GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל רימון: יש לך הזדמנות להופיע בפני המותב.
משה גפני: את לא יודעת מה היה אתי.
משה גפני: קיבלתי טלפון, אמרו לי שיושב ראש הרשות קורא לי.
משה גפני: יושב מולי יושב ראש הרשות ואומר לי שאני אצטרך ללכת למותב כי אני פרסמתי תשקיף וכולי.
משה גפני: הוא אומר לי שאם אני סוגר אתו עכשיו על 500 אלף שקלים קנס, סיימנו את העניין, אבל אם לא, אני הולך למותב.
משה גפני: אני יצאתי החוצה והתקשרתי לאשתי.
משה גפני: אמרתי לה שזוהר גושן אמר לי שאם אני הולך למותב, אני יכול לקבל קנס כזה וזה סיפור, אני אגמור ב-500 אלף שקלים.
משה גפני: אשתי אמרה לי למה אני צריך את כל כאב הראש הזה ושאסגור את העניין.
משה גפני: זה בניגוד לעסקת טיעון כאשר בעסקת טיעון אני יכול להחליט אם אני הולך למשפט.
משה גפני: כאן זה אצלו בחדר.
דניאל רימון: אתה עדיין בא עם זה למותב.
דניאל רימון: גם כאשר דיברת אתו בחדר, המותב צריך לאשר את זה.
דניאל רימון: תסתכל בסעיף (ב).
זוהר גושן: כל הזמן מציגים את ההצעה הזאת כאילו היא מוסיפה סמכויות אבל במובנים אחרים, אם נחשוב על זה קצת יותר לעומק, היא בעצם ממשטרת סמכויות לא פורמליות שהיום קיימות.
משה גפני: מה זה ממשטרת?
זוהר גושן: מכניסה אותן למשטר.
זוהר גושן: סמכויות לא פורמליות, שאם אתה באמת חושש מזה שיחליפו אותי ושתבוא מפלצת.
משה גפני: אני מדבר עליך, שאתה אדם נחמד.
משה גפני: אני לא מדבר על מפלצת.
משה גפני: אם אני אבוא, יאמרו לי לסגור את העניין.
זוהר גושן: היום יש לך סמכות לפתוח בחקירה פלילית.
זוהר גושן: חקירה פלילית כשלעצמה היא דבר מאוד כואב.
משה גפני: הסמכות היא שלך.
זוהר גושן: כן, ליושב ראש ולא חשוב איך קוראים לו.
זוהר גושן: יש לו סמכות.
משה גפני: אבל אתה לא תפתח בחקירה פלילית על דבר שאין לך ראיות.
משה גפני: אם מה שאתה אומר נכון, הפכת לי את כל הטיעון אבל מה שאתה אומר, זה לא נכון מכיוון שאתה לא תפתח נגדי בחקירה פלילית בגלל שבחקירה פלילית אתה צריך להביא ראיות ויעשו ממך צחוק.
משה גפני: מה זה אתה יכול לפתוח בחקירה פלילית?
משה גפני: בחקירה פלילית יש כללים, יש דיני ראיות, יש עדים וכל מה שנלווה לזה.
זוהר גושן: אמת.
משה גפני: במקרה הזה שקראו לי אין עדים, אין ראיות, אין כלום.
משה גפני: קראו לי.
שלי יחימוביץ': ממילא אין לך דיני ראיות באכיפה מינהלית.
משה גפני: אבל הלכנו עוד שלב.
משה גפני: אני רוצה לחדד את העניין הזה.
משה גפני: הפרק הוא פרק לא רע אבל אני צריך לחדד את זה כי אנחנו מדברים כאן על מצב בו זוהר גושן ירצה לעשות לעצמו חיים קלים, יש לו המון עבודה, הוא באמת צריך לטפל בהרבה עבריינים ולא חשוב בכמה, ולכן הוא יקרא לי, ואני עבריין קטן שלא פרסמתי תשקיף, ויאמר לי שאגמור את זה ב-500 אלף שקלים.
משה גפני: למה שהוא לא יעשה את זה?
משה גפני: אני במקומו הייתי עושה את זה.
אורלי דורון: יש חזקה של תקינות מינהלית.
אורלי דורון: אדם לא יקרא לאדם אחר.
משה גפני: מה לא תקין אם החוק הזה עובר?
אורלי דורון: הוא צריך איזשהו בסיס.
משה גפני: יש לו בסיס.
משה גפני: לא פרסמתי תשקיף.
שלי יחימוביץ': פרט מוטעה.
משה גפני: פרט מוטעה.
אורלי דורון: יושב ראש הרשות שקורא לאדם לחדרו, צריך לצאת מנקודת מוצא שיתכן מאוד שהאדם הזה יסרב ואז כל העמדה שלו וכל החזקות המינהליות שלו ---
אמנון כהן: הוא ייפגש אתו בוועדה.
משה גפני: לא בוועדה.
משה גפני: במותב.
אורלי דורון: אבל הוועדה הזאת היא לא עומדת לבדה בעולם.
אורלי דורון: יש על זה הליכי ערעור לבית המשפט.
אורלי דורון: רשות ניירות ערך היא גורם שמבין כל הרשויות המינהליות מתדיינת בבתי משפט.
