GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרים אילני: זאת אומרת, אם ההליך הוא פשוט, כן אפשר לעבור לפלילי.
מרים אילני: כאשר ההליך הוא כבד, אנחנו רוצים את ההגנה הזאת על המפר שלא יהיה לו מעין סיכון כפול.
מרים אילני: זה לא סיכון כפול כי זה לא פלילי-פלילי, אבל יש כאן מעין סיכון כפול מבחינת המפר ולכן הלכנו על המודל הזה.
משה גפני: גד סואן.
גד סואן: אנחנו תומכים בסעיף הזה.
גד סואן: נגיע לסעיף אחר, לסעיף 56, ונראה מה הם השיקולים, איפה הם צריכים להתפרסם ומי צריך לפרסם וכדומה.
גד סואן: אבל כאן כאשר יושב ראש הרשות מחליט ללכת להליך הזה, על סמך מודיעין או לא מודיעין, כדי להביא לחקירה אמיתית של זה ולשיתוף פעולה עם המפר לכאורה, לכאורה הוא לא ישתף פעולה אם הוא ידע שחרב העבירה הפלילית מרחפת מעל ראשו.
שלי יחימוביץ': זה גם לא הוגן כלפי הנחקר.
גד סואן: בוודאי שלא.
משה גפני: גד, אתה מסכים לזה?
גד סואן: אנחנו מסכימים לזה.
גד סואן: אכיפה מינהלית זה דבר עדיף לכל מפר על פני אכיפה פלילית.
גד סואן: אם אתה רוצה שבאמת העסק יצליח, אתה צריך להבטיח לו שזה לא יעבור באמצע להליך הפלילי כי אז הוא ייענש פעמיים, גם מינהלי וגם פלילי, ואת זה אתה בטח לא רוצה.
אמנון כהן: את זה אנחנו חוסמים.
גד סואן: לכן אנחנו מסכימים.
דניאל רימון: 62סב.
דניאל רימון: שינוי התוספת השביעית
דניאל רימון: זאת רשימת ההפרות.
דניאל רימון: זה דומה למנגנון שקבוע היום בתוספת החמישית.
משה גפני: למה זה כאן?
דניאל רימון: למה לא? אלה ההוראות הכלליות.
דניאל רימון: זה חלק ההוראות הכלליות שנוגעות להליך המינהלי.
משה גפני: אני לא יודע מה זה התוספת השביעית.
דניאל רימון: התוספת השביעית כבר הוזכרה כמה פעמים קודם.
שגית אפיק: התוספת השביעית קובעת את כל ההפרות המינהליות.
משה גפני: סעיף הזה בכל חוק נמצא בסוף החוק.
משה גפני: בכל חוק שאני מכיר, סעיף כזה נמצא בסופו, אבל בסדר.
דניאל רימון: אצלנו בסוף הסימן של העיצום הכספי הפשוט, יש שינוי של התוספת.
דניאל רימון: גם היום בחוק, ובסוף כל מקום שזה האזור שלו, יש שינוי בתוספת הרלוונטית ולא כל שינוי התוספות נמצא כאן.
משה גפני: לא איכפת לי, אבל אתם חשבתם ושמתם את זה כאן או שלא חשבתם?
דניאל רימון: בהחלט חשבנו.
דניאל רימון: אני חושבת שחשבנו על כל דבר.
דניאל רימון: דווקא כאשר קוראים את האזור, מחפשים לדעת איך אפשר לשנות.
דניאל רימון: 52סג.
דניאל רימון: הליך מינהלי כנגד נושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי (א) יושב ראש הרשות יידע את המפקח על הבנקים שמונה לפי סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941 (להלן – המפקח על הבנקים) על החלטתו לפתוח בהליך בירור מנהלי כנגד נושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי.
דניאל רימון: (ב) הוחלט על פתיח הליך אכיפה מינהלי כנגד נושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי, ובכוונת יושב ראש הרשות לכלול בהודעה על פתיחת ההליך כנגד המפר את האפשרות להטיל עליו איסור כהונה כנושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי, יודיע יושב ראש הרשות למפקח על הבנקים על כוונה זו וישמע את עמדתו בעניין זה.
משה גפני: אנחנו מתחילים עכשיו סוגיה חדשה שלא הייתה.
דניאל רימון: נכון, אבל היא הועברה לוועדה.
משה גפני: אין לי טענה, אבל זה ממש קטע חדש לחלוטין.
משה גפני: סתם, מתוך סקרנות.
משה גפני: לא שזה מפריע לי.
זוהר גושן: הדבר הוא מאוד פשוט.
זוהר גושן: כיוון שבתוך אכיפה מינהלית יש אפשרות לוועדה להרחיק מעיסוק גם נושאי משרה בכירה בתאגיד בנקאי, מתעורר הצורך לתאם את הפעולה הזאת עם המפקח על הבנקים.
זוהר גושן: כל מה שיש בסעיף הזה, זה בהסכמה עם הפיקוח על הבנקים, מה יהיה הליך התיאום.
משה גפני: זה לא היה קודם.
קריאה: בנק ישראל העיר על כך.
משה גפני: עם כל הכבוד לבנק ישראל, כמה זמן החוק הזה התנהל בממשלה?
