GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי מנור: יש לנו בעיה קשה מאוד עם היישום של הרפורמה כפי שהיא מוצעת היום.
יוסי מנור: אנחנו לא יכולים לאסוף את הנתונים כפי שהם מוצעים היום, מפני שיש שם כמה אבסורדים.
יוסי מנור: אדם שהוא חברה בע"מ ויש לו בבעלות המשפחה 3 כלי רכב, הרכב שהוא חברה בע"מ, לא משנה מי נוהג, כמה תאונות היו לו, ישלם פרמייה אחת, ואילו רעייתו שיש לה רכב תשלם על פי נתונים אישיים.
יוסי מנור: האיסוף של הנתונים, כפי שמובא לידי ביטוי ברפורמה המוצעת, מצריך מיידית, גם במשרדי סוכני הביטוח, תוספת כוח אדם.
יוסי מנור: אני לא יודע איך זה הולך להוזיל את הביטוח, אבל בוודאי נבוא בדרישה לחברות הביטוח בעניין הזה, מפני שיצטרכו להתעסק בדברים שקשורים לצנעת הפרט.
יוסי מנור: לא כל אחד ירצה למסור אינפורמציה על הכנסותיו, השכלתו.
יוסי מנור: יש דברים שהם לנו, כמי שיום יום עוסקים עם המבוטחים, קשה מאוד ליישם בשטח.
יצחק כהן: איזו אינפורמציה אתם אוספים היום?
יוסי מנור: האינפורמציה היחידה בביטוח חובה היום היא נתוני הרכב.
יצחק כהן: והנהג?
יוסי מנור: שום דבר שקשור לנהגים.
יצחק כהן: ומה עם ביטוח רכוש?
יוסי מנור: רכוש הוא וולונטרי, הוא לא חובה.
יוסי מנור: ברכוש אנחנו דורשים רק את גיל הנהגים הנוהגים ברכב, כדי לקבוע את הפרמייה.
יצחק כהן: מה עם מצבו הבריאותי?
יוסי מנור: שום דבר שקשור לבריאות.
יוסי מנור: ותק בנהיגה וגיל הם שני הנתונים שקובעים את הפרמייה בביטוח רכוש.
יצחק כהן: לא איכפת לכם שהוא חולה והוא נוהג?
יוסי מנור: אנחנו לא שואלים.
יוסי מנור: יש טופס הצהרה שבו נשאל האדם אם הוא מרכיב משקפיים או לא מרכיב משקפיים, אבל זה לא מהווה נקודה מהותית.
יצחק כהן: אני מחזיק פה פוליסת ביטוח שיש בה שאלות לגבי נכות, מום, ליקוי גופני, שמיעה, ראייה.
יוסי מנור: יכול להיות שחברה יצרה את השאלות האלה.
יוסי מנור: אני לא מכיר את השאלון הזה.
נעה חקלאי: אם כבר מסדירים מאגר מידע עם כל כך הרבה אינפורמציה, צריכה להיות בו גם אינפורמציה שתעזור לצרכן, כמו כמה זמן לוקח לכל חברה לטפל בתביעות, איזה תביעות נענות וכו'.
נעה חקלאי: זה יכול לעזור לצרכן לעשות את הבחירה שלו בין חברה לחברה.
אהרון מרקוביץ: אני כמנכ"ל "אבנר", עם כניסתי לתפקיד בתחילת חודש ינואר שנה זו, פניתי לאגף שוק ההון והצעתי לשבת ולדבר.
אהרון מרקוביץ: אנחנו כולנו בעד רפורמה, אבל השאלה מה היא הרפורמה הנכונה.
אהרון מרקוביץ: אני אתן דוגמה קטנה מהנושא של השירותים הרפואיים שאותם ציין פרופ' הרט שעלולים להפגע.
אהרון מרקוביץ: הוא אומר: "נעמוד בפני 20 חברות ביטוח...
אהרון מרקוביץ: אם נבנה משהו חדש זה עולה כסף.
אהרון מרקוביץ: בסיכומו של דבר, המבוטח יצטרך לשלם".
אהרון מרקוביץ: הגברת אליאב הציעה במהלך הדיון: "שחברות הביטוח יקימו גוף מרכזי שיטפל בפצועים ובקשר עם בתי החולים".
אופירה אליאב: זה לא ציטוט נכון.
אהרון מרקוביץ: גם כאשר ניהלנו את אותם דיונים ראשונים, שלצערי הרב לא היה להם המשך, התשובה היתה להקים גוף אלטרנטיבי.
אהרון מרקוביץ: למה להקים כאשר יש?
אהרון מרקוביץ: למה לבנות מאגר נתונים כאשר כבר קיימת תשתית רחבה ונכונה?
אהרון מרקוביץ: אני אצטט כאן את חבר הכנסת שטרית, שכידוע איננו נמנה על האוהדים של חברות הביטוח: "ISO לא עומדת בתנאי המכרז.
אהרון מרקוביץ: אחד מתנאי המכרז מחייב אותה לעשות בארץ את כל עבודות עיבוד הנתונים".
אהרון מרקוביץ: הוא הבין שהנתונים מארצות הברית לא יכולים לתת את המענה הנכון לגבי מה שקורה בארץ.
אהרון מרקוביץ: הנתונים של הISO מתבססים על הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אהרון מרקוביץ: הנתונים למעשה מקיפים כ-25% מהתאונות המדווחות ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה על ידי המשטרה.