אורלי דורון: הגורמים שאנחנו מתמודדים אתם בשוק ההון הם גורמים לא חלשים ויש להם באמת את הכתפיים הרחבות כדי להגיע לבתי משפט.
אורלי דורון: אם רשות ניירות ערך תסטה מנורמות וסבירות וכולי, בית המשפט יפקח על הדברים האלה.
שלי יחימוביץ': כן, זה לא איזה בן אדם אחד אומלל ומסכן.
זוהר גושן: אני רוצה להשלים את הדברים.
משה גפני: אני נותן לך, אבל אני רוצה שנדע מה אנחנו מחוקקים.
משה גפני: כל הזמן מרחף מעל ראשי העניין הזה שאנחנו לא מדברים כאן על הציבור הרחב משכונת הארגזים אלא אנחנו מדברים על אנשים שמשקיעים, על חברות, על תאגידים, ועל אנשים שמתעסקים בדברים האלה ואלה על פי רוב אנשים שיש להם את היכולות הכלכליות.
משה גפני: גם ברור לי שהרשות לניירות ערך איננה יכולה להתמודד עם מגוון רחב שקיים בתחום הזה של עבירות שנעשות גם כלפי הציבור וגם כלפי המשקיעים.
משה גפני: זה ברור וזה עומד ביסוד הדברים כי אחרת לא הייתי דן בחוק הזה אלא הייתי אומר שאני לא רוצה לדון בו כי זה לא מעניין אותי.
משה גפני: זה יסוד הדברים של החוק הזה.
משה גפני: אני לא רוצה שאנחנו נעשה חוק שהוא פשוט יהפוך להיות דבר שהוא חסר הגיון.
משה גפני: לכן אני מחדד את זה ואני רוצה להגיע לפתרונות.
זוהר גושן: העובדה שאתה יכול היום להחליט על פתיחה וחקירה פלילית, יהיו השיקולים שלך אשר יהיו, היא כשלעצמה יוצרת לך שוט.
זוהר גושן: היום, יושב ראש שרוצה, יכול להזמין אותך רק מהחשש שהוא יכול לפתוח את החקירה ולנהל נגדך משא ומתן להסכמה שהוא לא שקוף, הוא לא עם זכות טיעון, אין עוד שני חברים בהרכב שמחליטים ואין זכות ערעור.
זוהר גושן: הוא לגמרי אחד על אחד.
זוהר גושן: כאן זה ממשטר את זה, זה מכניס את זה לתוך הליך מסודר, אתה יודע מה הזכויות שלך, אתה יודע לאן אתה תלך אם אתה לא מסכים, עדיין יש לך שימוע, אתה יודע שזה שקוף, אתה יודע שיש לך הרכב.
משה גפני: למה בחקירה פלילית אני לא יודע לאן אני הולך?
משה גפני: למה זה לא ממושטר?
זוהר גושן: כך פועלת חקירה פלילית.
משה גפני: ועוד איך אני יודע.
משה גפני: בחקירה פלילית אני לא יודע?
משה גפני: צריך ראיות, צריך עדים וכולי.
דניאל רימון: כן, אבל התוכן של ההסדר שהיום הרשות יכולה להגיע אליו, הוא לא מוגבל.
גד סואן: כתוב כאן שאת ההסדר אחר כך צריך לפרסם.
משה גפני: אתה רוצה שלא יפרסמו?
גד סואן: לא, להפך, אני דורש שהוא יפרסם.
דניאל רימון: סימן ב': סמכות פרקליט מחוז להתקשר בהסדר
דניאל רימון: (א) על אף האמור בסעיף 62(א) לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב-1982, רשאי פרקליט מחוז, גם אם ראה שקיימות ראיות מספיקות לאישום, שלא להעמיד חשוד בביצוע עבירת ניירות ערך לדין ולהתקשר עם החשוד בהסדר להפסקת הליכים המותנית בתנאים (בסימן זה – הסדר), ובלבד שסבר כי מילוי תנאי ההסדר יענה על העניין לציבור, בנסיבות המקרה.
דניאל רימון: (ב) במסגרת ההסדר רשאי פרקליט המחוז להתחייב להימנע מהגשת כתב אישום נגד החשוד בשל העבירה נושא ההסדר, אם יסכים החשוד כי יוטל עליו אמצעי מאמצעי האכיפה כאמור בסימן ג' בפרק ח'4 (בסעיף זה – אמצעי אכיפה), כפי שייקבע בהסדר, ויתחייב לקיים את הפעולות או האיסורים החלים עליו מכוח החלת אותו אמצעי אכיפה, בתוך פרק זמן שייקבע בהסדר.
דניאל רימון: (1) תיאור העובדות המהוות את העבירה.
דניאל רימון: תנאי ההסדר).
דניאל רימון: (ד) פרקליט המחוז רשאי לקבוע בתנאי ההסדר את הדרך שבה יוכיח לו החשוד כי מילא אחר תנאים אלה.
דניאל רימון: (ו) נוכח פרקליט המחוז כי החשוד הפר תנאי מתנאי ההסדר, יועמד החשוד לדין בשל עובדות המהוות את העבירה נושא ההסדר, אלא אם כן מצא שאין להעמידו לדין מטעמים מיוחדים שיירשמו.