לילך שמע זלוטוקרילוב: אני מהפיקוח על הבנקים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: בדיונים הראשונים בחוק בוועדה הזכרנו וזה נמצא בפרוטוקול שכל זמן שלא מושלמים הדיונים בין המפקחים לצורך התיאום ביניהם, אנחנו לא מתנגדים אך גם לא מסכימים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: זה היה בפרוטוקול.
לילך שמע זלוטוקרילוב: הבטחנו לוועדה – חברת הכנסת שלי יחימוביץ ביקשה – שהוועדה תעודכן וכך עשינו.
משה גפני: את יכולה להסביר לי את התהליך כדי שאני אבין אותו?
משה גפני: היה תזכיר חוק שהוגש, חוק גדול מאוד, ואתם ראיתם אותו.
לילך שמע זלוטוקרילוב: היו דיונים בין המפקחים.
משה גפני: ראיתם אותו או לא ראיתם אותו?
לילך שמע זלוטוקרילוב: ראינו את תזכיר החוק.
משה גפני: למה הערות שלכם לא נמצאות בחוק עצמו?
משה גפני: בהצעה שאושרה בקריאה הראשונה, למה הן לא נמצאות?
לילך שמע זלוטוקרילוב: אני חושבת שזאת שאלה שצריך לשאול את הרשות לניירות ערך.
משה גפני: למה הרשות לניירות ערך?
לילך שמע זלוטוקרילוב: מאחר שמדובר בנושאים שהם בתיאום בין הרגולטורים, היו דיונים ביניהם.
משה גפני: אני רק שואל על הפרוצדורה.
משה גפני: הפרוצדורה מאוד חשובה, כך שכאשר נגיע לסוף החוק, נדע איך זה מתבצע.
משה גפני: בתוך הליך החקיקה, לפני שזה הובא לכנסת לקריאה ראשונה, הרי הכנסת צריכה לשנות דברים, הכנסת לא דנה במה שהממשלה דנה ואז הכנסת משנה.
משה גפני: הוועדה דנה על הסעיפים ומשנה אותם.
משה גפני: הממשלה לא רשאית לשנות עכשיו דברים.
משה גפני: אתם הממשלה.
משה גפני: למה יושב ראש הרשות צריך ליידע את המפקח על הבנקים על חקירה מהסוג הזה?
לילך שמע זלוטוקרילוב: אלה שתי שאלות נפרדות אדוני.
משה גפני: אני אגיד לך למה אני שואל.
משה גפני: אני לא רוצה להיות חושד בכשרים שלוקה בגופו, כמו שחז"ל אומרים, כיוון שאת זה כבר יש לי בין כה וכה, אבל יש לי חשד שבמהלך כל התקופה הזאת היו ניסיונות לכיפופי ידיים ובסוף הרשות נכנעה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: אדוני, אני לא חושבת שהמסקנה היא נכונה.
משה גפני: לא שאלתי אותך אלא אותה.
משה גפני: אתה תוכל להגיב אחרי כן.
זוהר גושן: אני לא רוצה להשאיר אותה לבד בדבר הזה.
זוהר גושן: הפעילות בין רשות ניירות ערך לבין הפיקוח על הבנקים נעשית בתיאום.
משה גפני: למה אין את הסעיף הזה בחוק הכתוב?
זוהר גושן: אני הייתי מציע לקרוא לזה שגגה.
שלי יחימוביץ': שלחנו אותם להגיע להסכמה.
זוהר גושן: אני מציע לקרוא לזה שגגה.
משה גפני: את מבינה על מה מדובר?
משה גפני: מדובר על הרשות לניירות ערך ובנק ישראל על חוק כזה שעובר את כל ההליכים עם הממשלה, מגיע לכנסת ומאושר בקריאה ראשונה, והיום, י"ז בתמוז, אנחנו מקבלים את הדבר הזה.
דניאל רימון: חבר הכנסת גפני, אני רוצה להזכיר שחוק בנק ישראל בינתיים עבר ובו ניתן טיפול בדיוק לסיטואציה דומה לזאת.
דניאל רימון: לכן זה גם חידד יותר.
משה גפני: בישיבה שאני למדתי לא היו נותנים את התשובה הזאת, אבל אני לא יודע, אולי היו נותנים אותה בישיבה אחרת.
זוהר גושן: אני מבקש מהיושב ראש להסתכל על זה כעל שגגה.
משה גפני: , אבל אני לא מקבל את זה.
זוהר גושן: היינו צריכים להגיע להסכמה הזאת עוד קודם לכן.
אמנון כהן: אתה רוצה להוריד את הסעיף הזה?
משה גפני: אני לא רוצה שום דבר.
משה גפני: אני לא רואה את זה כשגגה, עם כל הכבוד.
לילך שמע זלוטוקרילוב: היו כאן שתי שאלות ויש להן מענה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: בנוסף לכל מה שנאמר על ידי פרופסור גושן, וכמובן שאנחנו תומכים בכל מה שנאמר כאן, מדובר כאן במנגנון תיאום שבין רגולטורים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: מאוד מקובל שכאשר יש סמכויות מפוזרות בין רגולטורים שונים, הם מקיימים ביניהם מגעים באופן שוטף.