אהרון מרקוביץ: אני יכול במפורשות לומר לך שהנתונים האלה בחלקם אינם מדוייקים.
אהרון מרקוביץ: ממה נפשך?
אהרון מרקוביץ: אם אני נוסע ברכבי, אחרי נוסע אדון גבי לסט, ואני עצרתי והוא פגע בי, אני לא אשם בכלל בתאונה.
אהרון מרקוביץ: גבי לסט יצא בלי שום פגע ואני קיבלתי מכה חמורה.
אהרון מרקוביץ: אני פונה למשטרה כי אני המעורב, אבל לכאורה אני בכלל לא מעורב בתאונה.
אהרון מרקוביץ: לא אני אשם, גבי אשם, אבל אני דיווחתי על מנת לקבל את האישור מחברת הביטוח.
אהרון מרקוביץ: בחברת הביטוח שלי זה נכנס לסטטיסטיקה.
אלי גולדשמידט: אבל גם אצליכם יש העדר תביעות קודמות.
אלי גולדשמידט: גם היום זה קיים.
אהרון מרקוביץ: יש שוני בין חובה לבין ביטוח מקיף.
אהרון מרקוביץ: בביטוח מקיף אין את העניין של אי אשמה.
אלי גולדשמידט: למה לדפוק אחד שמישהו נכנס באחורה של המכונית שלו ולהעלות לו את הפרמייה?
גבי לסט: בהסכם החוזי שהיה יש העברת נתונים לISO בארצות הברית?
מייקל פוטושון: ISO בטוחה בתשובות שהיא נתנה ובמה שהיא הגישה.
מייקל פוטושון: אנחנו נהיה מוכנים לקלוט נתונים ב-1 בינואר 2001.
מייקל פוטושון: כאשר כתבנו אינטואיציה התכוונו לשפיטה אקטוארית ושיקול דעת אקטוארי, וזה בהתאם לנסיון ולידע שיש לנו.
מייקל פוטושון: הרפורמה יכולה להתחיל כי הכל אצלינו מוכן.
ציפי סמט: על רוב השאלות שעלו כאן יש בעצם תשובות בתוך התקנות.
ציפי סמט: אם היינו עושים דיון ענייני בתקנות, זה היה מבהיר את הדברים ומייתר חלק מהדיון.
אופירה אליאב: דוד טל אמר בדבריו שתעריפים צריכים לרדת.
אופירה אליאב: זה בדיוק מסביר את הצורך בהקמת מאגר מידע אובייקטיבי, מקצועי, שיתן תשובות בלתי תלויות באינטרסים כאלה ואחרים.
אופירה אליאב: כאשר הנתונים יושבים בידיים של חברות הביטוח, שהן הבעלים של "אבנר", זה לא מצב שאפשר לבסס עליו דברים.
אופירה אליאב: לגבי ההערה של שחל, שאמר שהרפורמה היא רפורמה של פקידים, אני רוצה להזכיר את הסיפור של "אליהו" ואת הסיפור של המבטחים מלפני שבוע ושבועיים.
אופירה אליאב: שחל לא נכח באותה ישיבה.
אופירה אליאב: חברות הביטוח לא מאושרות מהמצב הנוכחי, הן לא חושבות שזה מצב שאפשר להמשיך איתו.
אופירה אליאב: הן חושבות שהסימטריה צריכה להיות רק בנושא של תעריפים ולא בכיוון האחר, כלומר מבחינה ציבורית.
אופירה אליאב: עם כל הבג"צים שיש פה בעסק, אני לא כל כך סבורה שזאת רפורמה של פקידים, אלא יש פה את שוק הביטוח עצמו שמאוד לא מאושר מהמצב הקיים.
אלי גולדשמידט: הוא התכוון שזאת לא היתה רפורמה של שרים.
אופירה אליאב: בנוגע להערות שמר קפלן העיר על נושא של אקטואריה וקביעת תעריפים, אני רק רוצה להזכיר לכולם שאנחנו כפיקוח על הביטוח, ואני אישית, מקבלים משנת 1995 תעריפים לאישור וביטוח רכב רכוש.
אופירה אליאב: אני לא אציין שמות של חברות ספציפיות, אבל האקטואריה המשוכללת שמגיעה אלינו היא ברמה שונה לחלוטין מהאקטואריה שמתוארת פה.
אופירה אליאב: אני ישבתי אחד לאחד עם אקטוארים של חברות הביטוח, וראיתי על סמך מה הם קיבלו החלטות על תעריפים.
אופירה אליאב: הם הסבירו לי את כל הלוגיקה של האקטואריה שלהם.
אופירה אליאב: מה שיש לנו פה עכשיו, זה תשתית הרבה יותר טובה ממה שהם משתמשים עבור עצמם.
אופירה אליאב: בהצעות הביטוח לרכב רכוש כל הנתונים נאספים, הרבה מעבר למה שאנחנו ביקשנו עכשיו, או מאלה שהISO הגישו עכשיו.
אופירה אליאב: ישנו העיסוק של הנהג, הותק שלו, המין וכן הלאה.
אופירה אליאב: לשאלתה של אורלי, שאומרת: "אני יכולה לתבוע, לא לתבוע, מה הISO חושב ומה אני "מגדל" צריכה לעשות עם זה", אז יש את התשובה בתקנות.