דניאל רימון: 54ו.
דניאל רימון: 54ז.
דניאל רימון: הסכמת חשוד וראיות שמסר אינן ראיה בהליך פלילי או מינהלי
דניאל רימון: הוראות סעיף 54ד יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין הסדר לפי סימן זה".
משה גפני: על איזה מקרה מדובר?
זוהר גושן: זה כבר כאשר נפתחה חקירה פלילית.
זוהר גושן: זה כבר לא בסמכות היושב ראש אלא זה עובר לפרקליטות.
משה גפני: חקירה פלילית על מה?
דניאל רימון: מה שאנחנו אומרים זה שיש בעצם שני שלבים שמגדירים את זהות המתקשר.
דניאל רימון: עד השלב בו מועבר סיכום חומר החקירה לפרקליטות, הסמכות היא של יושב ראש הרשות באישור המותב.
שגית אפיק: זאת אומרת, מהרשות מועבר לפרקליטות.
משה גפני: החוק הוא אכיפה מינהלית.
משה גפני: אמרתם קודם שלא תיפתח חקירה פלילית.
זוהר גושן: לא, זה מקרה שלא הלך לאכיפה מינהלית.
משה גפני: אם כן, מה זה נוגע לחוק הזה?
דניאל רימון: כי נניח שכן נפתחה חקירה פלילית.
משה גפני: אבל מה זה נוגע לחוק הזה?
דניאל רימון: התחילו בהליך של חקירה פלילית, אפילו השלימו את החקירה הפלילית, הביאו את סיכום חומר החקירה לפרקליטות, מגיע המפר ואומר שהוא מבקש להגיע להסכם טיעון שכולל את חלק מהדברים המנויים כאן באמצעי אכיפה.
משה גפני: יש חוקים במדינת ישראל.
דניאל רימון: הוא מבקש שלא יוגש נגדו כתב אישום, לא תהיה לו הודעה בדברים הכלולים.
דניאל רימון: זה מה שהוא מבקש.
משה גפני: למה הוא מבקש?
משה גפני: הרי הייתה חקירה ויש כתב אישום נגדו.
דניאל רימון: הוא רוצה להסיר מעל ראשו את החרב המתהפכת של המאסר.
דניאל רימון: מצד שני, מבחינת השיקולים של הרגולציה, נכון יותר לתת פומבי לדבר ההפרה, למצות את הדין עם המפר בכתובי זמן מהירים ולא להתגלגל בערכאות בחלק מהמקרים – כאשר בשיקול הדעת לגבי מה יהיו האפיונים של אותם מקרים נדבר בו כאשר נגיע לסעיף 56ח – באותם מקרים שהם פחות חמורים באופן טבעי, נכון למצות אתו את הדין.
משה גפני: אני לא מבין מה זה נוגע לכאן.
דניאל רימון: אנחנו מסבירים.
משה גפני: מה זה נוגע לאכיפה מינהלית?
משה גפני: היא מסבירה טוב, אבל אני לא מבין.
זוהר גושן: היא מסבירה הכי טוב.
זוהר גושן: כל הרעיון של האכיפה המינהלית הוא שאתה מצד אחד מסנן מהפלילי לכיוון המינהלי ומהכלום לכיוון המינהלי.
משה גפני: את זה הסברת לי.
זוהר גושן: מה שאתה רואה כאן, אתה רואה כאן ליטוש של ההליך הפלילי שהיום לא מאפשר חלק מהדברים להעביר למינהלי.
זוהר גושן: מה שעושה הדבר הזה, זה סגירת תיק בהליך הפלילי שאנחנו בעצם רוצים לייצר כלי שם שהוא במהות שלו מינהלי.
זוהר גושן: הוא אומר, חלק מהדברים שכבר עשית עליהם חקירה פלילית, הגשת סיכום לפרקליטות, עדיין תן עכשיו לפרקליטות את האפשרות להעביר את זה לנתיב מינהלי.
שלי יחימוביץ': לחזור חזרה למינהלי?
זוהר גושן: לא, זה לא חוזר למינהלי.
זוהר גושן: זה מקל עם החשוד.
שגית אפיק: בסעיף שלכם, בסעיף 54ב, בסמכות של יושב ראש הרשות להתקשר, אתם לא יכולים לעשות את זה במהלך חקירה?
דניאל רימון: אתה יכול לעשות את זה במהלך חקירה.
שגית אפיק: יש לכם מרוץ סמכויות עם הפרקליטות?
דניאל רימון: אף פעם אין מרוץ סמכויות.
דניאל רימון: לא נוצר מרוץ סמכויות.
גד סואן: אם עברת לפלילי.
גד סואן: אם אתה בפלילי, הפרקליטות מחליטה.
זוהר גושן: זה לא במקביל.
זוהר גושן: זה בטור ולא במקביל.
דניאל רימון: אלה סמכויות עוקבות.
דניאל רימון: אלה אינן סמכויות מקבילות.
דניאל רימון: אפשר ללמוד את זה משני מקומות.
משה גפני: שגית, היום, אם אמור להגיע כתב אישום נגדי, פרקליט המחוז יכול באישור היועץ המשפטי לממשלה לבטל אותו ולא להגיש כתב אישום?
שגית אפיק: היום אין חקיקה.
