: דיברו פה על דברים שנראים כל-כך יפים: לעגן את זכותם של חקלאים על הקרקע.
יצחק ספורטא: קראתי את הצעת החוק וראיתי שיש בה פיצוי כספי רק על אי-עבודה בחקלאות בקרקע.
יצחק ספורטא: נכתב כמה פיצוי אנחנו נקבל ברגע שזה עובר מחקלאות ללא-חקלאות.
יצחק ספורטא: אם באמת הרצון של חברי הוועדה הוא להצביע על חוק הצהרתי, אז תצהירו: בואו נחשוב איך לעגן את זכויות החקלאים בקרקע.
יצחק ספורטא: אבל זה חוק מפורט מאין כמוהו שברובו הגדול, ובעיקר בנספחים - והרבה אנשים לא קוראים נספחים - מדבר על כספים, כספים גדולים.
יצחק ספורטא: החקלאים שילמו לאיזה חברה כלכלית לעשות חישוב והם חישבו שלאורך 50 שנים אין שם שני גרוש וחצי.
יצחק ספורטא: אתם יודעים מה, את השני גרוש וחצי אני נותן לכם היום.
יצחק ספורטא: אבל מומחים אחרים העידו בפני ועדת מילגרום ואמרו שזה ספקולציה כי אי אפשר לדעת את הכל.
יצחק ספורטא: אז אם הם אמרו שזה שווה ככה, אני אומר שזה שווה 50 מיליארד דולר לאורך 10 השנים הבאות, ולאמירה שלי יש את אותו תוקף כמו לאמירה שלהם.
יצחק ספורטא: אם זה 50 מיליארד דולר, זה הרבה כסף, זה כמעט התקציב השנתי של מדינת ישראל.
יצחק ספורטא: יש פה סכום אדיר שהולך להיות איכשהו מנותב לחלק מהאוכלוסיה, ולא רק לחלק מסויים מהאוכלוסיה אלא לחלק העשיר באותה אוכלוסיה.
יצחק ספורטא: למי?
יצחק ספורטא: ל-100 ישובי הנדל"ן שיושבים במרכז הארץ שיקבלו את רוב הכסף.
יצחק ספורטא: גם היום יש להם עשרות, מאות ואלפי מבנים בלתי חוקיים, שרוצים לאשר אותם בחוק אחר.
יצחק ספורטא: זאת אומרת, גם בתוך האוכלוסיה הזאת, שנציגיה מדברים פה, לא נראה לי שהם דואגים לכולם.
יצחק ספורטא: אבל זאת האוכלוסיה שלהם אז אני לא מתערב, אף על פי שכבר בתוכם, לפחות במועצה איזורית בדרום, אדם ששמו מר חרמש כבר אמר:
יצחק ספורטא: למה קושרים אותנו עם קיבוצי המרכז?
יצחק ספורטא: לנו יש צרכים אחרים, אנחנו סובלים אחרת.
יצחק ספורטא: נוצר מצב שגם בתוך האוכלוסיה הזאת חלק מאוד קטן מתוך האוכלוסיה הזאת יקבל פיצוי שלא מגיע לו.
יצחק ספורטא: אם רוצים הצהרתית להגיד שיש זכויות לחקלאים - אני אישית, וגם התנועה שאני חבר בה, אומרים שאם חקלאי עובד בחקלאות אין שום סיבה שהוא יחשוש.
יצחק ספורטא: עלתה טענה בישיבה הקודמת שיכולים לגרש אותם אחרי חודש או אחרי חודשיים.
יצחק ספורטא: לא עושים את זה אבל יכולים לעשות.
יצחק ספורטא: בסדר, אז מי שעובד בחקלאות יוכל לעבוד בחקלאות זמן ארוך ככל שהוא רוצה, אבל שיעבוד בחקלאות.
שלום שמחון: אני מבקש לשאול שאלת הבהרה.
ויצמן שירי: אי אפשר.
ויצמן שירי: תן לו להבהיר את עצמו.
שלום שמחון: כשאתה עוזב את מקום העבודה שלך באקדמיה, בפקולטה לניהול, לאחר שעבדת 20 שנים ומחליט ללכת להיות נהג אגד.
שלום שמחון: האם אתה מקבל פיצויים?
2262: הוא לא מקבל.
יצחק ספורטא: אתה רוצה קופה.
יצחק ספורטא: אתה לא רוצה פיצוי.
ויצמן שירי: אמרתי בראשית הדיון שאני לא אאפשר שום הערות ושום שאלות.
