GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרים אילני: היום אנחנו מדברים כאן על ביטול רשיון של יועץ השקעות, ואני אומרת שיש לנו חוק דומה מאוד בחוק הביטוח (פיננסים), יועצים פנסיונים, שיש סמכות למפקח על הביטוח לבטל בהליך מינהלי, בהתייעצות עם ועדה מייעצת אבל בהליך מינהלי לחלוטין, רשיון של יועץ פנסיוני.
מרים אילני: אדם, יש לו רשיון, הוא עשה מבחנים, הוא קיבל רשיון, אפשר בהליך פלילי לבטל לו את הרשיון.
מרים אילני: דבר דומה אנחנו עושים עכשיו עם יועץ השקעות.
מרים אילני: הסברתי שהצעד הנוסף שאנחנו עושים כאן הוא ביטול אפשרות העיסוק של נושאי משרה בתאגיד מדווח.
מרים אילני: שוב אני אומרת, אפשר לומר שזה לא חוקתי כמו שאפשר לומר על יועץ פנסיוני, אבל זה אותו מהלך גם לגבי ניהול כספם של אחרים כי הם גם מנהלים כספים של אחרים.
משה גפני: זה אותו הדבר?
שגית אפיק: אני חושבת שיש הבדל בין ביטול רשיון שהיום גם לשכת עורכי הדין יכולה לבטל רשיון מחמת עבירות משמעת ופגמים אחרים משום שהיא נתנה את הרשיון.
שגית אפיק: רשיון שניתן לפי חוק הייעוץ הפנסיוני, באמת המפקח רשאי לשלול אותו משום שהוא נתן אותו.
שגית אפיק: זה לבין הרחקה מעיסוק של נושא משרה שאת משרתו הוא לא קיבל מהרשות לניירות ערך וזאת ההבחנה שצריכה הרשות לשים לב אליה.
שגית אפיק: זה החידוש.
מרים אילני: אנחנו אומרים להפך.
מרים אילני: אני חושבת שהפגיעה ביועץ פנסיוני הרבה יותר קשה.
מרים אילני: זה עיסוקו.
מרים אילני: הוא למד את זה וזה עיסוקו.
שגית אפיק: ונושא משרה בכירה בתאגיד?
מרים אילני: נושא משרה בכירה, זה לא כך.
חיים אורון: המפקח על הבנקים אומר לבנק מסוים להעיף את היושב ראש.
מרים אילני: זאת הרחקה.
חיים אורון: או תחליפו את המנכ"ל.
מרים אילני: זאת הדוגמה המקבילה לזה.
חיים אורון: אני לא יודע אם לממונה על ההגבלים העסקיים יש סמכות.
אמנון כהן: יש ועדה פנימית.
משה גפני: כאן ודאי יש ועדה.
שגית אפיק: זה להבטחת יציבות.
שגית אפיק: יש דווקא הוראות גם לגבי בנק.
מרים אילני: אמרנו שאנחנו עושים את זה על תאגיד שכולו עיסוק פיננסי ולכן הרגולציה שם הרבה יותר הדוקה.
מרים אילני: אנחנו אומרים שאת הנושא הזה של אישור העסקה של נושא משרה, ומדביקים את החלק הזה, לא אישור היתר בעל שליטה, לא נושא של רשיון לעסוק אלא רק את הנושא של הפעילות של נושא המשרה כיוון שהיא מאוד חשובה ויש לה הרבה השפעה על כל ההתנהלות של התאגיד והכספים שלו.
מרים אילני: לכן אמרנו שבמקרה הזה אנחנו רואים את זה כדבר שהוא לתכלית ראויה והוא מידתי.
מרים אילני: לכן אפשר לעשות את הקפיצה הזאת והסברנו אותה.
משה גפני: יש עוד שאלות לגבי הפרק הזה?
משה גפני: אני רוצה לסיים כאן את הדיון.
משה גפני: אם כן, זה בסדר.
משה גפני: אנחנו מסיימים כאן.
משה גפני: בישיבה הבאה נתחיל בהוראות כלליות.
אמנון כהן: אתה מתקדם יפה אדוני היושב ראש אבל לא מספיק.
משה גפני: רבותיי, אני מודה לכם.
משה גפני: היום היה יותר קל.
משה גפני: אני עושה הפסקה עד שעה 12:00 ובשעה 12:00 נקיים דיון בנושא אישור מוסדות ציבור והעברות תקציביות.
משה גפני: לאחר מכן, בשעה 1:00 תתקיים ישיבת הוועדה המשותפת לגבי התקציב הדו-שנתי ותהיינה הצבעות.
משה שגיא: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.
משה שגיא: על סדר היום שינויים בתקציב לשנת 2010.
משה שגיא: בישיבה הקודמת נדונה העברה בסכום של 3.5 מיליארד שקלים לנושא התחבורתי, אותה אישרתי אותה אבל הגשתי רביזיה כדי לקבל פירוט על הסכום הזה, לאיזה מטלות הסכום הזה מיועד.
ציון פיניאן: באותה ישיבה אני הגשתי רביזיה בנושא של משרד המשפטים.
ציון פיניאן: אני מסיר את הרביזיה.
ציון פיניאן: אני אכתוב מכתב, אבל אני מודיע על כך.
טמיר כהן: על תקנות המקרקעין.
