GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גבי קדוש: כשהחברות התחילו לפעול, פנינו לשרת התקשורת לימור לבנת, שהתחילה את הטיפול מול החברות.
גבי קדוש: החברות אז נתנו הבטחות שהן צריכות להתארגן מבחינת מחשוב, הן צריכות לעשות את האבחנה הזאת ושזה יקח קצת זמן.
גבי קדוש: לא במקרה זה מגיע היום לוועדה, כי יש תביעה ייצוגית על כך שהכסף הזה נלקח בלי שהוא מגיע.
רחמים מלול: מי הגיש את התביעה?
גבי קדוש: גם תושבי תל-אביב וגם תושבי אילת.
אלי גולדשמידט: משפטית, בזה שנתקן את התקנות אנחנו עוזרים לתובעי התביעה הייצוגית.
גבי קדוש: עוזרים להם לרדת מהתביעה.
אלי גולדשמידט: עצם התיקון מצביע שהם צודקים.
מוטי איילון: לא בטוח.
רחמים מלול: מותר לוועדה לדון בנושא כאשר זה תלוי ועומד בבית המשפט?
אנה שניידר: מדובר על מכאן והלאה.
גבי קדוש: אני מופיע בפני חברי הוועדה לא רק בגלל הנושא של החברות הסלולריות.
גבי קדוש: אני יודע שיש קושי לבצע את החוק בכל מיני נושאים ובכל מיני עניינים.
גבי קדוש: כל פעם בא לפה עוד תיקון ועוד תיקון, אם זה בנושא התכשיטים, בנושא הקטנועים, בנושא הסיגריות, בנושא הבירה.
גבי קדוש: החוק הזה הוא חוק כנסת, אין צורך לרוקן אותו מתוכן.
גבי קדוש: זה בדיוק מה שקורה פה.
אלי גולדשמידט: השאלה היא אם השירות הזה ניתן באילת.
גבי קדוש: השירות הזה ניתן לאילת ולתושבי אילת.
גבי קדוש: כמנוי אינטרנט, אני ל"בזק" לא משלם מע"מ.
גבי קדוש: החברות הגישו לנו לפני זמן מה בקשה להקמת אנטנות באילת.
גבי קדוש: אני הנחתי את זה בצד עד שתגמר הסוגייה הזאת.
גבי קדוש: באיזו צביעות אפשר לבוא ולומר שהשירות לא ניתן באילת, כאשר אתה מבקש להציב אנטנה באילת?
גבי קדוש: בהחלט זה ניתן באילת.
גבי קדוש: יש איזה שהוא קושי להתארגן מבחינת המחשוב.
אלי גולדשמידט: נניח שעכשיו אתה יוצא מהחדר ועושה שיחה בפלאפון שלך, איך ידעו שזה לא מאילת?
גבי קדוש: יש איזה שהוא קושי בעניין הזה, אבל אפשר למצוא את הדרך איך לפתור את הבעיה הזאת לא על ידי ביטול החוק.
גבי קדוש: בואו נשב ונפתור את הבעיה.
גבי קדוש: למה לבטל את החוק?
גבי קדוש: לחברות יש מכשור, הן יודעות איך להתארגן.
גבי קדוש: מתי שזה טוב להן להכנסות, אז הן יודעות להתארגן, מתי שזה בקטע של למנוע הכנסה, אז הן פונות למכס שיבוא בשיתוף פעולה או לוועדת הכספים.
גבי קדוש: אני לא חושב שנכון לעשות זאת.
גבי קדוש: צריך להביא תיקון שיתאים לפרמטר של ניתן באילת לתושב אילת ולא לתקן את החוק בצורה גורפת.
מוטי איילון: אני מבין שאתה חייב להציג את העמדה הזאת, אבל יחד עם זאת, גבי, אתה יודע שאנחנו מדברים על לשנות את השיטה – במקום פטור יהיה שיעור 0 באילת.
מוטי איילון: ברגע שהשתנתה השיטה, נגמרה הבעיה.
מוטי איילון: כל השירותים מהצפון לאילת יהיו פטורים מהרגע שנשנה את החוק.
מוטי איילון: החוק הזה כבר נמצא עכשיו אצל שר האוצר לאישור אחרון.
מוטי איילון: ברגע שזה יתוקן, נפתרה הבעיה של כל השירותים לאילת.
גבי קדוש: יש הסכמה להכנס לדיונים.
גבי קדוש: למה בינתיים אוכלים את החוק הזה?
מוטי איילון: אם השירות בפועל לא ניתן באילת, גם היום אין שיעור 0.
מוטי איילון: זה החוק.
מוטי איילון: חברות הסלולר פועלות היום נכון שהן מחייבות.
מוטי איילון: אנחנו אומרים שלמען הסר ספק צריך להסדיר את העניין.
אלי גולדשמידט: הויכוח פה הוא לא ויכוח עקרוני ולא ערכי.
אלי גולדשמידט: אני בעד שכל שירות שיינתן באילת יהיה שירות שיהיה פטור ממע"מ.
אלי גולדשמידט: ככה זה צריך להיות.
אלי גולדשמידט: גם לי היה מוזר בפעם הקודמת להגדיר שכשבן אדם מחייג מפלאפון רגיל באילת אז זה נקרא שהשירות ניתן באילת, וכשהוא עושה את זה ממכשיר סלולרי אז זה נקבע שהשירות ניתן בתל-אביב או בירושלים.