דניאל רימון: יש לו היום אפשרות במקרה שיש עניין לציבור.
אורלי דורון: יש הצעת חוק שפורסמה.
משה גפני: לא הצעת חוק אלא המצב היום.
אורלי דורון: במצב היום, לא.
דניאל רימון: גם היום אפשר.
אורלי דורון: ישנם הליכים שאפשר לעכב אותם.
אורלי דורון: עיכוב הליכים על ידי היועץ המשפטי לממשלה, יש שני סוגים של עיכובים.
אורלי דורון: יש עיכוב הליכים שנוגע לדין הכללי ויש עיכוב הליכים שנוגע לדיני המס.
אורלי דורון: בדיני המס למשל ליועץ משפטי לממשלה יש סמכות לעכב את ההליכים עם קביעת סנקציות בדומה להליך הכופר.
אורלי דורון: כאן אנחנו רואים שגם בהליכים הפליליים יש סוגים שונים שמתייחסים לתחומים אחרים.
אורלי דורון: אנחנו כאן עוסקים בתחום הכלכלי ומה שרוצים זה לאפשר בתחום הכלכלי התייחסות מיוחדת לפרקליט מחוז, סמכויות מיוחדות לפרקליט מחוז, שתואמות את מה שגם אנחנו רואים היום בדיני המס במסגרת עיכוב הליכים.
אורלי דורון: בדין הכללי יש הצעת חוק ממשלתית, הצעת חוק סדר הדין הפלילי, הסדר לסגירת תיק מותנית שהיא דומה ואז השאלה שנשאלת היא לכאורה למה צריך לתת לפרקליט מחוז סמכויות מקבילות.
אורלי דורון: הסיבה היא בכך שבאמת אנחנו עוסקים במטריה כלכלית אבל מטריה כלכלית כפי שמצאו לנכון, הסדר תיק מותנה ליושב רשות שליושב ראש הרשות יהיו סמכויות שמותאמות למטריה, מותאמות לתחום, כגון הפסקת עיסוק, כגון סנקציות כספיות, השבה וכולי.
אורלי דורון: אותו הדבר מצאו לנכון שלפרקליט מחוז שעוסק בתחום הכלכלי, יהיו אותם כלים שהם כלים שנמצא שהם חיוניים.
שגית אפיק: זאת אומרת, מבחינתכם, גם אחרי שהצעת החוק תעבור בוועדת החוקה, שתסדיר את הנושא הכללי, אתם חושבים שיש מקום להסדר ייחודי בעניין הזה.
דניאל רימון: הוא מאוד מאוד דומה.
שגית אפיק: אנחנו לא יודעים מה יעבור בוועדת החוקה.
אורלי דורון: הוא בעצם נועד להגן באמת על הנאשמים ועל החשודים מהבחינה הזאת שייתכן שאלמלא סנקציות מסוימות שיכול להטיל פרקליט המחוז, הוא למעשה יצטרך להתמיד בהליך הפלילי במקום שבהליך המינהלי היו כבר מוותרים לו.
אורלי דורון: יש כאן איזשהו סוג של התאמה, שבמסגרת נסיבות שהן מתאימות לעניין, גם אם אתה נמצא ברשות וגם אתה נמצא בפרקליטות, אותו שיקול דעת יוכל להיות מופעל.
שגית אפיק: העבירות הפליליות, אפשר להגדיר אותן כעבירות כלכליות בלבד?
דניאל רימון: עבירות ניירות ערך.
דניאל רימון: אנחנו מדברים על עבירות ניירות ערך והן מוגדרות.
דניאל רימון: בוודאי שהן עבירות כלכליות, אלה הפרות של החוקים שלנו והפרות של חוקים אחרים.
משה גפני: אנחנו נעצור כאן ונמשיך את הדיון בישיבה הבאה.
משה גפני: הגענו לסעיף 54ז.
משה גפני: פנייה מספר 124 – משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה
עמית סדן: הפנייה מיועדת להתאמת תקציב התפעול של המשרד לביצוע חזוי, לרבות בתחום הביטחון, תשלומי ארנונה, אחזקה והדרכה, וכן תקצוב כנס שנת היובל של השירות.
משה גפני: איזה שירות?
עמית סדן: אני לא רפרנט המשרד.
עמית סדן: אם יש שאלות, הרפרנט יצטרך להגיע בשבוע הבא.
משה גפני: אתה לא הרפרנט?
עמית סדן: אני לא הרפרנט.
עמית סדן: אני מעביר את זה בשם מישהו אחר.
משה גפני: שיבוא בשבוע הבא.
משה גפני: אני מצטער מאוד.
שלי יחימוביץ': שיטה חדשה.
שלי יחימוביץ': ייעול וחסכון בכוח אדם.
משה גפני: אחרי כן אנחנו נחטוף את הביקורת על כך שאנחנו מעבירים כאן מיליונים בלי לדעת כלום.
משה גפני: פניות מספר 166 ו-167 –
אורי גבע: יש לנו פנייה שאושרה בעבר.
אורי גבע: בגלל טעות טכנית אישרנו רק פנייה אחת ולא את השנייה.
אורי גבע: הפנייה היא תקציב המטה לביטחון לאומי.
אורי גבע: תגבור התקציב למטה לביטחון לאומי.