משה שגיא: תודה.
משה שגיא: ביקש ממני השר להוריד את הרביזיה ושישלחו לי מיד את הרשימה.
אמנון כהן: על מה מדבר אדוני?
משה שגיא: הייתה העברה שאושרה בסכום של 3.5 מיליארד שקלים, שזה סכום מאוד גדול.
משה שגיא: אני ביקשתי ממנכ"ל משרד התחבורה יעקב גנות, ואני מודה לו שהוא נעתר לבקשתי, לבוא לישיבה.
משה שגיא: אישרנו את ההעברה ואנחנו כבר לא דנים בהעברה עצמה.
משה שגיא: אני הסרתי את הרביזיה כדי לא לעכב את ההעברה, לבקשתו של השר ויעקב גנות, המנכ"ל המוכשר של משרד התחבורה, נמצא כאן אתנו ואני מברך אותו בברכת ברוך הבא.
משה שגיא: אם אתה יכול בקצרה אדוני המנכ"ל להסביר לנו למה מיועד הסכום של 3.5 מיליארד השקלים.
יעקב גנות: בהמשך להחלטת ממשלה בנושא יציאה לפרוייקטים תחבורתיים בהיקף של 27.5 מיליארד שקלים, שכוללים תשתיות בתחום התחבורה, התחבורה הציבורית, בתחום הרכבות ומסילות הרכבת, רכש מול הרכבת, סך הכל אותם 27.5 מיליארד שקלים, הוקמה ועדה שמלווה ומובילה את הפרוייקטים ואני עומד בראשה.
יעקב גנות: הוועדה הזאת אמורה בעצם לתכלל ולהוביל את כל הפרוייקטים שהזכרתי.
יעקב גנות: אנחנו מדברים על פרוייקטים שהם באחריות מע"צ בתחום שדרוג כביש הזרוע המזרחי של כביש 6 מעין תות או בעצם מסומך עד חיבור כביש 90 בצפון, באזור עמיעד.
יעקב גנות: המשך כביש 6 מצומת סומך עד צומת כברי בצפון, עוד שני קטעים.
יעקב גנות: סלילת שני קטעים מעין תות עד צומת סומך על ידי יזמים פרטיים או תקציב מדינה, דבר שיתברר תוך כדי פנייה סופית לגבי מקורות המימון.
יעקב גנות: הנחת מסילות לשתי רכבות, הצטיידות וחשמול מסילה אחת כאשר הכוונה היא בין כרמיאל, צומת עכו-חיפה, רכבת אחת.
יעקב גנות: רכבת העמק מחיפה עד מעבר הירדן, כאשר הרכבת מכרמיאל לחיפה, מדובר בהצטיידות/בתוספת חשמול.
יעקב גנות: כל זה מפורט כאן לגבי העלויות למרות שאני יודע את העלויות.
יעקב גנות: הארכת כביש 6 דרומה בעוד שני קטעים.
משה שגיא: מה אלה שני הקטעים?
אמנון כהן: מבית קמא.
יעקב גנות: עד שוקת.
יעקב גנות: להבים-שוקת.
יעקב גנות: שדרוג כביש 31, שהוא חשוב מאוד.
יעקב גנות: זה כביש שמחבר את באר שבע לערד, כביש חשוב לגבי כל ההתנכלויות במקום.
משה שגיא: מה זה שדרוג?
משה שגיא: להפוך אותו לארבעה נתיבים?
יעקב גנות: לארבעה נתיבים עם הפרדה, עם ביטול המחלפים.
יעקב גנות: שדרוג.
יעקב גנות: תוספת של כ-12.5 מיליארד שקלים מתוך ה-27.5 מיליארד שקלים, חשמול מערכת הרכבות, חשמול מערכת הרכבות בין ירושלים לתל אביב, חיפה.
משה שגיא: מה זה חשמול?
משה שגיא: עוד אין רכבת.
יעקב גנות: אבל אנחנו צריכים להתחיל להתכונן לגבי הצטיידות.
משה שגיא: זה תכנון בחשמול?
יעקב גנות: תכנון.
משה שגיא: מתי הרכבת הזאת תהיה מוכנה?
יעקב גנות: הרכבת מתוכננת להתחיל לפעול במחצית ראשונה של 2017.
יעקב גנות: במקביל, כל האישורים הסטטוטוריים, הצטיידות, ביצוע בפועל של החשמול.
יעקב גנות: זה בדיוק הזמן הזה ואנחנו רוצים לעשות את זה במקביל.
משה שגיא: אפילו שזה מתחיל לעבוד ב-2017?
יעקב גנות: ללא קשר.
יעקב גנות: עד שנגמור את האישורים הסטטוטוריים, זה שנה וחצי-שנתיים.
יעקב גנות: תכנון ביצוע הצטיידות והתאמה.
יעקב גנות: זאת בערך התקופה לרכבת.
יעקב גנות: אנחנו רוצים להגיע למצב כזה שלא נעבוד בטירוף אלא אנחנו הולכים לעבוד במקביל בכל התחומים.
יעקב גנות: אני מדגיש, במקביל בכל התחומים.
יעקב גנות: עלות של החשמול הנוסף, כפי שהזכרתי קודם, כרמיאל-חיפה, נהריה-חיפה-תל אביב ובאר שבע.