אלי גולדשמידט: החוק קבע שהשירות צריך להינתן באילת.
אלי גולדשמידט: זאת הסיבה שביקשתי מאנה שניידר שתבדוק אם אכן השירות ניתן באילת.
אלי גולדשמידט: התשובה שקיבלנו אחרי הבדיקה הטכנית שהשירות איננו ניתן באילת.
אלי גולדשמידט: אם השירות איננו ניתן באילת, אני אומר לידידי, מנהל המכס, שאולי יוותר בכלל על התיקון הזה ושיתן בסוף לבית משפט להכריע.
אלי גולדשמידט: אם מנהל המכס גובה מע"מ על בסיס הנחייה שהשירות לא ניתן באילת, בשביל מה אנחנו צריכים לתקן את זה?
אלי גולדשמידט: לדעתי אתם עושים שגיאה משפטית.
אלי גולדשמידט: אתם יכולים להמשיך לגבות את המע"מ, ואם בית משפט יכריע בצורה שונה מהבדיקה שנעשתה על ידי אנה שניידר אז תעשו אחרת.
אלי גולדשמידט: למה אתם מסתבכים משפטית?
מוטי איילון: אנחנו רוצים להסיר ספק.
אלי גולדשמידט: אתם לא מסירים את הספק, אתם מכשירים את הספק.
אנה שניידר: לגבי העתיד הם מסירים את הספק.
טלי דולן: אלי, המצב המשפטי לא ברור.
טלי דולן: אנחנו רוצים, מהיום ואילך, שהמצב המשפטי יהיה ברור.
אלי גולדשמידט: אם המצב המשפטי לא ברור, אז צריך ללכת לטובתם.
צבי הנדל: אני מבין שיש בעיה טכנית לזהות אם השיחה היא באילת או מחוץ לאילת.
צבי הנדל: שמעתי מפירסומים שיש תעריפים מיוחדים לחיילים שנמצאים באיזורים מסויימים, אם זה בערבה, בבקעה או אני לא יודע איפה.
צבי הנדל: אחר כך שמעתי פירסומים על הנחות מיוחדות לאנשי הצפון שמדברים בתוך הצפון.
צבי הנדל: זה מוכיח שכנראה יש כלים לזהות את הגאוגרפיה.
צבי הנדל: אני מאוד בעד ללכת לקראת אילת אם הכלים הטכניים בידינו.
עופר חוגי: בחשבון שהם מגישים יש חלק של "בזק" וחלק שלהם.
עופר חוגי: יכול להיות שמרכזיית השירות שלהם נמצאת מחוץ לאילת, אבל המרכזייה של "בזק" נמצאת באילת.
עופר חוגי: על החלק של "בזק" הם פטורים ממע"מ.
עופר חוגי: יכול להיות שעל החלק שלהם הם לא פטורים.
עופר חוגי: אנה, גם לפי חוות הדעת שלך חלק מהחשבון היה צריך להיות מזוכה ממע"מ.
עופר חוגי: נוצר מצב שמתוך 600 שקל כמעט 400 או 450 פטורים ממע"מ ורק החלק של ה-150 שקל לא פטור ממע"מ.
עופר חוגי: רוב הסכום פטור ממע"מ.
אמנון כהן: כיוון שהנושא הזה נבדק כעת על ידי שר האוצר, אולי כדאי שנמתין להחלטה שלו.
אמנון כהן: לגבי כל מה שהיה בעבר זה יהיה בסמכות בית המשפט, ולגבי כל מה שיהיה בעתיד זה יעבור דרך האישור של שר האוצר.
רחמים מלול: אני לא יודע מה כוונת החוק, אבל אני מבין שההתלבטות המשפטית תיסוב סביב השאלה: האם כוונת החוק לתת פטור ממע"מ לתושבי אילת משום שהם גרים באילת, או משום שהם מקבלים את השירות.
רחמים מלול: אם תושב אילת רוכש את המכשיר באילת.
רחמים מלול: .
אלי גולדשמידט: הפטור קיים.
גבי קדוש: הוא לא קיים.
רחמים מלול: אם תושב אילת רוכש את המכשיר באילת ומקבל את הפטור, מדוע שהוא לא יקבל את הפטור על השיחות?
יעקב ליצמן: האם יש פטור לתושב אילת שמתקשר לתל-אביב?
אלי גולדשמידט: הם טוענים שהם לא יודעים לעשות אבחנה בין שיחת טלפון שעושים מתל-אביב ובין שיחת טלפון שעושים מאילת.
רחמים מלול: לכן העליתי את השאלה העקרונית הזאת.
רחמים מלול: אם הפטור ממע"מ ניתן לתושב אילת משום שהוא גר באילת, אז אין זה משנה מאין הוא מבצע את השיחות שלו.
מוטי איילון: גם אם אני תל-אביבי שבא לאילת, אני אהיה פטור ממע"מ כשאני באילת.
רחמים מלול: גם אם הוא לא תושב אילת?
מוטי איילון: גם אם הוא לא תושב אילת.
רחמים מלול: זה כוונת החוק?
אנה שניידר: כן.
רחמים מלול: כיוון שהנושא תלוי ועומד בבית המשפט, אנחנו לא צריכים לקבל החלטה.