אופירה אליאב: "מגדל" צריכה לקבל את ההחלטה לעצמה.
אופירה אליאב: היא לא מסכימה עם הנתונים האלה, יש לה נתונים יותר טובים, תתכבד בקשה ותחליט על נתונים טובים יותר.
אופירה אליאב: זה בדיוק התפקיד של חברת ביטוח.
ציפי סמט: יש אופציה כזאת שאתם תבואו עם הנתונים שלכם.
אלי גולדשמידט: אני לא מתיימר ואין לי שום כוונה להקיף את כל מה שנעשה בוועדה של דוד טל, אבל קיבלנו היום איזה שהן אינדיקציות, או התחלה של אינדיקציות, בדיון הזה.
אלי גולדשמידט: אני מציע לנצל את הזמן להדברות אינטנסיבית בין פורום איגוד חברות הביטוח, "אבנר, ובין אגף שוק ההון.
אלי גולדשמידט: הדיון הזה צריך לנסות להביא לכך שתהיינה כמה שיותר הסכמות בין הגופים.
אלי גולדשמידט: ההסכמות של חברות הביטוח אינן תנאי לקבלת החלטות בוועדת הכספים, אבל אני חושב שהיה רצוי להגיע להבנות ולהסכמות בכמה שיותר תחומים.
2633: אני מקבל את ההצעה שלך, אבל אני מציע שאת היוזמה לפגישה תעשו אתה וחבר הכנסת טל.
ציפי סמט: אנחנו קבענו כבר פגישה להיום עם יושב-ראש איגוד חברות הביטוח.
ציפי סמט: הוא התנצל בפנינו שהוא לא יכול להשאר, הוא צריך לחזור לתל-אביב.
ציפי סמט: אנחנו נקבע עוד השבוע פגישה.
2633: אני מציע שבעניין הזה, אם באמת רוצים להיות רציניים, שתהיה השתתפות של שני יושבי הראש בפורום הזה.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לתת בכל זאת צ'אנס לתהליך הזה.
אלי גולדשמידט: הוא גם יותר תקין מבחינה פרלמנטרית.
אלי גולדשמידט: אני לא חושב שחברי כנסת צריכים להיות מעורבים בתהליך של התדיינות בין פורום ממשלתי ובין פורום מהסוג הזה.
אלי גולדשמידט: זה קצת בעייתי.
אלי גולדשמידט: אני לא אומר שאנחנו לא צריכים להפעיל את השפעתינו.
אלי גולדשמידט: אני מציע שלישיבה הבאה נוכל באמת להגדיר מה הם חילוקי הדיעות ומה הן ההסכמות, ולראות איך אנחנו מגשרים על פני הדברים.
אלי גולדשמידט: אני בכל אופן מתכוון לעשות את הדיון הזה בצורה יסודית, אם זה כבר הוטל עלי.
אלי גולדשמידט: הלוואי שזה היה נשאר אצל דוד טל, כולל הנושא של אישור התקנות.
אלי גולדשמידט: אני לא חושב שזה ראוי וטוב שהדברים מתפצלים בין ועדות, אבל זה קורה לנו לעיתים בכנסת.
אלי גולדשמידט: אני מנסה להקטין את הנזק, כמה שאפשר, על ידי צירוף דוד טל לדיונים פה כיושב-ראש נוסף, ועל ידי השתתפות של חברי הוועדה המשותפת בדיונים.
אלי גולדשמידט: חברים, לפנינו עניין פורמלי: מדובר בצו לעידוד החיסכון (פטור ממס הכנסה על איגרות חוב לפי אישור להנפקה והצעה לציבור), התשמ"ח-1988.
אלי גולדשמידט: כותבת מנהלת רשות ניירות ערך: "בתוקף הסמכות שהוענקה לי בידי שר האוצר מכוח סעיף 2 לצו האמור, אני מתכבדת להביא לידיעתה של ועדת הכספים של הכנסת, כי הוגשה לרשות לניירות ערך בקשה לפרסום תשקיף לפיו מבקשת חברת ויסוניק בע"מ להציע לציבור איגרות חוב סדרה א'.
אלי גולדשמידט: מצ"ב עותק מטיוטת התשקיף, וממכתבה של החברה מיום 9 באוגוסט 2000.
אלי גולדשמידט: היות והחברה מבקשת לקבל את היתר הרשות עד סוף חודש 2000, אבקש את אישורה החיובי של הוועדה".
אלי גולדשמידט: אישרנו דבר דומה אתמול לגבי הנפקה של מל"מ מערכות תקשורת.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד את הצו להצבעה.
אלי גולדשמידט: הצבעה הוחלט: לאשר הצו
אלי גולדשמידט: הצו אושר פה-אחד.
אלי גולדשמידט: צו היטלי סחר (היטל בטחה יבוא טובין להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התש"ס-2000
אלי גולדשמידט: אנו עוברים לצו היטלי סחר (היטל בטחה יבוא טובין להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התש"ס-2000.
אלי גולדשמידט: הצעה לסדר לחבר הכנסת ליצמן.
יעקב ליצמן: יש לפניי הפרוטוקול של ועדת הכספים מ-7.2.200, שם הבטיחו נציגי התמ"ס שיבדקו את הנושא לפני שידונו על כך.
אלי גולדשמידט: בדיקה של השפעת הצו על מצב התעסוקה במפעלים?