יעקב גנות: בעצם חוץ מרכבת אילת-באר שבע, שם אנחנו הולכים רק לתכנן, אלו העלויות ואלו הכבישים.
משה שגיא: תודה רבה.
יעקב גנות: יש תכנון של רכבת קלה, חיפה-נצרת.
יעקב גנות: אנחנו הולכים במקביל לכל הרכבות ולכל ההצטיידויות ושיפור כל הכבישים.
יעקב גנות: כביש 6 וכבישי מע"צ.
גאלב מג'אדלה: איפה זה מופיע אצלך?
יעקב גנות: תסתכל כאן.
יעקב גנות: כביש נצרת-חיפה, בבקשה, מסילת ברזל.
משה שגיא: סעיף 79340120.
משה שגיא: זה באמצע העמוד.
יעקב גנות: אנחנו אמרנו שאנחנו לא נקפח אלא ההפך, אנחנו נעשה כל מה שביכולתנו כדי שהפריפריה תהיה מחוברת.
יצחק וקנין: לגבי כביש 6, סומך-כברי, אתם מדברים כרגע על תכנון.
משה שגיא: זה מה שרציתי לשאול.
משה שגיא: אם אתה יכול, אדוני המנכ"ל, לומר לנו טלגרפית, אם אתה יודע, מועדים.
יעקב גנות: בצפון.
יעקב גנות: בימים אלו, בעוד פחות מחודש, אנחנו מציגים לראש הממשלה את הסטטוס של הפרוייקטים.
משה שגיא: תציג לנו קודם.
יעקב גנות: אני כבר אומר לך אותם.
יעקב גנות: מסילת רכבת חיפה, רכבת העמק, ב-20 לחודש הקרוב הממשלה תאשר את נושא צומת יגור.
יעקב גנות: צומת יגור הוא המקום המרכזי שאמור לשלב את רכבת העמק, כביש 6, כביש 70 שחוצה כיום עד כברי ועד שלומי.
יעקב גנות: ברגע שצומת יגור תאושר בממשלה ב-20 לחודש, המשמעות היא שאנחנו יוצאים לדרך עם רכבת העמק.
יעקב גנות: במקביל, אנחנו עוסקים בנושא האישורים הסטטוטוריים לגבי המחלפים שפותרים, כדי להגיע למצב לפיו נוכל לשדרג גם את הכביש שלידו או כמעט במקביל לו, שם תהיה מסילת חיפה-בית שאן.
יעקב גנות: בימים אלה אנחנו עוסקים בסיכום הנושאים הסטטוטוריים.
יעקב גנות: 70 אחוזים מההפקעות כבר בוצעו, 30 אחוזים מבוצעים בימים אלה, במקביל להעברת המקל מרכבת ישראל לחברת מע"צ.
יעקב גנות: זה לגבי רכבת חיפה.
משה שגיא: אולי תאמר לנו לגבי הכבישים ואני אומר לך לפי הסדר שלכם.
משה שגיא: כביש 6, יוקנעם-סומך.
משה שגיא: מתי להערכתך הוא יהיה מוכן?
יעקב גנות: אני לא יכול לומר מתי הוא יהיה מוכן.
אמנון כהן: יש מכרז?
יעקב גנות: לכן אני לא יכול לומר.
יעקב גנות: לא סתם אמרתי שבשבוע הבא מסכמים סופית את שיטת המימון של שני הקטעים שאתה הזכרת.
יעקב גנות: נכון להיום חוצה ישראל ביצעו את הקמת כביש 6 באמצעות חברת דרך ארץ.
יעקב גנות: אנחנו רוצים לתת אפשרות, כנראה – ואני אומר את זה מאוד בזהירות – לדרך ארץ להתמודד במכרז כדי לא להגיע למצב שרק חוצה ישראל סוללים את שני הקטעים הנוספים מעין תות לסומך.
יעקב גנות: ברגע שיוחלט סופית לגבי שיטת המימון, זה יצא למכרז ואז אני אוכל לומר לך בדיוק.
יעקב גנות: מה שכן אני אומר כבר עכשיו זה שמבדיקה שערכנו, קיצור כל שנת סלילה של שני הקטעים האלה, חוסך למדינת ישראל בממוצע 120 מיליון שקלים.
יעקב גנות: אנחנו נעמוד על דעתנו שהסלילה תהיה כמה שיותר זריזה כדי לחסוך למדינת ישראל לאור העובדה שהגיע הזמן לשבור את המיתוס הזה שעובדים משמרת אחת ואין קנסות לגבי מועד סיום.
יעקב גנות: אנחנו רוצים לעשות הכל כדי שזה לא יקרה, גם לקצר, גם לזרז וגם לבצע.
משה שגיא: יש לי שתי שאלות שלא נוגעות להעברה הזאת, אבל אני מעלה אותן מכיוון שאתה כאן.
משה שגיא: היה כאן דיון על משרד התחבורה עוד בטרם מונית למנכ"ל לגבי כביש, נדמה לי, 144, הכביש שבין שוהם לאלעד בו קורות הרבה תאונות.
משה שגיא: באותו דיון סיפרתי על תאונה קשה שאירעה שם.
אמנון כהן: כביש 444.
משה שגיא: כביש 444.
משה שגיא: דיברנו אז על כך שהרכב מגיע ונראה לו כאילו הוא נוסע על כביש אחר.