אורי גבע: בהתאם לדרישות בפועל – שכר הדירה, הם עברו לבניין חדש, בניין האנרג'י ושכירות שם היא גבוהה עקב קווים מאובטחים ולכן הם צריכים תגבור די משמעותי.
משה גפני: אישרנו פנייה אחת.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 166 ו-167 – אושרו פה אחד
שלי יחימוביץ': אתה יודע שיש כאן פנייה בסכום של 400 מיליון למשרד הביטחון?
אמנון כהן: בהמשך.
משה גפני: זה היה בשבוע שעבר.
שלי יחימוביץ': לא העברתם את זה?
משה גפני: הרפרנט לא היה.
משה גפני: פנייה מספר 227 –
שירה גרינברג: הפנייה נועדה להקצות תוספת של כוח אדם לרשות זכויות ניצולי השואה.
משה גפני: עפרה רוס?
משה גפני: אנחנו ביקשנו שאת הרנטות יעבירו גם לרשות הזאת.
משה גפני: לא קיבלנו תשובה ממשרד האוצר.
שירה גרינברג: אני אפנה את זה.
משה גפני: אנחנו רוצים שמקבלים הרנטות גם יעברו לשם.
משה גפני: משרד האוצר לא נראה מתלהב מהעניין אבל אנחנו חושבים שאם זה יהיה במקום אחד, במקום די יעיל, ייפתרו כמה בעיות מהותיות ולא רק הנושא הטכני.
משה גפני: אני מבקש תשובה לפנייה הזאת שלנו.
שירה גרינברג: אני אעבור אותה.
שירה גרינברג: כאן מדובר בתוספות של כוח אדם כדי ליצור קיצור בהליכי הטיפול בתביעות הניצולים.
שירה גרינברג: גם תביעות של ועדות רפואיות.
משה גפני: כמה אנשים?
שירה גרינברג: כאן מדובר בתשעה תקנים של אב"ץ, בשני סטודנטים, ב-5,000 שעות נוספות וב-50 שעות של כוננויות לרופאים בשביל הוועדות הרפואיות.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 227 – אושרה פה אחד
עמית סדן: מדובר כאן בהעברה של כמיליון וחצי שקלים ליחידה הארצית לפיקוח על הבנייה.
עמית סדן: זה נועד לכיסוי גירעון תקציבי בתקציב היחידה בעקבות היעדר עודפים שלא עברו בצורה מתאימה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 237 ו-238 – אושרו פה אחד
עמית סדן: הפנייה נועדה לתקצב את הפעלת מתקן מיכל לאחזקת קטינים לא מלווים במשמורת.
עמית סדן: התקצוב מתבצע בהתאם לסיכום בנושא.
עמית סדן: מדובר במתקן משמורת לקטינים זרים שמגיעים לישראל ללא ליווי והם צריכים להיות מוחזקים במתקן נפרד מהכלא בו מוחזקים כל יתר המסתננים ומשיגי הגבול.
עמית סדן: על כן שירות בתי הסוהר צריך להפעיל את המתקן הזה.
עמית סדן: מדובר על 4 מיליון שקלים, שנתי.
אמנון כהן: מדינה מטומטמת.
משה גפני: זאת פעולה חשובה.
אמנון כהן: זאת פעולה חשובה, אבל צריך למנוע אותה מראש.
משה גפני: אתה לא מתכוון למדינה מטומטמת.
משה גפני: התכוונת למדינת חלם, שעושים בית חולים מתחת לגשר במקום לתקן אותו.
אמנון כהן: היכן ממוקם מתקן מיכל?
עמית סדן: בחדרה.
עמית סדן: עד היום הקטינים היו מוחזקים במתקן כליאה ביחד עם כל העצירים ובג"ץ הכריע שזה לא ראוי במדינה מתוקנת.
עמית סדן: לכן אנחנו מעבירים את האחריות לשירות בתי הסוהר להפעיל מתקן ייחודי עבור הקטינים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 241 ו-246 – אושרו פה אחד
אליאן רבינוביץ: התוספת מיועדת לייעוץ להקמת רשות התקשורת.
אמנון כהן: יש כבר רשות תקשורת?
אליאן רבינוביץ: ייעוץ להקמת רשות תקשורת, במקום משרד התקשורת.
אמנון כהן: מבטלים את משרד התקשורת?
רונית תירוש: באיזה סכום מדובר?
אליאן רבינוביץ: 400 אלף שקלים.
שלי יחימוביץ': הרשות כבר אושרה בחקיקה?
שלי יחימוביץ': או שאתם רוצים שנאשר את הכסף לפני שהחוק עבר?
אליאן רבינוביץ: אם זה אושר בחקיקה, אני יודעת שכותבים תזכיר חוק אבל אני לא יודעת בדיוק מה אמור בו ומה עתידו.
אמנון כהן: זה ייעוץ, כדי להכין.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 253 ו-256 – אושרו פה אחד
ערן כהן: מדובר ב-18 מיליון שקלים לביצוע הפרדה מפלסית בצפון עכו במימון של מינהל מקרקעי ישראל.
ערן כהן: הפרדה מפלסית בין כביש לרכבת.
אמנון כהן: זה לפי תוכנית עבודה שנגזרת?