יעקב ליצמן: מה שאנחנו הולכים לדון עכשיו יכול להיות הרס של המפעל.
יעקב ליצמן: לא בדקו ופתאום באים ומביאים.
נחום לנגנטל: מתי אדוני מקיים הצבעה?
אלי גולדשמידט: אני אקיים הצבעה בהתאם למצב.
אלי גולדשמידט: לפי מה שאני רואה כאן, התחושה שלי היא שלא תהיה כאן הצבעה.
אלי גולדשמידט: אבל זו רק אינטואיציה, אני עוד לא יכול להגיד לך את זה בוודאות.
אלי גולדשמידט: בבקשה, גב' דורי, תציגי את הצו, אבל בכל זאת אני רוצה שתתייחסי למה שאמר חבר הכנסת ליצמן, ואני רוצה להזכיר את הפרשנות שלי לעניין, שאתם הייתם צריכים להביא לנו בתום שמונת החודשים – הרי אתם רציתם לעשות את הפחתת ההיטלים בשלושה שלבים: שלב ראשון היה ב-1 בינואר 2000, זו ההפחתה ב-3%.
אלי גולדשמידט: רציתם שבאותה ישיבה בפברואר, שנאשר עוד שתי הפחתות עתידיות - - -
צביה דורי: לא, האחת ב-1.1.2000 ל-7% וב-1.1.2001 - ב-3%.
צביה דורי: אחרי ששמענו בוועדה דיווחים לגבי מצב הענף ולגבי מצב העובדים בענף וכו', החלטנו שאנחנו נקבל רק את החלק הראשון של הבקשה שלכם, נפחית את ההיטל ל-7%, ונקיים דיון בערך שמונה חודשים לאחר מכן.
צביה דורי: אמרנו ארבעה חודשים לפני סוף שנת התקציב, ומבחינה זאת אנחנו עומדים במועד, אנחנו באוגוסט, אבל אתם התבקשתם לפי ההחלטה שלנו, להראות לנו מה ההשפעה של הירידה הזאת על המפעלים ועל כל התהליך במשק – אני מניח שהכוונה היתה למשק השמן – ותביאו לנו את זה ארבעה חודשים לפני כן, ואז תביאו את הבקשה שלכם לגבי המשך ההפחתה.
צביה דורי: אני רוצה לדעת אם עשיתם משהו בעניין הזה?
צביה דורי: לא עשינו, ואגיד לך למה.
יעקב ליצמן: את הפרשנות הזאת היית צריכה להגיד אז.
יעקב ליצמן: יש החלטה ואחרי שיש החלטה את לא יכולה להגיד את זה.
צביה דורי: זה לא בהחלטה.
צביה דורי: זה היה בהסדר שלנו של בדיקה.
צביה דורי: אנחנו פנינו לבדיקה לרואה חשבון.
אלי גולדשמידט: גב' דורי, אני לא נכנס עכשיו לגופו של עניין.
אלי גולדשמידט: יש שאלה אחת: ועדת הכספים קיבלה החלטה ברורה.
אלי גולדשמידט: הסיבה לכך שלא אישרנו את כל הצו לא היתה בגלל "קריזה" או גחמה של חברי הכנסת, אלא מתוך דאגה לעובדים.
אלי גולדשמידט: זאת היתה הסיבה.
אלי גולדשמידט: אפילו לא מתוך דאגה לבעלי המפעלים, אלא מתוך דאגה לעובדים, שלא ייווצר מצב שיהיה איזשהו תהליך של התאמה.
אלי גולדשמידט: ביטאנו, מצד אחד, תמיכה במדינות החשיפה, אבל, מצד שני, ביטאנו גם את הצורך שמדיניות החשיפה לא תיעשה בצורה מופקרת אלא בצורה הדרגתית, בצורה מאוזנת, וקבענו את זה במפורש בהחלטה.
אלי גולדשמידט: אמרנו, לפני שאתם באים אלינו לבקש את ההפחתה הנוספת, שאנחנו לא שוללים אותה על הסף, אתם צריכים להביא בפנינו דו"ח מפורט מה עשתה ההפחתה הראשונה, ל-7%, לגבי מצבת העובדים.
נחום לנגנטל: החלטת ועדת הכספים היתה אז בניגוד גמור לכל תעשיית השמן שהתנגדה מאוד.
אלי גולדשמידט: וגם תעשיית המזון שצורכת.
צביה גורי: אני רוצה לציין מה קרה מאז.
צביה גורי: גם בהצגה שהצגנו אז, בפברואר, ציינו שאנחנו בודקים רק את המפעלים היעילים וזו מדיניות עקבית שלנו, כי אין טעם לבדוק מפעל שלא מנסה להתאים את עצמו לתהליך החשיפה.
יעקב ליצמן: את זה לא אמרת אז.
יעקב ליצמן: זה לא נרשם בפרוטוקול.
צביה דורי: יש פה עבודה שעשה לנו רואה החשבון.
צביה דורי: רואה החשבון כותב בפירוש שזו הנחייה שלנו.
צביה דורי: מפעלי השמנים קיבלו את העבודה הזאת של רואה החשבון וידעו את ההנחייה הזאת.
אלי גולדשמידט: אבל אנחנו ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: תקראי מה אמרנו.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לקוות שההתנהגות שלכם היא מחוסר שימת לב ולא מתוך כוונה לחטוף או להתעלם מבקשות של ועדת הכספים.