לילך שמע זלוטוקרילוב: כיום קיימים באופן שוטף מגעים בין הרגולטורים, חלקם בחקיקה, חלקם מחוץ לחקיקה, חלקם בהסכמות, חלקם מופיעות באתרים כאלה ואחרים.
משה גפני: למה עובדי הבנק שונים מאשר גוף מוסדי אחר?
משה גפני: למה כאן צריך הליך כזה?
משה גפני: מה דמם סמוק יותר?
אמנון כהן: הבנתי למה, אבל כרגע זה לא פוגע בחוק.
זוהר גושן: אם אתה רוצה להרחיק מנכ"ל בנק וזה יכול לעורר שאלות של יציבות, מן הסתם צריך שלמפקח על הבנקים יהיה איזשהו SAY.
משה גפני: מה עם פקיד בבנק?
זוהר גושן: זה לא חל עליו.
זוהר גושן: רק נושאי משרה בכירים.
דניאל רימון: גם לא יועץ השקעות.
דניאל רימון: רק נושא משרה בכירה.
משה גפני: מה זה נושא משרה בכירה
זוהר גושן: הנהלה בכירה.
זוהר גושן: החוק מגדיר.
זוהר גושן: אלה סמנכ"לים, מנכ"לים ודירקטורים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: אדוני, צריך להבין שאין כאן אמירה לפוזטיב או נגטיב.
לילך שמע זלוטוקרילוב: נשאלו שתי שאלות ואני מקווה שלגבי השאלה הראשונה ענינו.
לילך שמע זלוטוקרילוב: השאלה השנייה, לגבי הצורך בחקיקה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: שוב, מדובר כן בהצעה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: למפקח על הבנקים היה חשוב להיות מעורב בתהליך שנוגע לתאגיד בנקאי באופן ישיר, מאחר שמדובר בנושא משרה בכיר בתאגיד בנקאי.
לילך שמע זלוטוקרילוב: זוהי ההצעה שקיבלנו מהרשות לניירות ערך והמפקח הסכים לה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: מבחינתנו ההצעה היא מקשה אחת וכל שינוי ממנה טעון הסכמה מחודשת בין הרגולטורים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: הנקודה השנייה אותה רציתי לציין היא השאלה של מדוע ומה הצורך מהטעמים היציבותיים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: שוב, המפקח רואה ויושב עם כל אנשיו על התאגידים הבנקאיים על בסיס שוטף ויום יומי במגוון היבטים, בין אם אלה היבטים של ממש ביקורות, בין אם זאת הערכה מוסדית ובין אם זה גם באמצעות ההסדרה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: בתקופה האחרונה היו לכך דוגמאות רבות.
לילך שמע זלוטוקרילוב: לא מדובר כאן דווקא במצב בו המפקח יבוא ויאמר שיזכו את האיש.
לילך שמע זלוטוקרילוב: יכול להיות מצב שבו המפקח יראה את הנתונים ויגיע למסקנה שגורם אחר, בכיר לא פחות, מתוך הנתונים שיש לפניו, הוא הגורם שבכלל עומד כאן על הפרק.
לילך שמע זלוטוקרילוב: כלומר, מדובר כאן במנגנון שבאמת מטרתו שיתוף פעולה והגעה לתוצאה טובה ביותר מבחינת יציבות בנקים מצד אחד והגנה על המשקיע מהצד השני.
לילך שמע זלוטוקרילוב: המפקח בהחלט רואה מול עיניו גם את הצרכן הפיננסי.
לילך שמע זלוטוקרילוב: המשבר האחרון לימד אותנו שהנושא של הגנה על הצרכן הפיננסי בשילוב עם הנושא היציבותי חייב להיות מתואם.
לילך שמע זלוטוקרילוב: זה משהו שמקובל בכל העולם , זה משהו שנכנס היום בכל העולם ורפורמות גדולות נעשות בעניין הזה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: אנחנו פשוט צועדים עם העולם בעניין הזה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: אין כאן חדש.
משה גפני: המפקח על הביטוח גם יוכל להיות?
לילך שמע זלוטוקרילוב: אני שייכת לפיקוח על הבנקים ואני מייצגת את הפיקוח על הבנקים.
דניאל רימון: לגבי המפקח על הביטוח, זה לא כתוב בהצעה.
משה גפני: זה לא כתוב, אבל אולי נכניס?
משה גפני: במה הוא שונה מהמפקח על הבנקים?
דניאל רימון: זה עניין של עצימות ההשפעה על יציבות המשק.
משה גפני: לסמנכ"ל בבנק מסוים יש סניגור ולסמנכ"ל בחברת ביטוח גדולה אין סניגור.
זוהר גושן: הסיבה היא מאוד פשוטה.
משה גפני: למה אם אני סמנכ"ל בביטוח אין לי סניגור?
משה גפני: במה אני שונה מסמנכ"ל בבנק?
זוהר גושן: בבנק, כיוון ששאלת היציבות בסופו של דבר מתגלגלת לפתחה של הממשלה, להחזיק ולתמוך בבנקים, החשיבות בקיומו של תהליך – תקרא לזה סנגוריה אבל שיוודא שאנחנו לא משפיעים על תהליך היציבות של הבנק.
משה גפני: אם הוא יאמר שאתם משפיעים על יציבות הבנק?