ערן כהן: לפי תוכנית עבודה.
ערן כהן: בחלק מהפרוייקטים מינהל מקרקעי ישראל משתתף וזאת השתתפות של מינהל מקרקעי ישראל.
אמנון כהן: אתה של המינהל?
ערן כהן: אני רפרנט של התחבורה באגף התקציבים.
משה גפני: אתה לא קשור למינהל?
ערן כהן: לא.
משה גפני: עובדים כבר בהפרדה המפלסית?
ערן כהן: עכשיו יעבדו.
ערן כהן: זה התקציב.
ערן כהן: יש הפרדה מפלסית בדרום עכו ועכשיו רוצים לבנות הפרדה מפלסית בצפון עכו.
ערן כהן: יש כמה הפרדות מפלסיות בין כביש לרכבת לאורך כל מסילת הרכבת, בכביש 4, בכביש 2 וכולי.
משה גפני: אני מדבר על עכו.
ערן כהן: יש הפרדה מפלסית בדרום עכו.
ערן כהן: זאת הפרדה אחת שהיא כבר בביצוע.
ערן כהן: כאן מדובר על הפרדה מפלסית בצפון עכו, הפרדה מפלסית חדשה, שהיא בחלקה ממומנת על ידי מינהל מקרקעי ישראל.
משה גפני: מתי היא תוכננה?
ערן כהן: אני לא זוכר.
רונית תירוש: למה זה חשוב מתי היא תוכננה?
רונית תירוש: הנושא הזה הוא חשוב.
רונית תירוש: זה מציל חיים.
אמנון כהן: הוא לא אומר שזה לא חשוב.
משה גפני: פנייה מספר 255 – אושרה פה אחד
משה גפני: פנייה מספר 260, 293 – משרד החינוך
שירה גרינברג: הפנייה הזו נועדה לבצע העברה מגג משרד החינוך לגג משרד החקלאות עבור פעילות של נוער שוחר מדע במכון וולקני.
שירה גרינברג: בנוסף היא נועדה לתקצב שני מיליון שקלים לטובת התנדבות בקהילה.
שירה גרינברג: היא נועדה לתקצב השתתפות של משרד החינוך במשרד הקליטה בסך של 3,750 מיליון שקלים עבור הנושא של העולים מאתיופיה וגם עבור נושא תוכנית להשתלבות עולים בכלל, והיא גם מתקצבת השתתפות של משרד החינוך במשרד לביטחון פנים בסך של 15 מיליון שקלים עבור אבטחת אשכולות גני ילדים.
משה גפני: למה משרד החינוך מעביר כסף למשרד לביטחון פנים?
שירה גרינברג: כי הסיכום בין משרד החינוך ומשרד לביטחון פנים בנושא אבטחה במוסדות חינוך, המשטרה היא זאת שבעצם דואגת לנושא האבטחה דרך המשרד לביטחון פנים ומשרד החינוך הוא זה שמתקצב את זה ומעביר להם את הכספים.
משה גפני: לא הרשויות המקומיות?
שירה גרינברג: יש מצ'ינג.
שירה גרינברג: אני צריכה לברר עם משרד הפנים האם יש מצ'ינג גם של הרשות המקומית, בל משרד החינוך מעביר.
משה גפני: אני לא כל כך הבנתי.
משה גפני: ביטחון מוסדות חינוך הוא 66 אחוזים על המשרד לביטחון פנים.
שירה גרינברג: בהתאם לסיכום בין המשרד לביטחון פנים למשרד החינוך, חלק מנושא אבטחת מוסדות חינוך, משרד החינוך מתקצב.
משה גפני: אני שואל משהו אחר.
משה גפני: יש את האבטחה הרגילה של מוסדות חינוך.
משה גפני: 66 אחוזים מהתקצוב זה מהמשרד לביטחון פנים.
שירה גרינברג: זאת האבטחה הרגילה.
משה גפני: על מה אנחנו מדברים כאן?
שירה גרינברג: מדובר באבטחה רגילה, אלא שספציפית כאן זה הולך לגני ילדים.
שירה גרינברג: לשאלתך, אני לא יודעת האם הרשויות גם הן משתתפות אבל אני יכולה להפנות את השאלה.
רונית תירוש: הרשויות לא משתתפות בזה.
משה גפני: הן כן משתתפות.
משה גפני: פעם ראשונה אני שומע שמעבירים כסף.
רונית תירוש: אני מופתעת.
רונית תירוש: האוצר מזרים את הכסף הזה.
שירה גרינברג: לא, לא האוצר אלא משרד החינוך מעביר את הכסף למשרד לביטחון פנים.
רונית תירוש: האוצר מתקצב את זה במשרד החינוך והוא מעביר את זה למשרד לביטחון פנים?
רונית תירוש: ממתי זה כך?
שירה גרינברג: זה נמצא בתקציב משרד החינוך.
שירה גרינברג: לתקציב משרד החינוך יש מקורות שונים.
רונית תירוש: זה מוזר לי כי זה תמיד היה במשרד לביטחון פנים.
רונית תירוש: אנחנו רצינו שזה יהיה אצלנו כי הם היו עושים קיצוצים, כאשר זה לא המשרד הנוגע בדבר.