צביה דורי: לא, חס וחלילה.
צביה דורי: מה שאני רוצה לציין שקרה לפני חודשיים שמעמיד בספק את כל הנושא של הבדיקה כיום זה הבקשה של חברת "שמן" להתאחד - - -
אלי גולדשמידט: יכולת לפנות אליי ולהציג לי בקשה ולהגיד לי, תראה, יש התפתחות מהסוג הזה, זה מעמיד בספק.
אלי גולדשמידט: אני שואל קודם כול בצד העקרוני, למה ההתעלמות הזאת מהבקשה שלנו?
אלי גולדשמידט: אני מדבר מבחינת העובדים.
אלי גולדשמידט: אמרנו לבדוק מה ההשפעה של הירידה הזאת על המפעלים וכל התהליך במשק.
אלי גולדשמידט: הכוונה היתה גם בנושא העובדים.
אלי גולדשמידט: זה היה עיקר הדיון.
אלי גולדשמידט: למה לא נתתם לנו שום אינדיקציה לעניין הזה?
צביה דורי: מה הכוונה מבחינת העובדים?
צביה דורי: לראות מה קרה למספר העובדים?
אלי גולדשמידט: אם ירד מספר העובדים.
אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד, הוויכוח פה הוא מתחת לכל ביקורת.
אבשלום וילן: ועדת הכספים קבעה בחודש פברואר דברים ברורים.
אבשלום וילן: אם משרד ממשלתי לא נתן תשובה ומנסים עכשיו לתרץ ולהקשות קושיות זה לא רציני.
אבשלום וילן: בעוד שבוע או בעוד שבועיים,יעברו על המפעלים, יגישו תסקיר מסודר ויגידו, בדקנו ומצאנו ולא ניתן לחזות.
אבשלום וילן: דיברנו עם זה ועם זה, ואלה ואלה הנתונים.
אבשלום וילן: אי-אפשר לעשות צחוק מאתנו.
אבשלום וילן: קיבלנו החלטה חד-משמעית.
אלי גולדשמידט: עובדה שאפשר.
אבשלום וילן: אני חושב שכל ההתדיינות שלך כיושב-ראש הוועדה עם נציגת המשרד איננה מכובדת, ואני כחבר הוועדה דורש ממך להפסיק את ההתדיינות הזאת, לתת להם כמה זמן שהם צריכים ושיחזרו מסודר ונדון.
אבשלום וילן: אחרת עושים מאתנו צחוק.
אמנון כהן: אנחנו באותה דעה.
אלי גולדשמידט: כיוון שאין לי כוונה להמשיך כרגע בדיון - - -
יעקב ליצמן: להציג אולי כן.
יעקב ליצמן: כפי שהציגה נציגת התמ"ס אולי יציגו גם נציגי המוזמנים.
אלי גולדשמידט: נשמע את נציג ועד עובדי "שמן".
אמנון חצבני: אני יושב-ראש ועד עובדי "שמן".
אמנון חצבני: בהורדה של ההיטלים מ-9% ל-7% פוטרו עשרה אנשים קבועים שעובדים מספיק שנים במפעל במחלקות מאוד מאוד חזקות.
אמנון חצבני: כיום, לי זה נראה כך, ובוויכוח שלי עם ההנהלה בנושא זה, אמרתי להם שאני רואה רק דבר אחד: שהעובדים שפוטרו כיום יש להם רק חובות ואין להם זכויות, והזכות היא להתפרנס בכבוד.
אבשלום וילן: עשרה מתוך כמה עובדים?
אמנון חצבני: מתוך למעלה משמונים.
אמנון חצבני: היתה מלחמה רצינית בנושא הזה.
יצחק וקנין: אני מבין שיש מגמה של המשרד לחסל את הנושא.
אלי גולדשמידט: יש לכם בעיה עם ההפרדה בין ההיטלים על השמן לבין ההיטלים על הכוספה?
אמנון חצבני: מבחינתנו זה אותו דבר.
אמנון חצבני: אנחנו נפגעים בכל מקרה.
יצחק וקנין: הם מחליטים?
אלי גולדשמידט: איך את יכולה להגיד את זה?
אלי גולדשמידט: איך חברת "שמן" יכולה להתחייב על זה?
אלי גולדשמידט: הוא יכול להתחייב שהוא לא ידבר נגד זה, אבל הוא יכול להתחייב שנוריד את ההיטלים?
אלי גולדשמידט: את פקידה כל כך בכירה בממשלה, איזה מין דבר זה?
אלי גולדשמידט: עכשיו בכלל את עושה מאתנו עפר ואפר, ועוד מעלה את זה כטיעון.
בועז צפריר: אני מנכ"ל "שמן תעשיות".
בועז צפריר: לגבי הדרישה המאוד מאוד לא הוגנת וכמעט תחת כפייה, שאני חתמתי מעין מכתב התחייבות לממונה על ההגבלים העסקיים, שאני לא אנהל מאבק כפי ניהלתי בשנים הקודמות כנגד הורדת ההיטלים על השמנים, אכן אני לא מנהל את המאבק הזה ואני יושב פה בתור מי שמנהל מאבק על הכוספאות בלבד, כי אני חתום על מכתב התחייבות.
בועז צפריר: הוא באמת הצליח להחתים אותי על מכתב כזה, כי אחרת הוא לא היה מאשר את המיזוג.