משה שגיא: יש שם מקום שהוא קצת מסובך.
משה שגיא: תיקנו את העניין הזה.
משה שגיא: המשרד תיקן את זה אבל יש דרישה שלפי דעתי היא מאוד מוצדקת, לעשות תאורה בכביש הזה שהוא כביש מאוד מסוכן.
משה שגיא: אתם מכירים את העניין?
יעקב גנות: אדוני, אנחנו נעשה את הבדיקה עוד היום.
משה שגיא: היו שם תאונות.
משה שגיא: היה כאן דיון עם השר על תקציב משרד התחבורה ובאותו שבוע היו שם תאונות קשות מאוד.
אורי אורבך: היום יש שם הפרדה קשיחה ואי אפשר לעקוף.
משה שגיא: זה מה שאז דרשנו.
יעקב גנות: הפרדה קשיחה כבר קיימת במקום.
יעקב גנות: אם אדוני רוצה שנבדוק את נושא התאורה, נעשה זאת.
יעקב גנות: נבדוק אם יש לזה ייתכנות, לא תקציבית אלא אם יש צורך, אנחנו נטפל בזה.
משה שגיא: השאלה השנייה היא לגבי כביש 10 לבית שמש.
משה שגיא: הכביש משער הגיא לבית שמש שהיא עיר ואם בישראל והיא עיר גדולה, אבל הכביש הוא כביש דמים.
משה שגיא: העלות של הכביש הזה היא מיליארד שקלים.
משה שגיא: השר אמר לי שזה נמצא בתוכנית חומש.
משה שגיא: אני שאלתי לפי דעתי חמישה שרי תחבורה לגבי הכביש הזה, עם שישה או שבעה מנכ"לים, וכל הזמן אמרו לי שזה יהיה בתכנון, חוץ משר אחד שאמר לי שזה לא בתכנון אפילו.
משה שגיא: כל השרים האחרים אמרו לי שזה בתכנון.
משה שגיא: מדובר על כביש דמים.
יעקב גנות: אני אומר לך כדי שלא תספור אותי כשביעי או כשמיני.
יעקב גנות: אדוני, אני אבדוק ואתן לך תשובה.
גלעד תירם: מע"צ מקדמים אותו והוא בבדיקת כדאיות כלכלית.
אמנון כהן: לא, כלכלית הוא לא כדאי.
ציון פיניאן: אני מבקש לא לדבר על כדאיות כלכלית כי ראיתי כאן הרבה מאוד פרוייקטים שאני מברך את השר עליהם, אבל הנושא הכלכלי לגביהם לא היה בראש מעייניו.
יעקב גנות: רבותיי, לא כל דבר הוא כלכלי באותה שנייה.
ציון פיניאן: רכבת העמק היא לא כלכלית.
יעקב גנות: לפי הכלכלי, אני גרתי 45 שנים בנצרת עילית וצריכים לזכור אותה.
אמנון כהן: כביש 200, היכן הוא עומד?
אמנון כהן: הכביש אחרי ניר צבי.
יעקב גנות: הייתי ראש אגף התנועה במשך חמש שנים, עד שלמדתי מה זה כביש 90, כביש 86, כביש 65, כביש 2 וכולי.
יעקב גנות: אתה רוצה שאני אדע?
אמנון כהן: דיברתם כאן במספרים של הכבישים.
ציון פיניאן: הערה לגבי מספרי הכבישים.
ציון פיניאן: אני חושב, אם אני לא טועה, מספרי הכבישים, אם זה חד ספרתי או דו ספרתי או תלת ספרתי, נקבע לפי העומס.
ציון פיניאן: אם זה חד ספרתי, זה עמוס ביותר.
יעקב גנות: זה לפי חשיבותם ודרגתם.
משה שגיא: מה זה כביש 200?
אמנון כהן: ירשום אדוני המנכ"ל לבדוק מה זה כביש 200 ולתת לי תשובה היכן הוא עומד.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, מכובדיי חברי הכנסת, כבוד המנכ"ל, החברה הערבית התברכה ב-15 השנים האחרונות בשרי תחבורה טובים ונתחיל מאפרים סנה שכבוד מבקר המדינה בזמנו כמעט העמידה אותו לדין בגלל שהוא עשה העדפה מתקנת ליישוב הערבי.
גאלב מג'אדלה: אחרי כן שאול מופז והיום כבוד השר כץ.
גאלב מג'אדלה: באמת ממשיכים מדיניות העדפה מתקנת ושני האחרונים מפתיעים לטובה.
גאלב מג'אדלה: האם ההעדפה המתקנת הזאת ממשיכה?
גאלב מג'אדלה: ומי כמוך יודע כמה היא נחוצה כאשר אתה מודע למספרים של ההרוגים בתאונות הדרכים בישוב הערבי שהם הרבה יותר ממספרם באוכלוסייה.
גאלב מג'אדלה: אני עכשיו לא אכנס לסיבות לכך אבל אתה מכיר אותן כמוני.
יעקב גנות: אענה לך שתי תשובות קצרות.
משה שגיא: כן, הפירוש הוא שיש העדפה מתקנת.
יעקב גנות: לא אמרתי העדפה מתקנת.
יעקב גנות: יש טיפול מעמיק.