רונית תירוש: עכשיו אני שומעת שיש במשרד החינוך תקציב שיושב לצורך העניין ואתם מעבירים אותו למשרד לביטחון פנים.
שירה גרינברג: כך יש יותר יכולת שליטה על משרד החינוך מבחינת הביצוע.
שירה גרינברג: ברגע שזאת השתתפות, הם משלמים רק על פי הביצוע בפועל.
שירה גרינברג: אם הכל יושב במשרד לביטחון פנים, כביכול למשרד החינוך לא תהיה כל שליטה על זה.
רונית תירוש: אני מבינה את זה, אבל פעם ראשונה אני שומעת שיש למשרד החינוך תקציב לזה.
שירה גרינברג: הם הגיעו לסיכום לגבי אשכולות גני הילדים.
רונית תירוש: משרד החינוך מעביר למשרד החקלאות.
רונית תירוש: פעם ראשונה אני שומעת את הדברים האלה.
רונית תירוש: הרי השר הצהיר שהוא לא מעביר לשום משרד שום דבר.
שירה גרינברג: הנושא של אבטחת מוסדות חינוך, הרי זה נושא קיים.
רונית תירוש: מה זה קיים?
רונית תירוש: הרי הכסף אף פעם לא היה במשרד החינוך.
שירה גרינברג: הוא היה במשרד לביטחון פנים וכרגע הם הגיעו לסיכום.
משה גפני: את רוצה שנזמין את מנכ"ל משרד החינוך?
רונית תירוש: לא את המנכ"ל אבל מישהו מהמשרד עצמו.
רונית תירוש: אני לא רוצה להקפיץ את המנכ"ל, אבל יש כאן, בהעברות האלה, דברים מאוד מוזרים.
משה גפני: יבוא מישהו מהמשרד.
שירה גרינברג: אם אתם רוצים, אני יכולה לצאת ולשאול.
משה גפני: לא, שיבוא מישהו מהמשרד.
רונית תירוש: שיסביר באותה הזדמנות למה הוא לא נותן כסף לשיעורי תעבורה שזה כל כך חשוב.
משה גפני: יבוא לכאן מישהו בכיר ומוסמך ממשרד החינוך.
יאיר פינס: מדובר בתוספת של 400 מיליון שקלים לתקציב הביטחון.
יאיר פינס: דברי ההסבר המפורטים יינתנו בוועדת החוץ והביטחון, בהתאם להנחיית ראש הממשלה.
שלי יחימוביץ': אני לא מוכנה לאשר משהו שאני לא יודעת מהו.
משה גפני: אבל אין ברירה.
משה גפני: זה הסידור.
שלי יחימוביץ': זה סידור מאוד בעייתי.
משה גפני: בעייתי.
שלי יחימוביץ': אני אמורה להצביע על חתול בשק?
משה גפני: אבל זה עובר לוועדה משותפת של ועדת כספים וועדת החוץ והביטחון.
שלי יחימוביץ': אז שהיא תאשר.
משה גפני: לא, אנחנו צריכים לאשר להעביר לשם.
שלי יחימוביץ': שקודם הוועדה תאשר את זה.
משה גפני: זה לא ההליך.
משה גפני: אנחנו צריכים לאשר כדי להעביר את זה לשם.
משה גפני: זה ההליך בכלל.
משה גפני: את יכולה לבוא בטענות למשרד הביטחון.
שלי יחימוביץ': אני מוכנה לסמוך על הוועדה המשותפת לוועדת הכספים ולוועדת החוץ והביטחון.
משה גפני: זה ההליך החוקי.
שלי יחימוביץ': אבל רוצים שאני אצביע בלנקו כדי שזה יעבור אל הוועדה המשותפת.
משה גפני: זה ההליך.
טמיר כהן: גם שם נדרש אישור.
יאיר פינס: הפנייה לא תאושר לפני שהוועדה המשותפת מאשרת את זה.
טמיר כהן: בדיוק.
שלי יחימוביץ': מצביעים עליה שוב?
משה גפני: אל תחשבי שיש שם פירוט יותר גדול, אבל יש.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 263 ו-264 – אושרו פה אחד למה לא באתם בשבוע שעבר?
יאיר פינס: לא ידענו שזה כבר הגיע.
משה גפני: זה לא בגלל שלא צריך את הכסף.
יאיר פינס: לא.
יאיר פינס: צריך את הכסף.
משה גפני: פנייה מספר 267 – משרד הביטחון
יאיר פינס: מדובר בשינויים פנימיים בתוך תקציב חוק חיילים משוחררים.
יאיר פינס: בדברי ההסבר מפורט תקצוב תוכנית ביקורת חשבונאית על תשלומים מועברים למכינות ומכללות בסך 400 אלף שקלים, תקצוב תוכנית דיוור ממוכן לחיילים משוחררים בסך 700 אלף שקלים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 267 – אושרה פה אחד
הרצל בן יהושע: אני ממשרד התחבורה.
הרצל בן יהושע: כזכור, הדירוג התעופתי של ישראל ירד בארצות הברית ואנחנו עושים מאמצים כדי להעלות אותו בחזרה ועובדים ביחד עם ה-FAA.
הרצל בן יהושע: לפי הבקשה שלהם צריך להגדיל את כוח האדם הטכני במחלקה לכושר אווירי.