נחום לנגנטל: זה חמור מאוד.
נחום לנגנטל: יש מצב שפה פקידות ממשלתית – אני אומר את זה כפקיד ממשלתי לשעבר – מנצלת עוצמה והיא אומרת לאדם, אתה תתחייב לא לדבר.
בועז צפריר: רק בדרך זו יכולנו לקבל אישור למיזוג.
אסיה וולקוביץ: אני חברת ועדת עובדי "שמן".
אסיה וולקוביץ: אני רוצה לבקש מחברי הכנסת ומהוועדה, תנו לנו לעבוד.
אסיה וולקוביץ: אל תגרמו לנו כל חצי שנה לבוא להתחנן שהמפעל יתקיים.
אלי גולדשמידט: מה מייצר המפעל שלך?
רונית סילון: המפעל שלי מייצר שמני מאכל וכוספאות.
רונית סילון: נמצאים פה שלושת נציגי מפעלי השמנים והם לא באו סתם.
רונית סילון: אנחנו השקענו בחודשיים וחצי האחרונים מיליוני שקלים בהחלפת ציוד מתוך כוונה להתייעל.
רונית סילון: במקרה כשנעשתה הבדיקה של אותו רואה חשבון לא היינו בשלב החלפת הציוד.
רונית סילון: החלפת הציוד נעשתה רק בחודשיים וחצי האחרונים.
רונית סילון: למרות זאת, בגלל ירידת ההיטלים כל שלושת המפעלים יכולים להראות מאזנים חמורים מאוד, הישגים מאוד גדולים, ולכן הבדיקה הזאת נחוצה על מנת לא לפגוע בנו ולסגור את התעשייה.
אלי גולדשמידט: רבותיי, אני לא רצה להיכנס לגופו של דיון.
אלי גולדשמידט: הדיון הוא דיון חשוב.
אלי גולדשמידט: יש לנו פה התמודדת בין שני אינטרסים: אינטרס אחד הוא חשיפה, שגם מורידה מחירים וגם מגבירה תחרות.
אלי גולדשמידט: גם יוצרת אולי מקומות עבודה במפעלים שצורכים את השמן, גם שם יש אנשים עובדים, גם שם רוצים להתקיים.
אלי גולדשמידט: ומצד שני, קיים הנושא של ההגנה המרבית שאנחנו יכולים לתת לעובדים במפעלי השמן עצמם.
מאיר פרוש: אתה בכל מקרה דן בעוד חודש או רק אם הם יבואו עם בדיקה?
אלי גולדשמידט: אני נותן חודש לעשות את הבדיקה.
אלי גולדשמידט: אני לא אדון אם אני לא אקבל איזשהו מסמך של בדיקה על-פי ההחלטה הקודמת של ועדת הכספים.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני רוצה בכל זאת להגן על המשרד שהותקף כאן קשות למה הוא לא הגיש דו"ח.
משה גפני: אני מניח שהם לא זלזלו לא בך ולא בוועדה והם ידעו שהם צריכים להגיש דו"ח.
משה גפני: אבל הם לא הגישו את הדו"ח מכיוון שהם היו בטוחים שאם הם יגישו את הדו"ח, אנחנו נדחה את הבקשה שלהם.
משה גפני: לכן הם לא הגישו, לא בגלל שהם זלזלו.
אלי גולדשמידט: הסעיף הבא: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 16).
אלי גולדשמידט: מדובר על מצברים וספקי כוח.
ישעיהו בן-יהונתן: ב-1.1.99 איחדנו את שיעורי המכס על ספקי כוח.
ישעיהו בן-יהונתן: שיעורי המכס היו בין 2% ל-12%.
ישעיהו בן-יהונתן: הואיל והחל מ-1.1.99 ניתן פטור ממכס על מחשבים, התיקון שנעשה בתעריף המכס לשנת 1999 פטר ממכס ספקי כוח למחשבים.
ישעיהו בן-יהונתן: לגבי יתר ספקי הכוח נקבע מס אחיד ברמה של 12%, שזהו השיעור שהיה חל על מרבית ספקי הכוח.
אלי גולדשמידט: בעד אישור הצו – 4
יעקב ליצמן: אני מבקש רוויזיה על הורדת המכס על ספקי כוח.
ישעיהו בן-יהונתן: נשמט מאתנו צו נוסף, הפריט השני בתיקון מס' 16: אנחנו מבקשים פטור על ציוד למניעת מגיפות הקיימות בצמחים.
ישעיהו בן-יהונתן: אנחנו מבקשים את הפטור על הציוד הזה משום שישנו סעיף אחר שבעצם נותן להם את הפטור.
אלי גולדשמידט: המצב המהותי לא משתנה?
ישעיהו בן-יהונתן: לא משתנה.
ישעיהו בן-יהונתן: זה טכני.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה.
אלי גולדשמידט: הצבעה הוחלט: לאשר
יעקב ליצמן: אני מבקש רוויזיה.
יעקב ליצמן: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 19), התש"ס-‏2000
אלי גולדשמידט: הסעיף הבא: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 19).
אלי גולדשמידט: מדובר פה בעגלים לפיטום.
ישעיהו בן-יהונתן: עגלים לפיטום מגיעים מחו"ל ללא מס.