גבי קדוש: חלק מהעלות של המכשירים היא במסגרת המבצעים לשיחות.
גבי קדוש: אם אתה מקבל את המכשיר במחיר 0 ואתה משלם אותו במנוי של שיחות, אז אתה כן משלם מע"מ על המכשיר.
גבי קדוש: יש עיוות גם בקטע הזה.
גבי קדוש: צריך גם את זה לראות.
מוטי איילון: היה והוועדה לא מאשרת את זה, מה הרווחת?
מוטי איילון: חברות הסלולר לא יתנו את השירות באילת.
מוטי איילון: ואם הוא לא נותן את השירות באילת אז זה ימשיך להיות חייב.
מוטי איילון: מה הרווחת?
גבי קדוש: זה הויכוח שלך איתו.
גבי קדוש: אני חושב שאם תבדוק אותו, אז תראה שהוא כן נותן את השירות באילת.
מוטי איילון: הוא לא נותן.
מוטי איילון: הוא לא מסוגל לתת.
גבי קדוש: אז שיסביר לך איך הלקוח מתחבר דרך האנטנה למרכזייה.
גבי קדוש: החיבור של המנוי הוא באמצעות האנטנה, והאנטנה ניצבת באילת.
גבי קדוש: אי אפשר לנתק את המכשור הזה מהאנטנות, כי תחנת הממסר הזאת היא חלק מהמכשור.
אלי גולדשמידט: במקום שנצביע בעד או נגד, אני רוצה להמליץ לך, גם על רקע הדברים שנאמרו פה בוועדה, לשקול פעם נוספת את הבקשה.
אלי גולדשמידט: לדעתי, עצם הפנייה ואישורה עלול לגרום לכם נזק בתביעה הייצוגית.
אלי גולדשמידט: אתה הרי ממילא דן בשאלה האם להעביר את העניין של המע"מ בשיעור 0 או לא, ושר האוצר עומד לקבל החלטה.
אלי גולדשמידט: אני מציע שתשקלו פעם נוספת, בהתאם להתפתחויות, אם להביא את זה לפנינו.
אלי גולדשמידט: 3 3.
אלי גולדשמידט: הצעת חוק הבלו על הדלק (תיקון מס' 4).
מוטי איילון: חוק הבלו מגדיר מועד לחיוב במס, כאשר המועד הוא בעצם הוצאת הדלק ממקומות שהוגדרו כמקומות ייצור.
מוטי איילון: יש בחקיקה הקיימת סמכות למנהל המכס להאריך את המועד לתשלום בעוד 5 ימים.
אלי גולדשמידט: על 5 ימים איחור בכמויות כאלה של כסף מישהו עושה קופה מאוד גדולה.
מוטי איילון: נכון.
אלי גולדשמידט: אני פוסל את עצמי מהדיון בגלל חברת "אלון".
מוטי איילון: לאור שינויים שחלו במשק בהרגלי הצריכה, היה לחץ כבד של חברות הדלק להאריך את המועד מ-5 ימים ל-10 ימים, כאשר שר האוצר הסכים לכך.
מוטי איילון: זו בעצם הצעת החוק.
יעקב ליצמן: מה הסיבה לכך?
מוטי איילון: משום שהוצאות המימון על הבלו על הדלק כבדות מאוד.
מוטי איילון: אנחנו לא קבענו שהמועד יהיה יום X, Y או Z.
מוטי איילון: קבענו שהמועד נשאר באותו מועד שהיה.
מוטי איילון: כמו שהיתה סמכות להאריך את מועד התשלום ב-5 ימים, כך אנחנו מבקשים היום את הסמכות להאריך ב-10 ימים.
שוקי בונס: אורכת תשלומי הבלו רצים איתנו משנת 1971.
שוקי בונס: מי כמוכם יודע שהילך ניהול העסקים במשק השתנה לחלוטין.
שוקי בונס: אז היה נהוג תשלום במזומן.
שוקי בונס: היום למעלה מ-70% מהעיסקאות הן עיסקאות בכרטיסי אשראי ובאשראים אחרים.
שוקי בונס: כל שביקשנו היה לתת סמכות ביד המנהל, שהוא עובד ציבור, להאריך את התקופה, שכן טבע הדברים הוא שהוועדה לא תתכנס כל יום לדון בשינוי כזה או אחר.
יעקב ליצמן: אתה לא מסביר למה אתה צריך את האשראי עוד 5 ימים.
שוקי בונס: מפני שמאז שהצו תוקן, בשנת 1971, כל העסקים בארץ השתנו.
שוקי בונס: אז היה נהוג לשלם במזומן בלבד.
יעקב ליצמן: אשראי זה כסף.
שוקי בונס: מחברות הדלק גובה המכס סך של כ-6.5 מיליארד שקל.
שוקי בונס: הדבר הזה גורם לנו הוצאות כבדות, שכן תשלום הבלו הוא 5 ימים מיום ייצור הדלק, כאשר הלקוחות שרוכשים בכרטיסי אשראי משלמים במקרה הטוב בשוטף פלוס 4.
יעקב ליצמן: אז היית צריך לבקש 60 יום.
יעקב ליצמן: זאת לא הסיבה.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו שואלים שאלה מאוד פשוטה: איפה זה מתבטא במחיר לצרכן.
יוסף יצחק פריצקי: יש פה חיסכון מס של 105 מיליון שקל, כך אומרת הצעת החוק.