יעקב גנות: בימים אלו משרד האוצר העביר 200 מיליון שקלים לטיפול בתוך יישובי בני המיעוטים.
יעקב גנות: שנית, רק עכשיו סיכמנו וכבר בתכנון חיבור צומת המוביל בהמשך לסוללים לנצרת, אילות, משהד, נצרת עילית.
יעקב גנות: העלות היא חצי מיליארד שקלים.
יעקב גנות: רק עכשיו זה קורה.
משה שגיא: תודה רבה אדוני המנכ"ל, אני מודה לך.
משה שגיא: שמחנו שהיית כאן ומסרת לנו את המידע.
משה שגיא: תן לנו תשובות על השאלות שנשאלו כאן.
משה שגיא: פנייה מספר 39 –
אריאל יוצר: הפנייה התקציבית נועדה לשם המרת משרות על פי נוהל נציבות.
משה שגיא: אנחנו מצביעים.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 39 – אושרה פה אחד פנייה מספר 124 – משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה הרפרנט לא כאן.
משה שגיא: פנייה מספר 242 – משרד הבריאות
רועי כפיר: הפנייה נועדה להעביר כמיליון שקלים עבור השתתפות בפרוייקט של הג'וינט.
רועי כפיר: מדובר בפיתוח פרוייקטים עם משרד הרווחה ולהשלים ל-600 אלף שקלים את סכום ההשתתפות עבור טיפול בדרי רחוב.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 242 – אושרה פה אחד
משה שגיא: הפנייה הזאת היא פנייה לשינויים מוזלים בתקציב המשרד לתקצוב ההסכמים הקואליציוניים של סיעת הבית היהודי וסיעת ש"ס, ותקצוב 55 מיליון שקלים לטובת שיפוצים.
משה שגיא: השיפוצים הם לא ההסכם הקואליציוני.
משה שגיא: לא.
משה שגיא: זה ברשויות המקומיות.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פניות מספר 247 ו-248 – אושרו פה אחד
רועי כפיר: מדובר בתקצוב מחדש של הרשאה להתחייב למרכז רפואה דחופה בדימונה.
רועי כפיר: המזומן נמצא בתקנה.
רועי כפיר: היינו צריכים לחדש להם את ההרשאה להתחייב.
רועי כפיר: במקור תוקצב ב-2009 המרכז לרפואה דחופה בדימונה במיליון ו-800 אלף שקלים.
רועי כפיר: הסעיף המזומן מועבר בעודפים מ-2009 ל-2010 ועכשיו צריך לחדש להם גם את ההרשאה להתחייב.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 249 – אושרה פה אחד
דולב: הפנייה נועדה להמשך טיפול בפרוייקט גריטת רכבים.
דולב: הפרוייקט מאפשר גריטת רכבים בני עשרים שנים ומעלה במטרה לצמצם את זיהום האוויר על השלכותיו השליליות.
ציון פיניאן: זה התשלום של 3,000 שקלים לרכב?
דולב: תוספת התקציב תאפשר גריטה של 2,000 כלי רכב נוספים.
משה שגיא: יפה.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פניות מספר 250 ו-251 – אושרו פה אחד
אריאל יוצר: השינויים המוצעים נועדו לתקצוב ניהול הנכסים המבונים של רשות הפיתוח ולתכנון מפורט לתשתיות.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 252 – אושרה פה אחד
ציון פיניאן: אני מגיש רביזיה.
משה שגיא: רביזיה של חבר הכנסת ציון פיניאן.
אריאל יוצר: אני מבקש להוסיף משהו כדי שיובן במה מדובר.
אריאל יוצר: הנכסים האלה, חלקם נמצאים במצב תחזוקתי לא טוב.
אריאל יוצר: חלקם בסכנת חיים והכסף כאן מיועד כדי שיוכלו לשפץ אותם.
ציון פיניאן: יש דברים אחרים שגם הם בסכנת מוות.
ציון פיניאן: היו"ר משה גפני: פנייה מספר 252 אושרה.
ציון פיניאן: יש בקשה לרביזיה של חבר הכנסת ציון פיניאן.
אריאל יוצר: הפנייה נועדה לביצוע שינויים פנימיים בתקציב רשות הגז ותקצוב הרשאה בגובה של 16 מיליון שקלים עבור מכרז לפיקוח על הקמת מערכת הולכת גז טבעי.
אמנון כהן: חשוב.
אמנון כהן: זה פרוייקט לאומי חשוב.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 254 – אושרה פה אחד
ציון פיניאן: יהיה כסף למדינה?
אמנון כהן: יש לה כבר.
אריאל יוצר: עובדים על זה.
ציון פיניאן: מעלים את התמלוגים.
משה שגיא: בפנייה הראשונה של המינהל, זה 108 תקנים?
אריאל יוצר: זאת לא תוספת.
אריאל יוצר: זאת המרה.
אריאל יוצר: יש תקני כוח אדם שמאחר שהם מעל חמש שנים במשרה והם משמשים במשרה שהיא משרה קבועה, שמים אותם בשיא כוח אדם.
משה שגיא: כמה חרדים יש שם?
אמנון כהן: אפס.
אריאל יוצר: לא בדקתי.
משה שגיא: אין צורך לבדוק.
משה שגיא: אנחנו יודעים שזה אפס.