ישעיהו בן-יהונתן: הסתבר לנו שחלק גדול מהעגלים שמגיעים כביכול לפיטום עוברים לשחיטה, בעיקר אצל שכנינו הפלשתינים ואז יש מעבר של בשר ובעיות.
ישעיהו בן-יהונתן: ביקשנו שיהיה אישור שאמנם העגלים האלה באים לפיטום מטעמים של בריאות.
ישעיהו בן-יהונתן: עגל שמגיע לכאן לפיטום צריך לעבור בדיקות בחו"ל, חיסונים מתאימים, כדי שלא יהיו בעיות עם אותם עגלים.
ישעיהו בן-יהונתן: מה שהוספנו כאן, שכדי שהעגל יגיע לפיטום הוא צריך לקבל אישור של מנכ"ל משרד החקלאות.
ישעיהו בן-יהונתן: מנכ"ל משרד החקלאות דואג שהעגלים שמגיעים לפיטום יגיעו עם תעודות של וטרינרים בחו"ל שהם בריאים ושלמים ועברו את החיסונים המתאימים.
ישעיהו בן-יהונתן: מאידך, הגדלנו את הכמות של העגלים מ-50,000 ל-120,000.
צבי הנדל: 120 אלף עגלים לשנה?
ישעיהו בן-יהונתן: לא תהיה הצפה כי יש בקרה שהם ילכו רק לפיטום.
יצחק וקנין: אתה אומר שחלק מהעגלים הוברחו לרשות.
יצחק וקנין: אם אתה מגדיל את כמות, לאגן העגלים יילכו?
ישעיהו בן-יהונתן: לפיטום.
יצחק וקנין: יש מספיק מי שיקלוט אותם?
ישעיהו בן-יהונתן: ודאי.
ישעיהו בן-יהונתן: זה מתואם עם משרד החקלאות.
צבי הנדל: אני מבין שמאחר ואתה מעריך שלא תהיה זליגה דרך הרשות, לכן אתה מכפיל את הכמות?
ישעיהו בן-יהונתן: אבל אני רוצה לומר עוד מילה בקטע של התעודה שצריך לקבל מהספק בחו"ל.
אלי גולדשמידט: איך התעודה מונעת את ההברחה?
ישעיהו בן-יהונתן: התעודה הזאת עולה כסף.
ישעיהו בן-יהונתן: לכן מי שרצה להבריח פחות יהיה לו כדאי להעביר את אותם עגלים לשחיטה.
צבי הנדל: זה מייקר את הבשר?
ישעיהו בן-יהונתן: לא, העגלים האלה מיועדים לפיטום, לא לשחיטה.
יצחק וקנין: אבל אחר-כך מוכרים אותם.
סמדר אלחנני: היה פה לפני כמה חודשים דיון ארוך ונוקב בנושא.
סמדר אלחנני: אמרת בפעם הקודמת שאתה לא יכול לשקול את העגלים אחד אחד אלא אתה מוכרח לשקול אותם בבאלק, שוקל במכולה, מחלק במספר העגלים ומקבל את המשקל הממוצע.
ישעיהו בן-יהונתן: את הבעיה הזאת פתרנו בפעם הקודמת.
ישעיהו בן-יהונתן: סמדר אלחנני: המשקל הממוצע של עד 220 ק"ג הוא המשקל הממוצע של העגלים.
ישעיהו בן-יהונתן: כמובן שיכול להיות עגל של 100 ק"ג ועגל של 300 ק"ג, ואז יש לך חלק שהולך לפיטום וחלק שהולך לשחיטה מיידית.
ישעיהו בן-יהונתן: אני לא יודעת איך אתה מסתדר עם זה, כי אתה צריך לענות רק על הממוצע.
ישעיהו בן-יהונתן: ראיתי עכשיו שלא נתנו להביא עגלים מאוסטרליה כי הם עצרו בנמל מצרי.
ישעיהו בן-יהונתן: זה נכון?
ישעיהו בן-יהונתן: המגבלות שאתה מטיל האם יש לך יכולת פיקוח עליהן?
ישעיהו בן-יהונתן: כי הדברים שאתה אומר הם דברים מאוד חשובים, כי מדובר בבריאות העם.
ישעיהו בן-יהונתן: לא מדובר במגדלי הבקר בגולן או בקצבים בשוק הכרמל, מדובר בטובת הבריאות של הבשר.
ישעיהו בן-יהונתן: אבל איך אתה מבצע את הפיקוח?
ישעיהו בן-יהונתן: קודם היה משקל של יחיד ולא יכולת לעמוד בזה ועשית משקל ממוצע.
ישעיהו בן-יהונתן: אבל עכשיו אתה מעלה את הממוצע ל-240 ק"ג, שזה כבר פר, ואתה גם עושה לו פטור וגם עושה לו את הבדיקה.
ישעיהו בן-יהונתן: אני חושבת שהמסלול לא לגמרי ברור.
ישעיהו בן-יהונתן: מה עם העגלים הפולניים?
ישעיהו בן-יהונתן: אותם כללים.
עופר חוגי: אי-אפשר לעשות דיון כזה בלי נציגי המגדלים.
ישעיהו בן-יהונתן: זה מתואם עם המגדלים.
ישעיהו בן-יהונתן: הפכנו את זה למשקל ממוצע לעגל משום שלא ניתן היה לשקול כל עגל ועגל.
ישעיהו בן-יהונתן: הממוצע הזה הוא ממוצע שמשקף את אותם עגלים שמגיעים לפיטום.