ויצמן שירי: לכל אחד פה יש 20 שאלות.
ויצמן שירי: אל תפריעו לו.
יצחק ספורטא: גם בחוק מינהל מקרקעי ישראל הנוכחי יש פיצוי כאשר שטח חקלאי הופך לשטח לא חקלאי.
יצחק ספורטא: יש נוסחה לפיצוי, שהמספרים שלה אפילו לא מגיעים בפסיק למספרים שנדרשים על-פי הצעת החוק הזאת.
יצחק ספורטא: מדובר על סכום יחסית קטן, שקשור להשבחת הנכס וכדומה.
יצחק ספורטא: יש אומרים שזה 10,000 שקל לדונם, יש אומרים שזה סכום אחר.
יצחק ספורטא: זאת אומרת, גם בחוק הזה יש פיצוי.
יצחק ספורטא: אתה יכול להגיד שהפיצוי לא מספיק, בסדר, אבל כמובן שלא צריך להיות הפיצוי המוצע בהצעת החוק.
יצחק ספורטא: פה נקבע פיצוי שבעצם מבחינת התקנות של מועצת מינהל מקרקעי ישראל חוזר ל-533 ול-611, ואני לא אפרט בדברים האלה, כי אלה תקנות של מינהל מקרקעי ישראל, של 49% תשלום באיזור המרכז, כאשר היום זה 27%.
יצחק ספורטא: חוזרים לזה פטורים ממיסים דמי היוון מאוד מאוד נמוכים.
יצחק ספורטא: אבל זה כניסה לפרטים של החוק ואני לא אכנס אליהם כי אז באמת אצטרך לדבר הרבה זמן.
יצחק ספורטא: אני חושב שאם הוועדה רוצה להשיג חוק הצהרתי - חוק הצהרתי יכול להיות מוסכם.
יצחק ספורטא: בעצם מדובר כאן על כל הקרקעות במדינת ישראל.
יצחק ספורטא: מדובר על 4 מיליון דונם בחקלאות וגם על 18 מיליון דונם שרובם בנגב, שחלקם הגדול נמצא בידי המועצות האיזוריות.
יצחק ספורטא: כדאי לדון באופן מאוד ברור בנושא הזה של הסדרת הרפורמה החקלאית במדינה.
יצחק ספורטא: כאשר תהיה רפורמה אגררית יכנס לדיון גם מה שחבר הכנסת מיכאל איתן אמר.
יצחק ספורטא: שלומי שילמה 30 מיליון שקל והיא לא קיבלה את זה במתנה.
יצחק ספורטא: ראש עיריית קריית-שמונה מתלונן, שמעתי במו אוזני, שהוא רוצה לפתח שכונה ואיזור תעשיה אך אין לו שטח כי זה נמצא בידי המועצה האיזורית.
יצחק ספורטא: כל הדברים האלה צריכים להיפתר.
יצחק ספורטא: מלבד זה, לא צריך לשכוח, הנכס הזה הוא נכס של הציבור בישראל על-פי חוק שקיים היום ולכן לא יתכן שחלק מסויים מהאוכלוסיה יגיד שלו מגיע חלק יותר גדול בגלל סיבות כאלה או אחרות.
יצחק ספורטא: בעניין המושבים: הרי יש לנו נחלות, נחלה א' ונחלה ב' ונחלה ג'.
יצחק ספורטא: תגידו, האם לא מגיע להם כלום?
יצחק ספורטא: היה חוק דיור ציבורי, שהזכרתם אותו בישיבה הקודמת.
יצחק ספורטא: אז בסדר, האיזור הצהוב, איזור המגורים, יחולו לגביו אותם כללים של חוק הדיור הציבורי.
יצחק ספורטא: על זה מסכימים היום.
יצחק ספורטא: נחלה א' היא בעייתית כי במקום אחד היא דונם ובמקום אחר היא 6 דונם.
יצחק ספורטא: יש פה חוסר שוויון פנימי אדיר אך שום דבר מזה לא מתבטא בהצעת החוק.
יצחק ספורטא: אומרים שזה יקבל וזה יקבל, כאילו הארץ היא אחידה.
יצחק ספורטא: גם לגבי איזורי העדיפות למיניהם אין התייחסות בהצעת החוק.
יצחק ספורטא: סביב הכינרת זה לא כמו בגליל העליון, אבל בשבילכם הכל אותו דבר.
יצחק ספורטא: צריך לקחת את הדבר הזה בחשבון.