משה ארז: זאת דחייה ב-5 ימים של 105 מיליון שקלים.
משה ארז: קניית דלק כשחוקק החוק הזה היתה במזומן.
משה ארז: כיום אין קנייה במזומן, הכל באשראי.
משה ארז: החברות נאבקות במשך כל השנים כדי לשנות את הנושא הזה.
משה ארז: היום הממוצע הוא 19 ימים.
משה ארז: אצלינו זה 5 ימים.
משה ארז: אגב, אין עוד תשלום מס אחד במדינה שמשולם 5 ימים, אפילו לא בלו על סיגריות.
מוטי איילון: מס על ייבוא משלמים במקום.
משה ארז: בעת השיחרור של המוצר.
משה ארז: גם בלו על סיגריות משולם כמו מע"מ.
יעקב ליצמן: תסביר לוועדה מה קרה שב1971 לא רציתם ופתאום בשנת 2000 אתם כן רוצים?
משה ארז: אני אומר ברוך שהגענו לזמן הזה.
משה ארז: אנחנו נאבקים במשך כל השנים.
משה ארז: הנזק שנגרם לנו הוא אדיר.
משה ארז: חברה כמו "סונול" מעבירה כל שנה למעלה ממיליארד וחצי שקל לקופת המדינה.
יעקב ליצמן: אני חייב להגיד לך שאתה לא משכנע.
משה ארז: אנחנו משלמים את המס לפני שגבינו אותו.
משה ארז: כל מה שאנחנו מבקשים זה שהמדינה תכיר בעובדה שדברים השתנו במשק, ושאנחנו רוצים שגם על המימון או החלק הזה של האשראי שאנחנו נותנים בכוח תהיה לנו איזו שהיא הטבה.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו נשמח מאוד לתת לכם אשראי, אבל אנחנו רוצים שמחיר המקסימום ירד ולו באגורה.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא רואים איך נהנה מזה הצרכן.
יוסף יצחק פריצקי: אם תגידו לנו שאתם מורידים את המחיר באגורה לליטר, אנחנו מאוד נשמח.
עופר חוגי: בכמה אתם קונים דלק מוז"ן ובכמה אתם מוכרים לצרכן?
עופר חוגי: מסקר שעשיתי, מתברר שאתם מרוויחים כמעט 100%.
עופר חוגי: אל תגידו לי שאתם במצב קשה.
עופר חוגי: אם זה יתבטא במחיר לצרכן, אני מבטיח לכם שנעביר את הדבר הזה.
משה ארז: המיסוי על בנזין הוא כ-70% ממחיר המוצר.
משה ארז: סך כל המרווח בבנזין 95 ו96 הוא 47 אגורות, וזה מתוך מחיר של 4.47 אגורות.
משה ארז: במרווח הזה מתחלק בעל התחנה, מפעיל התחנה, חברת הדלק.
משה ארז: זה כולל הובלה, כולל מימון, כולל החזקה, כולל חשמל, כולל ארנונה.
משה ארז: הבאנו למכס ניירות והוכחות של מה מקובל בעולם.
משה ארז: הבלו בשנת 1996 עלה ב-22.5%.
משה ארז: שנה לאחר מכן, הוא עלה עוד פעם ב-15%.
משה ארז: אנחנו את המימון ואת הסיכון לוקחים על עצמינו.
יעקב ליצמן: תענה לפריצקי על הבקשה שלו.
משה ארז: בכל הכבוד, אני הרי לא פונה כאן בשביל להעביר כסף מיד ליד.
משה ארז: אני פונה כיוון שאני במצוקה.
משה ארז: אגב, אני חושב שגם ה-5 ימים אינם מספיקים.
משה ארז: אם היינו מסתכלים על זה מבחינה כלכלית גריידא, מדובר לא על אשראי שהחברות נתנו מרצונן.
משה ארז: על כרטיס אשראי, שהוא הילך פופולרי ומקובל בכל העולם, יש 19 יום אשראי, כאשר אנחנו מקבלים 5.
יוסף יצחק פריצקי: אם אתה רוצה להיות כמו בעולם, תתחרה.
יוסף יצחק פריצקי: אתם כולם, עם כל הכבוד הראוי, קרטל.
יוסף יצחק פריצקי: אתם כולכם מיושרים בקו המקסימום.
יוסף יצחק פריצקי: זה גם לא קיים בעולם.
משה ארז: חבר הכנסת פריצקי, יש ממונה על הגבלים עסקיים, יש רשויות.
משה ארז: לא מזמן בעניין מסויים פנה בן-בסט לממונה וטען את הטענה הזאת.
משה ארז: הכל נבדק ונבחן.
משה ארז: אין קרטל.
משה ארז: ישנה תחרות עקובה מדם.
משה ארז: מה שאנחנו מדברים כרגע זה דבר בסיסי שנוגע לכולם.
רחמים מלול: אני מבין שמרווח הזמן הקצר שעומד לרשות
רחמים מלול: כם על מנת לשלם את המס מהווה בשבילכם עלות מימון גבוהה.
רחמים מלול: האם בסופו של דבר זה מתבטא במחיר לצרכן?
משה ארז: התשובה היא לא.
סמדר אלחנני: לגבי עניין כרטיסי האשראי, אז נכון ששילמו במזומן, אבל שילמו גם בשיקים.