משה גפני: האיש עבר עבירה מינהלית.
זוהר גושן: במסגרת השיקולים.
משה גפני: אני שואל ותענה לי על השאלה הזאת.
משה גפני: זאת שאלה בהווה.
שלי יחימוביץ': גפני, זה נראה לך סביר שבנק ישראל לא ירצה לחקור?
משה גפני: אין בעיה, אבל למה דווקא בנק ישראל?
משה גפני: אני לא מתנגד לזה בכלל אבל תראי מה קורה.
שלי יחימוביץ': אתה רוצה להוריד את הסעיף הזה?
משה גפני: זוהר גושן תפס סמנכ"ל בנק שעבר עבירה, והוא החליט בסוף לא ללכת לפלילי אלא ללכת למינהלי.
משה גפני: מגיע רוני חזקיהו ואומר לו שאם הוא לוקח עכשיו את הסמנכ"ל הזה לחקירה מינהלית או לאכיפה מינהלית, הבנק ייפול או תקרה תקלה במערכת הבנקאות בישראל.
משה גפני: מה הוא מחליט אחרי הדברים האלה?
משה גפני: אחרת אין זכות עמידה למפקח על הבנקים.
שלי יחימוביץ': אבל אתה רואה סיטואציה בה המפקח יאמר לא לחקור?
משה גפני: אז מה הסעיף הזה הולך לעשות?
משה גפני: לשם מה צריך אותו?
זוהר גושן: הוא לא קובע.
זוהר גושן: אני רוצה שיהיה ברור, הוא לא קובע.
אמנון כהן: הוא לא קובע, אבל הוא יכול להפחיד אותך.
שלי יחימוביץ': הוא רק יזהיר אותך.
דניאל רימון: יש שלושה שלבים שהוא יכול להתבטא.
דניאל רימון: בשלב הראשון רק מיידעים אותו.
דניאל רימון: יושב ראש הרשות מיידע אותו שהוא החליט ללכת על בירור מינהלי כדי שהוא ידע שיש משהו כזה בתמונה ולא יהיה מופתע ויקרא על זה בעיתונות.
אמנון כהן: זה בסדר.
דניאל רימון: זה שלב ראשון.
דניאל רימון: השלבים הבאים הם השלבים שנותנים לו זכות להישמע כאשר יש כוונה לעשות מגבלת עיסוק על נושא משרה.
דניאל רימון: מתי יש מגבלת עיסוק על נושא משרה בכירה?
דניאל רימון: זה רק בהפרות החמורות ביותר.
דניאל רימון: אני מזכירה שהפרוטוקולים של הדיונים חשופים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: דניאל התחילה להזכיר את הפרוטוקולים החשופים וזאת נקודה שהושפה בדיונים האחרונים לגבי מידת החשיפה של פרוטוקולים בעת שנדונים עניינים רגישים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: צריך יהיה לשים לב לנקודה הזאת מאחר שזאת נקודה חדשה מלכתחילה וההסכמה לא נגעה בזה.
דניאל רימון: זה טופל כי נאמר שהפרוטוקולים יהיו חשופים בכפוף לסעיף של המידע החסוי, ככל שנדונים אותם דברים שמשפיעים על שיטות חקירה, אבל זה לא מידע חסוי.
שגית אפיק: הכוונה הייתה שזה יהיה כמו הליך בבית משפט.
דניאל רימון: לחלוטין.
דניאל רימון: מידע חסוי הוא לא פומבי.
שגית אפיק: הופעת המפקח בפני הוועדה זה מידע חסוי?
לילך שמע זלוטוקרילוב: זה תלוי במקרה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: זאת נקודה חדשה.
שגית אפיק: מה זה נקודה חדשה?
לילך שמע זלוטוקרילוב: הנקודה הזו הוספה.
שגית אפיק: ועדת הכספים החליטה שהיא רוצה פרוטוקולים גלויים.
דניאל רימון: הישיבות שיתקיימו, לרבות שימוע המפקח על הבנקים, הן חשופות.
דניאל רימון: הן יהיו בפרוטוקולים.
דניאל רימון: רק באותם מקרים שמוקדו בוועדה בדיון הקודם, שזאת חשיפת שיטות חקירה, אם נגיד נפתחה חקירה על ידי גורם אחר, משטרתי, בקשר לנושא משרה בכירה בבנק.
לילך שמע זלוטוקרילוב: אלא אם כן יש מידע שהוא חסוי מכוח סודיות בנקאית או אחרת.
לילך שמע זלוטוקרילוב: זה ברור.
לילך שמע זלוטוקרילוב: כלומר, במסגרת המידע החסוי, המפקח מפרט מידע סודי, מידע שיש עליו סודיות בנקאית.
לילך שמע זלוטוקרילוב: צריך יהיה לשים לב לאיזונים.
לילך שמע זלוטוקרילוב: זה ברמה של איזונים.
שלי יחימוביץ': זה נמצא בסעיף בכל מקרה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: לא.
לילך שמע זלוטוקרילוב: הוסף תיקון.
שגית אפיק: מידע חסוי, יש לו הגדרה יחסית צרה ועוד ביקשו בוועדה לנסות לצמצם אותו.