משה שגיא: פנייה מספר 258 – משרד החינוך
משה שגיא: פנייה שנועדה לתקצב טיפול בילדים בסיכון, בקרה על קורסי השתלמויות שניתנים על ידי היחידה להסכמי שכר ותקצוב תוכנית ההישגים של המשרד.
אמנון כהן: נושא חשוב מאוד.
משה שגיא: לחינוך העצמאי אין בזה כלום?
משה שגיא: אם הם משתתפים במבחנים הבין לאומיים.
משה שגיא: אין.
משה שגיא: הפנייה הזאת למעשה היא חלק מהפנייה הקודמת ומשום מה היא התנתקה ממנה.
משה שגיא: יש כאן חינוך עצמאי?
משה שגיא: בפנייה הזאת, לא.
משה שגיא: אין חינוך עצמאי.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 258 – אושרה פה אחד תרשמו שהצבעתי בעד.
משה שגיא: פנייה מספר 259 –
משה שגיא: פנייה שנועדה לתקצב את ההשתתפויות של משרד הביטחון במשרד החינוך והשתתפויות של משרד החינוך במשרד הביטחון.
משה שגיא: משרד החינוך משתתף בגין מורות חיילות ובגין פרוייקט עתידים להוראה במדעים ומשרד הביטחון משתתף אצלנו בנושא של יחידות קדם צבאיות.
משה שגיא: כמה כסף?
משה שגיא: בהיקף של 16.5 מיליון שקלים ומשרד הביטחון משתתף בבסיס ואמור להעביר עוד 2.5 מיליון שקלים.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 259 – אושרה פה אחד פניות מספר 261 ו-262 – מרכבה, ממשל זמין, מרכז למיפוי ישראל
צחי דוד: הפנייה נועדה להעביר 4 מיליון שקלים למרכז למיפוי ישראל לטובת מערכת מרכז מחשוב מרכז מיפוי גיאוגרפי.
צחי דוד: אושרה מסגרת תוכנית האצה בשנה שעברה וכרגע ועדת ההיגוי העליונה אישרה את זה.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פניות מספר 261 ו-262 – אושרו פה אחד פניות מספר 263 ו-264 – ביטחון אין רפרנט.
משה שגיא: פנייה מספר 265 –
צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצב מספר נושאים בתקציב משרד השיכון.
צחי דוד: סכום אחד בגובה של מיליון שקלים לתוכניות פינוי-בינוי, 2 מיליון שקלים למוסדות ציבור בעיר מודיעין, לפי סיכום בין משרדי השיכון והפנים.
משה שגיא: עבור זה בעיר מודיעין?
צחי דוד: עבור בניית היכל ספורט.
צחי דוד: 5 מיליון שקלים לשיקום תשתיות במרכז העיר ירושלים, בהתאם להחלטת הממשלה ו-3 מיליון שקלים לאבטחת הר הזיתים ו-20 מיליון שקלים הגדלה בהוצאה מותנית בהכנסה לפרוייקט ישן מול חדש.
משה שגיא: מה זה השתתפות במימון הקמת מוסדות ציבור ומבני דת, 2 מיליון שקלים?
צחי דוד: זאת התקנה הזאת.
צחי דוד: העברה למודיעין.
משה שגיא: לשם מה?
צחי דוד: לאולם ספורט.
משה שגיא: אבל כאן כתוב מוסדות ציבור ומבני דת.
צחי דוד: היכל ספורט נחשב למוסד ציבורי.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 265 – אושרה פה אחד
צחי דוד: עוד פנייה של משרד השיכון.
צחי דוד: משרד השיכון הצליח בהמון שיווקים בסוף שנת 2009, במחצית הראשונה של 2010.
צחי דוד: לאור הצלחה בשיווקים בכל רחבי הארץ, המשרד צריך להגדיר את תקנות ההכנסה שלו לאור גביית הכנסות פיתוח ובהתאם את ההרשאה להתחייב לביצוע אותן עבודות.
משה שגיא: ה צ ב ע ה פנייה מספר 266 – אושרה פה אחד יש את הפנייה של משרד התעשייה לשירות התעסוקה.
אמנון כהן: פנייה מספר 124.
משה שגיא: אין אף אחד שיודע להסביר אותה?
משה שגיא: בסדר, תודה רבה.
משה שגיא: הישיבה נעולה.
משה גפני: על סדר היום תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דוח עצמאי מקוון), התש"ע-2010.
משה גפני: אדוני מנהל רשות המסים, בבקשה.
יהודה נסרדישי: בוקר טוב לכולם.
יהודה נסרדישי: כאשר הפעלנו את מהלך מס הכנסה שלילי, התחייבנו בסעיף 131(ד)(2) להחריג אוכלוסיות מסוימות מדיווח מקוון.
יהודה נסרדישי: זה נעשה בתקנות כאשר זה משלים את החקיקה הראשית.
אמנון כהן: מי האוכלוסיות האלה?
יהודה נסרדישי: בדרך כלל אוכלוסיות של חייבים מקוון, אלה עצמאים, שכירים ולגבי החקלאות.
יהודה נסרדישי: אלה הקטיגוריות.
אמנון כהן: זה חל גם על עוסק פטור?
יהודה נסרדישי: זה פן אחר.
יהודה נסרדישי: עוסק פטור לא שייך לכאן.