סמדר אלחנני: אם כל השיקים חזרו למושך, אז ספגתם משהו.
סמדר אלחנני: הסיבה שכולם רוצים לקבל כרטיסי אשראי, כי זה אמצעי תשלום בטוח.
סמדר אלחנני: תמורת הביטחון המוחלט שיש לך בכרטיס אשראי, יש לך את המצב הקודם שתיארת אותו בשנות ה-70 שבו חזרו שיקים.
סמדר אלחנני: זה לא ששילמו במטבעות.
סמדר אלחנני: הטענה שהעלו נציגי חברות הדלק צריכה בעצם להיות מטופלת בוועדת הכספים בכל מיני תחומים.
סמדר אלחנני: יש פערים בין גביית הכסף או המס.
סמדר אלחנני: נדמה לי שיש כל מיני עיסקאות שעוד לא גבית את הכסף ואתה כבר צריך לשלם.
סמדר אלחנני: אתה הבאת את הדוגמה של הבלו.
סמדר אלחנני: על פניו, צריך להיות דין אחיד, שאתה מעביר את הכסף לממשלה ביום שהוא גובה, ואם אתה מעביר אחרי או לפני זה כבר עיסקאות מימון.
סמדר אלחנני: אז אתה מתחשב בו על ידי כך שאתה נותן לו עבור המימון שהוא נתן לך.
סמדר אלחנני: מדובר פה במוצר מפוקח.
מוטי איילון: רק 95 ו-96.
סמדר אלחנני: ברגע שיש איזה שהוא פיקוח, הדברים האלה נלקחים בחשבון.
סמדר אלחנני: אם הם לא נלקחים בחשבון, אז יש להם קייס.
יוסף יצחק פריצקי: מי קובע את מחיר הדלק בישראל?
מוטי איילון: מינהל הדלק.
אמנון כהן: האם אפשר להכניס בחוק הזה את ההתחייבות שלהם להוריד את המחיר לצרכן?
אנה שניידר: אתה יכול להגיש הסתייגות.
אמנון כהן: האם אפשר לקבל החלטה לאשר עם ההסתייגות הזאת?
אנה שניידר: אם הוועדה מאשרת תיקון נוסף בחוק, אז צריך לנסח אותו.
אנה שניידר: אז הוועדה תצביע על התיקון הנוסף, וכך זה יעלה למליאה.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע להזמין את מינהל הדלק, לראות מה זה משפיע ואז להכניס את ההסתייגות.
אנה שניידר: אם זאת הסתייגות שלך כחבר ועדה והיא לא מתקבלת על ידי הוועדה, אז אתה מגיש אותה כהסתייגות למליאה.
מוטי איילון: לאור הדיון שהיה כאן, אני רוצה להבהיר מספר נקודות.
מוטי איילון: מעבר למה שנאמר לגבי השינוי בהרגלי התשלום וכו', צריך להבין שהיום נטל המס בתוך מחיר הדלק הוא מאוד גבוה, והוא עלה בשנים האחרונות בצורה מאוד מסיבית.
מוטי איילון: חלק מהמוצרים הם בפיקוח וחלק מהמוצרים אינם בפיקוח.
מוטי איילון: לפחות לגבי המוצרים שבפיקוח, לא תעשה שום הגדלה של ימים מבחינתי ללא תיאום עם מינהל הדלק.
יוסף יצחק פריצקי: כולם מסכימים שיש כאן הוזלה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה שההוזלה הזאת תגיע לכיסו של הצרכן.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע לחכות עם ההצבעה עד שמינהל הדלק יבוא לכאן.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לדעת במה זה מתבטא, אם בכלל.
יוסף יצחק פריצקי: יכול להיות שמינהל הדלק ישכנע אותנו שזה לא יכול להתבטא במחיר לצרכן.
רחמים מלול: מוטי, מה היה השיקול הראשוני שלכם בקביעת מועדים שונים לגבי תשלומי מיסים שונים – מע"מ ב-15 לחודש ופה עוד 5 ימים?
מוטי איילון: זה הכל פרה-הסטוריה.
רחמים מלול: אבל יש פה אפליה של חברות הדלק.
מוטי איילון: אולי יש אפליה, אבל גם יש אפליה הפוכה לטובה באותם מקרים של ייבוא.
מוטי איילון: בייבוא אתה צריך לשלם עם הייבוא.
אנה שניידר: אני רוצה להזכיר לכם, רבותי, שאנחנו מדברים פה על תיקון חוק שבעצם דן בסמכות של המנהל.
אנה שניידר: זה סעיף מסגרת.
אנה שניידר: החוק היום אומר כך: "המנהל רשאי, בתנאים הנראים לו, לדחות תשלום הבלו, כולו או מקצתו, למועד אחר, בערובה או בלעדיה, ובלבד שלא ידחה למועד מאוחר יותר מיום מכירת הדלק או מיום העברתו בדרך אחרת על ידי החייב בבלו".
אנה שניידר: עכשיו רוצים לומר שהמנהל רשאי, בתנאים הנראים לו, לדחות את התשלום של הבלו, לתקופה שלא תעלה על 10 ימים מהמועד האמור בסעיף קטן (א).
מוטי איילון: 5 ימים יש להם היום, משום שיש לי את הזכות לדחות את זה עד למכירה בדרך אחרת או הוצאה בדרך אחרת.