שמשון אלבק: אני אבהיר את זה.
שמשון אלבק: זה לא לגבי הטיעונים של המפקח בפני הוועדה.
שמשון אלבק: אם המפקח רוצה להעביר מידע במהלך הבירור המינהלי, יבורך ויעביר מידע.
שמשון אלבק: אם המידע הזה עומד בקריטריונים של מידע חסוי, כמו כל מידע אחר שנאסף במהלך הבירור המינהלי, יהיה עליו חסיון.
שמשון אלבק: לגבי הטיעון בפני הוועדה ככל שיהיה כזה, הטיעון הוא שקוף לחלוטין.
משה גפני: אין חסיון בנקאי מיוחד בחוק הזה אלא אם כן המפקח על הבנקים יוותר לי על הסנגוריה שלו.
משה גפני: אם הוא לא מוותר, הוא צריך לעמוד בכללים.
משה גפני: הוא מקבל פריבילגיה שלא מקבל אף אחד אבל הוא לא יכול לקבל את כל הפריבילגיות.
אמנון כהן: זה יבוא לידי ביטוי בכתיבה.
דניאל רימון: (ג) למפקח על הבנקים תהיה הזדמנות נאותה לטעון בפני המותב בטרם תתקבל החלטה על הטלת איסור כהונה כנושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי.
שגית אפיק: סעיף קטן (ג) תוקן כך שבמקום "ועדת האכיפה המינהלית" זה יהיה "המותב".
שגית אפיק: ההופעה שלו תהיה בפני המותב שמטפל באותו הליך אכיפה.
שגית אפיק: דניאל, למה ב-(ב) זה רק יושב ראש הרשות?
דניאל רימון: שימי לב לשלב.
דניאל רימון: ב-(א) הוא מחליט לפתוח בבירור.
דניאל רימון: ב-(ב) הוא מנסח את ההודעה שהסגל מכין כדי לשלוח למותב ולמפר.
דניאל רימון: בשלב הזה, זה בפני היושב ראש.
דניאל רימון: בשלב הבא כבר הם בתוך הדיונים ובאמת שוקלים להגביל עיסוק.
שגית אפיק: כבר באותו תהליך אתם יודעים שהתהליך שלכם היא להטיל הליך של איסור פעולה?
דניאל רימון: אנחנו לא מנסחים כוונה.
שגית אפיק: אבל זה מה שזה אומר.
דניאל רימון: בהודעה למפר נשלח מה הם כלל אמצעי האכיפה הפוטנציאליים.
דניאל רימון: אם ההפרה היא של נושא משרה בכירה והיא הפרה המנויה בחלק ג' של התוספת השביעית, היא כזאת שיכול להיות פוטנציאלית ולכן רק מספרים לו.
לילך שמע זלוטוקרילוב: המותב הוא למעשה ועדת האכיפה המינהלית.
שגית אפיק: ועדת האכיפה המינהלית היא כל חברי הוועדה.
שגית אפיק: המותב, יש שני מותבים לוועדה.
שגית אפיק: זה קצת שונה.
לילך שמע זלוטוקרילוב: אדוני, אני רוצה להבין את המותב מול ועדת האכיפה המינהלית.
משה גפני: תבררי את זה אתם.
משה גפני: לא כאן.
מרים אילני: לילך, זה בסדר.
לילך שמע זלוטוקרילוב: אם משרד המשפטים אמר לי שזה בסדר, מבחינתי זה בסדר.
דניאל רימון: בסעיף 53 - (א) בסעיף קטן (א) - (1) במקום הרישא יבוא "מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר חמש שנים או קנס פי חמישה מן הקנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן – חוק העונשין), ואם הוא תאגיד – פי עשרים וחמישה מן הקנס כאמור באותו סעיף".
דניאל רימון: (2) בפסקה (2), במקום "הפר את הוראות סעיף 16(א) או (ב) או סעיף 18(א) יבוא "גרם לכך שבטיוטת תשקיף או בתשקיף יהיה פרט מטעה".
דניאל רימון: (3) בפסקה (3), אחרי "בתשקיף" יבוא "בדוח, בה ודעה או במפרט הצעת רכש".
דניאל רימון: (4) בפסקה (4), אחרי "לא קיים" יבוא "הוראה מהוראות סעיף 17(ג)".
דניאל רימון: (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) מי שעשה דבר בכוונה למנוע או להכשיל הליך בירור הפרה או הליך אכיפה מינהלי, לפי פרק ח4, דינו – מאסר שלוש שנים".
דניאל רימון: (ג) בסעיף קטן (ב) - (1) במקום הרישא יבוא "מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שנתיים או קנס פי שניים וחצי מן הקנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, ואם הוא תאגיד – פי שנים עשר וחצי מן הקנס כאמור באותו סעיף".
דניאל רימון: (2) במקום פסקאות (1) ו-(1א) יבוא: "(1) לא קיים את הוראות סעיפים 5, 10(ב) או 45ג".
דניאל רימון: (1א) הפר את הוראות סעיף 13.
דניאל רימון: (1ב) הפר את הוראות סעיף 15".
דניאל רימון: (3) במקום פסקה (2א) יבוא: "(2א) לא קיים את הוראות סעיף 17(ג).