יהודה נסרדישי: יחד עם זאת, האוכלוסיות האלה מהוות שכירים שהכנסתם עד תקרה מסוימת, עצמאים עד מחזור של תקרה מסוימת, ואנחנו קבענו בתקנות עד 50 אלף שקלים לתת להם פטור.
יהודה נסרדישי: אם אנחנו נפעיל את המודל שאנחנו מביאים לכאן, אדוני היושב ראש, 28 אחוזים מהאוכלוסייה שהיא 600 אלף שהיו צריכים להגיש מקוון, יצאו משם.
ציון פיניאן: עד 75, מה מספר האוכלוסייה?
יהודה נסרדישי: אין לי את האחוזים עד 75, אבל בין ה-50 ל-75, יצטרפו עוד 25 אלף מגישי דוחות שהם יהיו משוחררים ממקוון.
משה גפני: אני תכף אחזור אליך.
משה גפני: לה"ב מבקשים להתייחס.
משה גפני: אתה סגן נשיא לה"ב.
שמואל חרסט: כן.
שמואל חרסט: שמואל חרסט.
שמואל חרסט: קודם כל, אנחנו רוצים לברך על מהלך ההקלה אבל יש לנו מספר הערות.
יהודה נסרדישי: זה נדיר שמנהל רשות מסים מקבל ברכות.
משה גפני: אני כל הזמן אומר לו שיש רבים שמברכים אותו, אבל הוא אומר שזה לא נכון ואף אחד לא מברך אותו.
משה גפני: אתה מברך את מנהל רשות המסים.
שמואל חרסט: כמובן, על ההחלטה שלהם להקל מסיבות סוציאליות ומסיבות בריאות, כפי שמפורט במזכר של דוקטור יובל שטייניץ, שר האוצר.
שמואל חרסט: נשאלה לפני רגע שאלה בנושא עוסק פטור, האם עוסק פטור כלל בפטור ואני רוצה לומר שלפי ההגדרה שמונחת לפנינו עוסק פטור בפירוש נכלל בפטור אבל נראה לי שלא זאת הייתה הכוונה.
שמואל חרסט: יש כאן בעיה שבסעיף 1(1)(א) מוגדרת הכנסה של יחיד.
שמואל חרסט: בסעיף 1(1)(ב) מוגדרת הכנסה של בן זוג ורק בסעיף (ג) מוגדרת הכנסה חייבת.
שמואל חרסט: יש הבדל משמעותי בין הכנסה לבין הכנסה חייבת ולכן יחיד שהוא עוסק פטור, אם נאשר את הסעיף הזה, מחזור של עוסק פטור היום הוא 70 אלף שקלים – ואני מעגל את הסכום – אבל ברגע ש-70 גבוה מ-50, הוא לא יהיה פטור מהגשת דוח מקוון.
שמואל חרסט: לכן נראה לי שלא זאת הייתה הכוונה אלא יש לפטור הכנסה חייבת, גם בסעיף (א), גם בסעיף (ב) וגם בסעיף (ג).
שמואל חרסט: החובה לדוחות מקוונים חלה על סעיף 2(1)(2)(2) ו-(2)(8) לפקודה שזה עסק, משכורת וחקלאות.
שמואל חרסט: בפטור משום מה נשמטו החקלאים.
שמואל חרסט: הייתי מבקש לצרף גם את החקלאים לפטור, גם את סעיף (2)(8) ברישא.
שמואל חרסט: בדברי ההסבר נאמר שרוצים לתת הקלה גם לאנשים שסובלים מבעיות בריאות.
שמואל חרסט: נכון שאנשים שהגיעו לגיל פרישה פטרו אותם, הם גם יכולים להיות בריאים וזה נפלא, אבל הייתי מבקש להוסיף גם נכה בשיעור של 100 אחוזים.
שמואל חרסט: אם הרעיון הוא לעזור לאנשים שהם במצב בריאות לקוי, סביר להניח שנכה בשיעור 100 אחוזים הוא באותו מצב בריאות שעונה לקריטריון ולכן צריך להוסיף אותו.
ציון פיניאן: יש לו פטור.
שמואל חרסט: אין לו פטור מדוח מקוון.
שמואל חרסט: יש בעיה נוספת שאני מבקש להעלות בפורום הזה.
שמואל חרסט: יש היום חסימות בשע"מ לסוגי נישומים מסוימים שלא יכולים להגיש דוח מקוון, כגון חברות משפחתיות, כגון הכנסה מחוץ לארץ, כגון מי שהייתה לו עסקה במס שבח, ולמעשה היום כל אותו פלח של נישומים הופך להיות עבריין בעל כורחו.
שמואל חרסט: אני מבקש לפטור גם אותם עד ששע"מ יפתח את המערכת לשידור לכל אותם חסומים.
שמואל חרסט: תודה רבה.
משה גפני: יהודה, בבקשה.
יהודה נסרדישי: אני אענה לזה בקצרה אחד לאחד ואלך מהקל אל הכבד.
יהודה נסרדישי: לגבי נישומים או עוסקים שהם תושבי חוץ, חברה משפחתית, יש חריגות למיניהן והיום אי אפשר לשדר אותם מקוון.
יהודה נסרדישי: אני מתחייב שבהוראת הביצוע שאני אוציא, אני אתן על זה פטור, כי שם אני לא יכול להתייחס לגובה.