אנה שניידר: אם אנחנו מדברים על סעיף שמקנה סמכות, אז אי אפשר להוסיף בנוסח החוק: "ובלבד שזה יקבל ביטוי במחיר הדלק", כי המנהל יכול לא להפעיל בכלל את הסמכות.
יוסף יצחק פריצקי: אני יכול, למשל, להוסיף הסתייגות שתאמר: "המנהל לא יפעיל את סמכותו אלא לאחר התייעצות עם מינהל הדלק".
מוטי איילון: זה בדיוק מה שרציתי להציע.
יוסף יצחק פריצקי: אבל בואו נשמע את מינהל הדלק, אולי אין בזה שום טעם.
אנה שניידר: אני אצטרך להחליף את כל הסעיף, ולומר: "המנהל רשאי, בהתייעצות עם מינהל הדלק ובתנאים הנראים לו, לדחות את תשלום הבלו לתקופה שלא תעלה על 10 ימים מהמועד כאמור בסעיף קטן (א)".
יעקב ליצמן: מי בעד הצעת החוק עם התיקון?
יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 0 אושר 4.
יעקב ליצמן: הצעת חוק רשות שדות התעופה ורשות הנמלים
טלי דולן: ב-1997 הפכו רשות שדות התעופה ורשות הנמלים מגופים שדינם כדין המדינה לעניין מס לגופים חייבים במס.
טלי דולן: יחד עם התיקון הזה, נקבעה הוראת מעבר על פיה כספים שישימו הגופים בקרן נפרדת בשנת המס 1998, יראו אותם כאילו הופקדו בקופת גמל, ובלבד שהם יופקדו בקופת גמל אמיתית עד ל-1 בינואר 1998.
טלי דולן: לצערינו, לקח הרבה מאוד זמן להסדיר את החקיקה שמסדירה הקמת קופות גמל של הגופים האלה.
טלי דולן: משיחות שהיו לי עם היועצת המשפטית של משרד האוצר, הבנתי שחלק מהסחבת נבעה דווקא על ידי הגופים עצמם שהיו להם בקשות כאלה ואחרות לגבי קופות הגמל.
טלי דולן: עוד נאמר לי, שהכנת חקיקת המשנה שתקבע את קופות הגמל האלה נמצאת בשלביה האחרונים.
טלי דולן: מה שאנחנו מבקשים לעשות, זה לקבוע שיראו את כספי הריבית שמופקדים בקרן שהיא לא קופת גמל, כאילו הופקדו בקופת גמל, ובתנאי שיופקדו בקופת גמל אמיתית עד 31 בדצמבר 2000.
סמדר אלחנני: אני לא יודעת למה את מתייחסת פה לריבית.
סמדר אלחנני: כל העניין הזה של רשות הנמלים והרכבות מתייחס לענייני הפנסיה של העובדים.
סמדר אלחנני: אין שום קשר לריבית.
סמדר אלחנני: אני רואה את הקשר בזה שהמעביד צריך להפקיד את חלקו בגין העובד.
סמדר אלחנני: זו צריכה להיות הכנסה פטורה ממס אצל המעביד.
טלי דולן: הוא לא הפקיד בקופת גמל אמיתית.
סמדר אלחנני: זה צריך להתייחס להכנסות עד 1998.
סמדר אלחנני: ההפקדה צריכה להיות בתאריך מסויים.
סמדר אלחנני: ההכנסה שבגינה את נותנת לו את הפטור צריכה להיות ההכנסה ההיא, לא ההכנסה של 2000.
טלי דולן: ודאי ההכנסה ההיא.
סמדר אלחנני: לא, את כותבת פה שהופקדו בשנות המס 1998 ו-1999.
סמדר אלחנני: היתה לך תקופה מסויימת שבגינה היית צריכה לסדר משהו עבורם לפנסיה וזה התייחס לשנת מס מסויימת.
יעל ייטב: קופת הגמל עדיין לא קיימת.
טלי דולן: אני מודה ומתוודה שאני מרגישה לא נוח לבוא לפה גם ב-30 ביולי ולהגיד: "תנו לנו עד.." אני, בהתייעצות עם חברותי, חשבתי שראוי לעשות את זה, ומלבד שיופקדו בקופת גמל אמיתית לקיצבה עד 31 בדצמבר 2000.
טלי דולן: אני רוצה להבהיר לחברי ועדת הכספים למה כתוב פה: "ומלבד שיופקדו בקופת גמל לקיצבה עד 29 בפברואר 2000", כאשר היום אנחנו ב-30 ביולי 2000.
טלי דולן: כשהממשלה אישרה את הצעת החוק הזאת, זה היה בינואר 2000.
טלי דולן: חשבנו אז שנצליח להשלים את החקיקה של קופת הגמל עד סוף פברואר 2000.
טלי דולן: כיוון שלא עמדנו במשימה הזאת, אני נמצאת פה בסוף יולי ומבקשת שתאריכו את המועד להפקדה בקופת גמל אמיתית לקיצבה על ידי רשות שדות התעופה ורשות הנמלים עד ל-31 בדצמבר 2000, ולא עד לתאריך כמו שכתוב פה.
יוסף יצחק פריצקי: מנוגד לתפישת יסוד שלי לאשר חקיקה רטרואקטיבית, תהה צודקת ככל שתהיה.