דניאל רימון: (2ב) הפר הוראות לפי סעיף 17ג".
דניאל רימון: (4) אחרי פסקה (5) יבוא: ("5א) לא קיים את הוראות סעיפים 36, 36ב או 37, או תקנות לפיהם, או לא קיים הוראה או הנחיה של הרשות לפי סעיף 36א".
דניאל רימון: (ד) סעיף קטן (ג) – בטל.
דניאל רימון: (ה) בסעיף קטן (ד), המלים "או תקנות לפי סעיף 35לא" – יימחקו ובמקום "בשיעור החלק החמישים של הקנס", יבוא "בשיעור של ארבעה אחוזים מן הקנס".
דניאל רימון: בגדול, באופן כללי, יש כאן החמרה של הענישה הפלילית.
דניאל רימון: היום קבועות ארבע מדרגות בתוך הסעיף הפלילי והפכנו אותן לשלוש.
דניאל רימון: ההחמרה מתבטאת בזה שאם הסנקציה המרבית היום היא עונש מאסר של שלוש שנות מאסר על עבירות המכונות כוונה, מודעות פלוס, או קנס של פחות מ-300 אלף שקלים, עוברים למאסר מרבי של חמש שנות מאסר וקנסות שהם דומים למה שנקבע באכיפה המינהלית – מיליון ליחיד או עד חמישה מיליון לתאגיד.
קריאה: זה בפלילי.
דניאל רימון: זה בפלילי.
דניאל רימון: יותר ממה שיש היום.
דניאל רימון: זה דומה למה שיש היום בעבירות התרמית והאחרות.
משה גפני: למה אתם מחמירים?
דניאל רימון: אני מסבירה.
דניאל רימון: אם מסתכלים היום על עבירות הכוונה האחרות – תרמית, מידע פנים, אם מסתכלים על עבירה של תרמית בחוק השקעות משותפות, כל הסביבה התרמיתית שיש בה כוונה היא סביבה שזו הענישה עליה, חמש שנות מאסר.
דניאל רימון: אנחנו גם מיישרים ועדיין ביחס לעולם, אם מסתכלים על ארצות הברית ועל אנגליה, מדובר שם על עשרים שנות מאסר, על שבע שנות מאסר, על קנסות בגובה מיליונים.
דניאל רימון: אנחנו חייבים להיות חלק מאומות העולם.
דניאל רימון: היום הענישה המרבית הפלילית היא לא מספקת.
דניאל רימון: היא ממש לא מספקת.
דניאל רימון: גם להגיע אליה קשה מאוד כי בית המשפט מקבל חיווי דעת מהמחוקק שאלה עבירות לא מספיק חריפות בגלל תו המחיר שצמוד אליהן.
משה גפני: מה זה קשור לאכיפה מינהלית?
דניאל רימון: זה קשור.
דניאל רימון: הקשר נוצר כך שלא ייתכן שוועדת האכיפה המינהלית, יהיה בידה להשית עיצומים.
דניאל רימון: זה מרגיש לא טוב שוועדת האכיפה המינהלית, יהיה בכוחה להשית עיצומים כספיים של חמישה מיליון ומיליון בעוד בית המשפט לא יוכל להבחין בין תאגיד ליחיד ויהיה מוגבל עד 270 אלף שקלים כאשר 270 אלף שקלים על הכללת פרט מטעה בתשקיף בכוונה להטעות על ידי תאגיד גדול במשק, זה מגוחך.
דניאל רימון: התאגיד עצמו הרי לא הולך למאסר.
דניאל רימון: הדבר השני שנעשה כאן זה שלאור תיקון 19 שנעשה לחוק העונשין אשר הכניס את רכיב המודעות לכל העבירות, מה שפעם היה רשלנות, יצא דיסוננס שיש עבירות, נניח הכללת פרט מטעה בדיווח שוטף, עבירה שנדרש להוכיח מודעות ויחד עם זאת, הקנס צמוד אליה.
דניאל רימון: אין מאסר צמוד אליה והקנס הוא 38 אלף שקלים.
דניאל רימון: זה הרי מצחיק.
דניאל רימון: זה פשוט ליצור תמריץ לתאגיד לבצע עבירות.
משה גפני: למה לא תיקנתם את החקיקה הזאת?
דניאל רימון: תיקנו.
דניאל רימון: הכל מתוקן כאן.
משה גפני: לא, למה לא תיקנתם את זה בעבר?
משה גפני: למה רק עכשיו?
דניאל רימון: התיקון הזה, אני מזכירה, אנחנו עובדים עליו תקופה ארוכה ולא כל כך רחוק מאותו תיקון שנעשה לחוק העונשין.
דניאל רימון: אפשר לראות שיש כאן שלוש רמות.
דניאל רימון: סעיף קטן (א) הוא הרמה הגבוהה ביותר אליה צמודים העונשים שהזכרתי.
דניאל רימון: מה שהוספנו כאן מבחינת עבירות זה הבהרה שגם כאשר מצרפים חוות דעת מטעה לדוח הודעה, מפרט הצעת רכש, דינה כדין צירוף חוות דעת מטעה כזאת בתשקיף ואני חושבת שלמותר לציין את החשיבות בעולם של FRS להיעדר חוות דעת מטעות.