ישעיהו בן-יהונתן: הממוצע עולה מ-220 ל-240 ק"ג, על סמך הניסיון.
עופר חוגי: זה יחסל את המגדלים פה בארץ.
עופר חוגי: אתם נלחמתם שלא יעלו את זה.
אבשלום וילן: נלחמנו על כך שעגל שמגיע לפה אם הוא בן ארבעה חודשים הוא בערך במשקל 120 ק"ג ובחצי שנה הוא יכול להגיע ל-200 ק"ג, שבין ה-200 ק"ג ל-400 ק"ג, את הדלתה הזאת ירוויח המגדל הישראלי ולא האוסטרלי.
אבשלום וילן: על זה נלחמנו.
אבשלום וילן: עכשיו הוא מביא תיקון טכני, ומעלה ב-20 ק,ג.
אלי גולדשמידט: אני חושב שהנושא מוצה.
ישעיהו בן-יהונתן: בסך הכול הוספנו עכשיו את התעודה לטובת בריאות הציבור.
אלי גולדשמידט: אם המגדלים יכתבו לנו מכתב שזה לא מקובל עליהם, אני מוכן לקיים דיון נוסף.
יצחק וקנין: מה עם הגדלת המכסה?
צבי הנדל: תחזור על הגדלת המכסה ועל התעודות שצריך, כדי שחבר הכנסת וילן ישמע.
ישעיהו בן-יהונתן: עד לצו הזה לא היתה חובה להביא תעודות שהעגל נבדק וחוסן בחו"ל.
ישעיהו בן-יהונתן: הוספנו את האלמנט הזה , שכאשר מגיעים לכאן עגלים הם יגיעו בריאים עם תעודות, כי אחרת הם עלולים להדביק פה את העגלים במחלות.
ישעיהו בן-יהונתן: ביקשנו שימציאו תעודה שהעגלים האלה עברו בקרה וחיסון של השירותים הווטרינריים בחו"ל.
יעקב ליצמן: מה זה שייך למשקל?
ישעיהו בן-יהונתן: זה לא שייך למשקל.
ישעיהו בן-יהונתן: עכשיו אני מעלה את משקל העגלים הממוצע ב-20 ק"ג.
יעקב ליצמן: מה זה שייך?
ישעיהו בן-יהונתן: זה לא שייך.
עופר חוגי: למה צריך להגדיל את כמות העגלים שנכנסים לארץ?
אבשלום וילן: זה זול לצרכן.
אבשלום וילן: ב.
אבשלום וילן: זה כשר וזה מוסדר עם הרבנות.
אבשלום וילן: ג.
אבשלום וילן: יש חיסונים אז אין בעיה של בריאות.
אבשלום וילן: ד.
אבשלום וילן: הסברתי שהחקלאים בדלתה שבין 200 ל-400 ק"ג ייהנו.
עופר חוגי: אם הכמויות האלה הולכות למגדלים הגדולים, המגדלים הקטנים יתמוטטו לגמרי, כי אתה מגדיל את המכסות לגדולים.
ישעיהו בן-יהונתן: אתה טועה.
ישעיהו בן-יהונתן: אנחנו מפרסמים בצו כמה אנחנו מגדילים ואז כל אחד בא ומבקש רשיון.
ישעיהו בן-יהונתן: יש חלוקה צודקת לכולם.
ישעיהו בן-יהונתן: מגדילים את הכמות כדי לספק את הביקוש.
רחמים מלול: לא הבנתי מה הקשר בין הגדלת המכסה לבין החיסון?
ישעיהו בן-יהונתן: אין קשר.
אלי גולדשמידט: רבותיי, לדעתי, הנושא מוצה.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד אותו להצבעה.
אלי גולדשמידט: הצבעה הוחלט: לאשר את הצו.
אלי גולדשמידט: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 20), התש"ס-2000
אלי גולדשמידט: הסעיף הבא: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 20).
אלי גולדשמידט: מדובר על פירות ואגוזים משומרים.
ישעיהו בן-יהונתן: פירות משומרים אם הם לא מיועדים למאכל היו פטורים ממס.
אלי גולדשמידט: מה זה פירות מיובשים שלא מיועדים למאכל?
ישעיהו בן-יהונתן: פירות משומרים עם חומרים כימיקלים שלא טובים למאכל.
אלי גולדשמידט: למה הם מיועדים?
ישעיהו בן-יהונתן: בעיקר לתעשייה – ללפתנים, ריבות וכו'.
ישעיהו בן-יהונתן: הם לא ראויים למאכל כמו שהם מגיעים.
ישעיהו בן-יהונתן: הביאו שזיפים מיובשים מאוד, ללא חומרים כימיקלים, רק יבשים מאוד, והם זכו.
ישעיהו בן-יהונתן: הם בעצם פגעו בייצור המקומי של שזיפים וזאת לא היתה הכוונה.
ישעיהו בן-יהונתן: הפטור ניתן לשזיפים משומרים שלא למאכל.
ישעיהו בן-יהונתן: היות והם מיובשים מאוד הם גם טובים למאכל, והם פגעו בנו בשיטה.
ישעיהו בן-יהונתן: לכן תבענו תיקון של הצו, שהצו מתייחס לפירות או אגוזים משומרים זמנית ולא ניתנים במצב זה לאכילה מיידית.