טלי דולן: אנחנו לא רוצים לפגוע בעובדי רשות שדות התעופה ובעובדי רשות הנמלים בגלל שמסיבה זו או אחרת לא הוסדרו התקנות שקובעות את הקמת קופת הגמל.
טלי דולן: למעשה, אם אתם היום לא תאשרו לנו את זה, ההטבה שניתנת בגין הפקדה לקופת גמל לגבי אותם עובדים.
טלי דולן: .
יוסף יצחק פריצקי: של המעביד.
טלי דולן: לא רק של המעביד, גם על הריבית שנצברת בקופת הגמל, שבסופו של דבר מגיעה לעמיתים.
יוסף יצחק פריצקי: אבל אין קופת גמל.
יוסף יצחק פריצקי: איפה שמים את הכסף?
יעל ייטב: בכל מיני תוכניות חיסכון.
יעקב ליצמן: אתם תביאו את זה לוועדת כספים?
טלי דולן: ודאי.
יעקב ליצמן: הם מבקשים להאריך את זה עד סוף השנה באופן רטרואקטיבי.
יעקב ליצמן: זה מטיב עם העובדים.
יעקב ליצמן: הם מתחייבים שעד סוף דצמבר הם יביאו את הדבר לפה.
יוסף יצחק פריצקי: סעיף 3 צריך לרדת כי הוא לא רלוונטי.
יוסף יצחק פריצקי: תחילתו של החוק תמיד ביום פירסומו.
טלי דולן: זאת הטבה רטרואקטיבית מהיום שרשות הנמלים הפכה להיות גוף עסקי.
עופר חוגי: זה בהסכם עם העובדים?
טלי דולן: בוודאי.
יעל ייטב: ההסכם הוא לטובת העובדים.
יעל ייטב: יש כמובן הסכמה עם העובדים.
טלי דולן: כל המעבר של רשות שדות התעופה היה כרוך בדיונים עם העובדים.
אנה שניידר: 1.
אנה שניידר: בחוק רשות הנמלים והרכבות, התשכ"א-1961, בסעיף 71(ד), במקום "בשנת המס 1997" יבוא "בשנות המס 1997 עד 1999" ובמקום "יום ג' בטבת התשנ"ח (1 בינואר 1998)" יבוא "31 בדצמבר 2000.. 2.
אנה שניידר: בחוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977, בסעיף 58א(ד), במקום "בשנת המס 1997" יבוא "בשנות המס 1997 עד 1999" ובמקום "יום ג' בטבת התשנ"ח (1 בינואר 1998)".
אנה שניידר: .
יעקב ליצמן: מה עם שנת 2000?
תמר לומברוזו: לגבי 2000 יש הסדר אחר.
יעקב ליצמן: אם זה עד ל-31 בדצמבר, אז אפשר להגיד על הכל.
תמר לומברוזו: לגבי ההכנסות של שנת 2000 אין טעם לעשות את זה.
יעל ייטב: ברגע שזה יופקד בקופת גמל עד ל-31 בדצמבר 2000, אז כל הרווחים שנצברו בשנת 2000 יהנו מהפטור.
אנה שניידר: בשנות המס 1998 ו1999 הכספים לא הופקדו בקופות הגמל, ולכן לא התקיים האמור בחוק.
אנה שניידר: אם הם יעשו את זה עד דצמבר שנת 2000.
יעקב ליצמן: האם הם יעשו את זה?
אנה שניידר: היא אומרת שכן.
אנה שניידר: עד שנת 2000 זה אושר.
אנה שניידר: לי יש בעיה עם סעיף 3.
אנה שניידר: תחילתו של החוק ב-1 בינואר 1997 כבר לא רלוונטי יותר, כי החוק נתן את הפטור לשנת המס 1997.
יעקב ליצמן: תורידו את סעיף 3.
יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד – 0 אושר 5.
יעקב ליצמן: חוק מסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 47)
טלי דולן: סעיף 110 לחוק מס שבח קובע ששר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי הדין בוועדות ערר.
טלי דולן: אנחנו חשבנו שסדרי הדין כוללים גם גביית אגרה עבור הגשת הערר, בין השאר בגלל הארכת מועד וכן הלאה.
טלי דולן: כיוון שכך, אנחנו מבקשים לקבוע סעיף הסמכה מכאן ואילך, כלומר לתקן את סעיף 110.
אמנון כהן: יחזירו את מה שגבו עד היום?
טלי דולן: אנחנו אמנם בהליכי ערעור, אבל אנחנו מחזירים את הכסף.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש להוסיף הסתייגות, שתאמר: "ובלבד ששיעור התקנות לא יעלה על שיעור הקבוע בתיקים דומים בבית המשפט".
יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה שיווצר מצב ששר המשפטים יוכל לקבוע אגרות בשיעורים כאלה שירתיעו אנשים מלהשיג.
אנה שניידר: אבל שר המשפטים קובע אגרות בדרך כלל באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט.
יוסף יצחק פריצקי: זה לא כתוב פה.
אנה שניידר: זה לא צריך להיות כתוב.
טלי דולן: כל אגרה במדינת ישראל נקבעת לאחר ששר האוצר מאשר אותה.
יעקב ליצמן: אני לא חושב שבדבר שלא נמצא בפנינו אנחנו צריכים לדון עכשיו.