הרצל בן יהושע: מדובר כאן על שלושה עובדים טכניים שיתווספו למחלקה של כושר אווירי ונקווה שבמשך הזמן כן נצליח להעלות את זה לקטגוריה אחת.
אמנון כהן: תעשו את זה מהר.
הרצל בן יהושע: משתדלים כמה שיותר מהר.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 268 – אושרה פה אחד פנייה מספר 269 –
שירה גרינברג: 4 מיליון שקלים לספריה הלאומית.
שירה גרינברג: מדובר בתקצוב של 4 מיליון שקלים לתקציב השוטף של הספרייה הלאומית.
שירה גרינברג: באישור שר האוצר לתקציב הספרייה הלאומית יש 13,5 מיליון שקלים שהותנו – עוד לא תוקצבו – בחתימת הסכם הספרייה הלאומית עם יד הנדיב.
שירה גרינברג: מכיוון שהייתה התקדמות בהסכם הזה, אנחנו משחררים 4 מיליון מתוך ה-13,5 מיליון, ועם סיום חתימתה הסכם, תשוחרר היתרה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 269 – אושרה פה אחד פניות מספר 270 ו-271 –
דניאלה גרא: הפנייה נועדה להעברת סך של 10 מיליון ו-298 אלפי שקלים מתקציב התמיכות בייצור חקלאי לתקציב משרד החקלאות ולפיתוח הכפר בהתאם לסדרי עדיפויות המשרד, וכן לתקצב הרשאה להתחייב בסך של 12,5 מיליון שקלים עבור מיכון חוסך כוח אדם בהתאם להחלטת הממשלה בנושא, ו-10 מיליון שקלים הרשאה עבור מענקי השקעות למפוני גוש קטיף.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 270 ו-271 – אושרו פה אחד
רונית תירוש: יש לי שאלה עקרונית.
רונית תירוש: כאשר באים עם כותרת כזאת שזה נועד לתקצוב סדרי עדיפויות של המשרד, לא מעיין אותנו סדרי העדיפויות של המשרד?
משה גפני: מעניין.
משה גפני: את יכולה לשאול, את יכולה לעכב.
משה גפני: אני לא ממהר לשום מקום ואפשר להזמין מנכ"ל או שר או פקיד בכיר, מה שאת מעוניינת.
רונית תירוש: זאת אמירה בעלמא.
דניאלה גרא: אם תסתכלי, תראי שהכל כתוב.
דניאלה גרא: כתוב לאן זה הולך.
רונית תירוש: אני רואה את המינוסים.
דניאלה גרא: תסתכלי על הפלוסים.
משה גפני: יש מדען ראשי, מחקרים.
דניאלה גרא: נכון.
דניאלה גרא: הוא מעביר תמיכות מסעיף 32 לסעיף 33, שזה תקציב המשרד.
דניאלה גרא: גם בסעיף 33 יש לו תמיכות כמו לדוגמה הדרכה או הוא נותן שירותים וטרינריים ושירותי הדרכה ופיצויים מכוח סמכות שיורית.
דניאלה גרא: הוא נותן מענקי השקעות.
דניאלה גרא: הוא מעביר תמיכות מסעיף לסעיף.
רונית תירוש: אפרופו סעיף שירותים וטרינריים, אני יכולה לדעת אם אתם העברתם מה שהייתם אמורים להעביר לטובת עיקור וסירוס של כלבים וחתולים?
דניאלה גרא: אני חושבת שזה כבר מתוקצב.
דניאלה גרא: זה בהשתתפות עם הגנת הסביבה ואני חושבת שזה כבר תוקצב.
רונית תירוש: באיזה היקף?
דניאלה גרא: אני לא זוכרת.
דניאלה גרא: יש תקנה ייעודית לצער בעלי חיים, 4,5 מיליון שקלים בהתאם לחוק, וזה בסעיף 32.
דניאלה גרא: זה כבר מתוקצב בתוכנית נפרדת.
אמנון כהן: איך זה מתחלק?
אמנון כהן: לרשויות?
דניאלה גרא: זה כבר כתוב.
דניאלה גרא: מעבר לזה, יש עוד השתתפויות בנושא הזה.
אמנון כהן: מי אחראי על הסירוס והעיקור?
אמנון כהן: הרשות או ארגון מסוים?
דניאלה גרא: זאת תוכנית שהם עושים לעידוד.
אמנון כהן: מי בפועל עושה את הסירוס לכלבים?
דניאלה גרא: הווטרינר המקומי.
משה גפני: אסור לעשות את זה.
משה גפני: על פי ההלכה סירוס כלבים וחתולים, הוא אסור.
אמנון כהן: מי בפועל עושה את הסירוס?
דניאלה גרא: הווטרינר ברשות המקומית.
אמנון כהן: הוא מקבל תקציב והוא עושה את זה?
דניאלה גרא: זאת איזושהי השתתפות.
משה גפני: לא קוראים לזה עיקור וסירוס.
משה גפני: סיכמנו שהם לא קוראים לזה כך.
דניאלה גרא: לא, לא קוראים לזה כך.
רונית תירוש: אתה צודק במאה אחוזים.
רונית תירוש: היה ויכוח בנושא.
משה גפני: זה אסור על פי ההלכה.