דניאל רימון: הוספנו את סעיף 17(ג) שהוא המקבילה החסרה היום בחוק לסעיף 37, שאלה אמירות כזב של בעל עניין או נושא משרה בכירה כאשר הן נמסרו לחברה לצורך הכנת תשקיף.
דניאל רימון: פסקה (2) היא שינוי נוסח.
גד סואן: הודעה סתם?
גד סואן: אם מישהו מופיע במסיבת עיתונאים?
דניאל רימון: לא, אנחנו בתוך פרק א', אנחנו בפרק החריף שנדרש רכיב נפשי גבוה.
גד סואן: איפה אמירת הכזב?
דניאל רימון: כאשר בעל עניין או נושא משרה בכירה מסר מידע מטעה לחברה, לתאגיד, במסגרת הכנת תשקיף, הוא עשה את זה מתוך כוונה להטעות, הוא נתפס בסעיף (4).
דניאל רימון: החלק השני הוא (א1).
דניאל רימון: חלק (א1), הוספנו את העבירה שהיא שיבוש מינהלי.
דניאל רימון: זה בעצם איזושהי תצורה של סעיפים 244 עד 246 לחוק העונשין.
דניאל רימון: לקחנו רק את העבירה המרכזית של השיבוש.
דניאל רימון: מי שעשה דבר בכוונה למנוע או להכשיל הליך בירור הפרה או הליך אכיפה מינהלית, צמוד לעונש מאסר.
דניאל רימון: כלומר, מקרה של אדם שמבצעים כנגדו בירור, הוא מעלים מסמכים, הוא בודה ראיות, הוא משפיע על עדים, הוא עושה פעילות כזאת, אנחנו נוכל לתקוף אותו באפיק הפלילי.
שגית אפיק: שאלה לגבי (א1).
שגית אפיק: שיבוש הליכי חקירה, זאת אומרת שאנחנו מדברים על הליך אכיפה מינהלי.
שגית אפיק: שהוא לא הליך שיפוטי לכאורה.
שגית אפיק: זה מצדיק ענישה פלילית ורק מאסר?
שגית אפיק: אין אפילו קנס.
דניאל רימון: אנחנו לקחנו את הסעיף כפי שהוא קיים היום בחוק העונשין.
שגית אפיק: סעיף שקיים בחוק העונשין ביחס להליך שיפוטי.
דניאל רימון: אני יכולה לומר שמתי מעט המקרים הם המקרים בהם החליטה הרשות לא לנהל הליך פלילי על העבירה עצמה והיא תחליט כן לנהל הליך פלילי רק על העלמת הראיות בקשר לאותה עבירה.
דניאל רימון: ממילא חיוותה הרשות את דעתה שהיא מעדיפה לנהל את ההליך הזה במסגרת מינהלית, אבל עדיין למה צריך לשמר את זה?
דניאל רימון: לאותו מקרה שאדם עושה במצח נחושה, מכשיל את פעולת הרגולטור ובירור ההליך המינהלי.
דניאל רימון: הכלי המרכזי שנרצה, נגיד אדם לא הגיע, לא התייצב לדיון.
משה גפני: הוא עשה את זה במצח נחושה.
משה גפני: יש אחד שלא עושה את זה במצח נחושה והחוק חל גם עליו.
שגית אפיק: זה רק מאסר?
שגית אפיק: אין כאן המרה לקנס?
דניאל רימון: כך זה קיים גם בחוק העונשין.
דניאל רימון: אפשר לשקול להצמיד את זה אם משרד המשפטים יאות.
צבי גבאי: מדובר כאן בסעיף שהוא חדש ומרחיב נכון שהוא נשאב מחוק העונשין.
צבי גבאי: אנחנו צריכים לראות על ועדת אכיפה מינהלית, שהיא מעין טריבונל שיפוטי, האם אנחנו נותנים לה סנקציה כל כך רחבה לשם עניין הכשלת בירור ההפרה.
צבי גבאי: יכול בן אדם להכשיל בנושא של שמירה על זכות השתיקה.
צבי גבאי: הרי אין נושא של שמירה על זכות השתיקה בוועדה מינהלית ויכולים לומר לו שהוא שמר על זכות השתיקה ולכן הוא הכשיל.
צבי גבאי: אם הוא לא הביא מספיק מסמכים והיה צריך להביא עוד, הוא הכשיל.
צבי גבאי: יכולים לומר לו שזה שהוא ישב בכל הדיונים של ועדת האכיפה המינהלית וסתם את הפה, מה שאולי קיים בהליך הפלילי, זאת יכולה להיות הכשלה ולכן הוא ילך לשלוש שנים מאסר.
צבי גבאי: נכון שלא נתנו לו קנס, אבל שידע שיש לו במקום אחר שלוש שנים.
משה גפני: ולכן, מה אתה מציע?
צבי גבאי: צריך לדעת מתי זאת הכשלה ומתי זאת לא הכשלה.
צבי גבאי: להביא מסמכים, אם ועדת האכיפה המינהלית תאמר לבן אדם – לא רק לבן אדם שנדון אלא לאדם אחר – שהוא הכשיל בזה שלא הביא מסמכים למרות שהוא לא נשפט בפניה.