טלי דולן: אנחנו פעלנו בחוסר סמכות.
טלי דולן: אנחנו לא מתכוונים להגדיל את הסכומים.
טלי דולן: אנחנו מתכוננים לעגן את זה כך שפורמאלית תהיה לנו סמכות.
יוסף יצחק פריצקי: אז מה איכפת לך שיהיה כתוב: "שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות, בהתייעצות עם ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אגרות"?
טלי דולן: לא בהתייעצות, בהסכמה.
טלי דולן: אבל החוק אומר את זה, אני לא צריכה להגיד את זה.
אנה שניידר: בחוק יסוד משק המדינה זה כתוב.
טלי דולן: אני מוכנה להתחייב לפרוטוקול שועדה מוועדות הכנסת מוכרחה לאשר את זה לאחר אישור ועדת אגרות במשרד האוצר.
טלי דולן: יש לנו פה כוונה לעגן פורמאלית את הטעות שהיתה לנו.
יוסף יצחק פריצקי: לי יש מחלוקת אם במדינה דמוקרטית גובים אגרות עבור הליך משפטי.
יוסף יצחק פריצקי: לדעתי לא צריך לגבות אגרות.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שהשירות הזה שהמדינה מעניקה לאזרחיה צריך להיות בחינם, אבל זאת אופרה אחרת.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה להסמיך פה שר כדי שישתולל בשביל לעצור עומס.
אנה שניידר: אני מתחייבת לבדוק, לפני העלאה לקריאה שנייה ושלישית, האם ועדה כלשהי מוועדות הכנסת, בין אם ועדת כספים או ועדה אחרת, חייבת לאשר אגרה מהסוג הזה.
אנה שניידר: נכון שלפי חוק יסוד משק המדינה כאשר לא כתוב שום דבר בחוק, ועדת הכספים צריכה לאשר.
יעקב ליצמן: אם מופיע בחוק שצריך את אישור ועדת חוקה, נשאיר את זה.
יעקב ליצמן: אם לא מופיע, אנחנו מכניסים את ועדת כספים ולא את ועדת חוקה.
אנה שניידר: הגיע תזכיר של עמותת "נמר" שמתנגדת לחוק הזה: 1.
אנה שניידר: "לא יתכן שמשרד האוצר יוציא ביודעין שומות שאינן שומות אמת ויפנה את הנישומים לוועדות ערר בתשלום.
אנה שניידר: איני יודע אם קיים חוק מוצרים פגומים, אך לא יתכן להפנות נישומים לוועדות ערר פגומות, הפועלות תוך ניגודי עניינים קיצוניים.
אנה שניידר: ."
יעקב ליצמן: אם מישהו מפסיד את הערר, מי משלם את האגרה?
טלי דולן: עדיין העורר.
יעקב ליצמן: אז אני נגד.
רחמים מלול: מה היה גובה האגרה ששולם?
עינת רביד: 550 שקל.
טלי דולן: אותו הסעיף שלגביו יש מחלוקת האם הוא בהסמכה או לא בהסמכה ושאנחנו רוצים להכשיר אותו, אומר: "עם הגשת כתב הערר, ישלם העורר בוועדה אגרה בסכום הנקוב בפיסקה 5 בתוספת הראשונה לתקנות בית משפט (אגרות), ולעניין זה יראו כשווי התובענה את סכום השווי השנוי במחלוקת".
יוסף יצחק פריצקי: עכשיו אני שואל אם אין ערבות בנקאית.
יוסף יצחק פריצקי: בשלב ההשגה הוא מפקיד ערבות, לא?
טלי דולן: לא לפי התקנות האלה.
יוסף יצחק פריצקי: כשבא נישום ומגיש שומה, אומרים לו: "שמע, לפני שנשמע אותך, תביא ערבות בנקאית על סכום המס השנוי במחלוקת".
יוסף יצחק פריצקי: אם הוא שם ערבות בנקאית והמנהל דוחה את ההשגה, אז אומרים לו: "לך לוועדת ערר ותשלם אגרה"?
טלי דולן: זה לא קשור לתקנות הללו, זה חקיקה ראשית.
יעקב ליצמן: אני מבקש לקיים דיון על זה .
יעקב ליצמן: אני דוחה את ההצבעה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה שנזמין את מנהל מס שבח.
עינת רביד: למה צריך לדחות את הנושא הזה?
יעקב ליצמן: אני רוצה לשמוע את מנהל מס שבח.
עינת רביד: כן, אבל זה לא קשור לאישור סמכות שלא היתה קיימת עד היום.
טלי דולן: כשאדם הולך לבית משפט הוא משלם אגרה.
טלי דולן: יש פה איזה שהוא פיקשוש שלנו שלא הכנסנו את ההסמכה, אבל מה שאתם בעצם אומרים לנו: "תמשיכו לתת שירותים לאנשים בלי לגבות מהם אגרה".
טלי דולן: היום הנושא של ועדות ערר פרוץ לגמרי.
טלי דולן: אני חושבת שזה לא ראוי שלבית משפט אתה משלם אגרה ולוועדת ערר אתה לא משלם אגרה.
יעקב ליצמן: אנחנו לא מאשרים את זה היום.
יעקב ליצמן: אני מבקש להזמין לדיון את מנהל מס שבח.
יעקב ליצמן: 6.