משה גפני: תאמרי לי בבקשה את ההליך.
משה גפני: אני דיברתי בטלפון עם מפר, אני לא המפר, ואמרתי לו שלפי דעתי הרשות לניירות ערך הולכת אתו עכשיו לאכיפה מינהלית ואני חושב שכדאי לו שאת הניירות האלה והאלה הוא לא יביא לאכיפה המינהלית כי זה יכול להפליל אותו.
משה גפני: כך אני אומר לו בטלפון.
משה גפני: בחקירה משטרתית רגילה יכולים לקרוא לי לחקירה ולומר לי ששיבשתי הליכי משפט ואז אני הולך למשפט ואני אומר מה אמרתי בטלפון.
משה גפני: במקרה הזה, מה קורה?
דניאל רימון: אותו הדבר.
דניאל רימון: יקראו לך לחקירה.
משה גפני: הרשות.
דניאל רימון: יבדקו אם אכן מה שעשית מגיע כדי הכשלה של הליך בירור מינהלי.
משה גפני: זה לא היה במצח נחושה כמו שאמרת קודם.
דניאל רימון: בלי מצח נחושה.
משה גפני: עשיתי את זה כי האיש חבר שלי ואני חושב שיעצתי לו עצה שהוא לא ייכשל כי יש חוק חדש שוועדת הכספים מעבירה והוא עלול להיכשל.
משה גפני: איך אני הולך לשלוש שנים?
זוהר גושן: יש כאן נקודה אחת שחייבים להבהיר אותה.
זוהר גושן: על הליכי השיבוש לא עושים את האכיפה המינהלית.
זוהר גושן: זה יהיה בנתיב הרגיל.
זוהר גושן: הליכי השיבוש יהיו בנתיב הרגיל של תובע, של פרקליטות, של בית משפט.
זוהר גושן: זאת עבירה פלילית.
זוהר גושן: זה לא יהיה במסגרת ההליך המינהלי.
רונן סולומון: זה משהו שהוא חדש לגמרי.
רונן סולומון: אני לא בטוח שזה קיים בדין הישראלי.
שגית אפיק: מרים, בהחלטה מינהלית, כאשר יש שיבוש של דיון מינהלי, זאת עבירה פלילית?
רונן סולומון: לדעתי זה לא קיים.
שלי יחימוביץ': זה נשמע לי בעייתי ביותר.
מרים אילני: סליחה, אני רוצה לתקן.
מרים אילני: בהליך מינהלי, אם הוגש תצהיר למשל, זאת עדות שקר.
רונן סולומון: כן, אבל זה כבר קיים בחוק העונשין.
רונן סולומון: תצהיר שקרי מלכתחילה הוא עבירה על החוק.
משה גפני: עכשיו תפסתם אותי שדיברתי אתו בטלפון, ואנחנו מדברים על אכיפה מינהלית שזה לא הליך שיפוטי.
משה גפני: בגלל שאני אמרתי לו שיביא את הניירות האלה ולא את הניירות האלה, אני עלול ללכת לכלא לשלוש שנים?
דניאל רימון: יכול להיות שתתבצע החלטה ברשות.
משה גפני: לא היה תצהיר שקר, לא היה שום דבר אלא היה שיבוש.
דניאל רימון: מחלקת חקירות תבדוק.
משה גפני: אמרתי לו שלא יביא את הניירות האלה אלא שיביא ניירות אחרים.
דניאל רימון: מחלקת חקירות תחקור והיא תעביר את חומר החקירה.
דניאל רימון: מי שיחליט על זה, זה פרקליט המחוז.
דניאל רימון: הוא זה שיחליט על בסיס חומר החקירה.
רונן סולומון: זה רחב מדיי.
שמשון אלבק: הסעיף הזה הוא סעיף שמועתק מהדין הפלילי.
משה גפני: לפני זה.
משה גפני: אנחנו עושים חוק של אכיפה מינהלית שהוא לא הליך פלילי.
משה גפני: לדעתי אי אפשר להחזיק את המקל בשני הקצוות.
משה גפני: אם זה הליך שהוא איננו הליך פלילי אלא הוא הליך מינהלי, צריכים לחול עליו כל הכללים שחלים על המקרים בהם אין הליך פלילי אלא הליך מינהלי.
זוהר גושן: שמותר לשקר?
משה גפני: לשקר לא.
משה גפני: כאן מדובר על לשקר?
זוהר גושן: שמותר להעלים מידע?
משה גפני: להעלים מידע, אני מייעץ לו עצה.
זוהר גושן: זה להעלים מידע.
זוהר גושן: אתה אומר לו לקחת מידע רלוונטי שהוא חייב לספק אותו ולא להביא אותו.
משה גפני: אז אני אלך למאסר שלוש שנים באכיפה מינהלית.
זוהר גושן: רשות ניירות ערך האמריקאית פתחה בהליך בירור מינהלי.
משה גפני: איך הגענו לרשות ניירות הערך האמריקאית?
זוהר גושן: במסגרת הליך מינהלי שהיה נגד מרתה סטיוארט על עבירה של שימוש במידע פנימי, היא בסוף שיבה בכלא על זה שהיא מחקה קבצים מהמחשב.
זוהר גושן: היא לא ישבה על מידע הפנים.