יהודה נסרדישי: זה לא בחקיקה.
יהודה נסרדישי: בהוראת ביצוע, אני אתן על זה פטור.
משה גפני: נרשם בפרוטוקול.
יהודה נסרדישי: לגבי סעיף 2(1)(2)(2), זה נכון.
יהודה נסרדישי: נשמט סעיף (2)(8) ואנחנו נוסיף את סעיף (2)(8), הכנסה מחקלאות.
יהודה נסרדישי: זה פשוט נשמט.
יהודה נסרדישי: לגבי הכנסה חייבת או לא הכנסה חייבת.
יהודה נסרדישי: לגבי השכירים, אנחנו קבענו שם תקרה ובלם נוסף.
יהודה נסרדישי: במלים אחרות, אם המחזור שלו עכשיו יהיה 50 אלף שקלים כמו שאני מציע, אם הוא יעלה על זה, הוא ייכנס לכך, אבל אנחנו לא רוצים להכניס אותו, את אותו שכיר, אם יש לו למשל שכר דירה 10 אחוזים, מקבל דיבידנד או דברים מעין אלה, ולכן אמרנו שיהיו שני מבחנים.
יהודה נסרדישי: דהיינו, הוא יצא מהפטור למקוון אם המחזור שלו עד 50 אלף שקלים, אבל אם יהיו לו הכנסות נוספות במקורות שהוא לא היה חייב מקוון, שזה ריבית, דיבידנד וכיוצא באלה, לכן קבענו את שני המבחנים האלה.
יהודה נסרדישי: לגבי הנכים.
יהודה נסרדישי: אני אומר לכם שנתנו את דעתנו על הנכות.
יהודה נסרדישי: יש נכות רפואית, יש נכות כזאת ונכות אחרת, יש עיוור, יש חירש וזה מגוון רחב.
יהודה נסרדישי: אנחנו לא רוצים לפטור את זה ואני חושב שלא צריך לפטור את זה כי אנחנו רוצים לראות את הדוחות של הנכים האלה ולקבל אותם מקוון.
יהודה נסרדישי: הוא הרי פטור ממס.
יהודה נסרדישי: אני רוצה לדעת מה מקורות ההכנסה שהוא מקבל ואיך הוא מקבל ולכן לא הוצאנו מכאן את הנכים.
יהודה נסרדישי: אלה הן תשובותיי אדוני היושב ראש.
שמואל חרסט: אדוני היושב ראש, במידה שאנחנו לא נשנה את ההגדרות של הכנסתו והכנסתו החייבת, נוצר כאן אבסורד שהדעת לא מקבלת.
שמואל חרסט: אם אנחנו לוקחים יחיד שהוא רווק, שיש לו הכנסה ממשכורת של 60 אלף שקלים אבל הוא גם הפסיד 60 אלף שקלים מעסק באותה שנה, נשאר לו בכיס אפס שהוא מוגדר בקבוצה שאנחנו רוצים לסייע.
שמואל חרסט: אותו יחיד יהיה חייב להגיש דוח מקוון ולהוציא עוד כסף מכיסו.
שמואל חרסט: אם למזלו הטוב הוא היה נשוי באותה שנה, אז הוא פטור כי הוא יכול לקחת הכנסה, לקזז את ההפסד, יורד לסעיף (ג) של הכנסתו החייבת שהפכה להיות אפס, והוא פטור.
שמואל חרסט: לא יכול להיות שנפלה בין רווק לנשוי.
שמואל חרסט: זה לא יעלה על הדעת בחקיקה להפלות בין רווקים לנשואים אבל זה מה שיוצא מהחוק.
יהודה נסרדישי: טענה מיסויית, חשבונאית היא לא מדויקת.
משה גפני: למה אתם כותבים בפסקה (ג) סך כל הכנסתם החייבת?
משה גפני: למה אתם לא כותבים את זה בפסקאות אחרות?
יהודה נסרדישי: אמרתי.
יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, אנחנו הולכים על המחזור.
ליאת שדמי: הכנסה יכולה להיות הכנסה של מיליון שקלים ובסוף תהיה הכנסה חייבת בגלל הוצאות אחרות או הפסדים.
ליאת שדמי: עדיין המחזור שלו הוא מחזור גבוה.
ליאת שדמי: לא נראה שאנחנו צריכים לפטור מחזורים כאלה גבוהים מדיווח מקוון.
משה גפני: אבל הרווח שלו הוא רווח נמוך.
ליאת שדמי: לא.
ליאת שדמי: בתוך ההכנסה החייבת יש הוצאות פחת שזה לא באמת תזרים מזומנים, יש הוצאות אחרות שהן לא תזרימיות, ועדיין המחזורים שלו הם מאוד מאוד גבוהים, או שיש לו הפסדים שהוא העביר הפסדי עבר.
משה גפני: למה בפסקה (ג) אתם כן כותבים הכנסתם החייבת?
ליאת שדמי: הייתה לנו בעיה טכנית, בעיה שהיא יותר טכנית, לגבי אדם מסוים שיש לו מסחר בניירות ערך ואנחנו לא יכולים מבחינה מחשובית לזהות אם זאת הכנסה חייבת.
משה גפני: מה ההבדל בין רווק לנשוי?
משה גפני: כל מה שאת טוענת, אפשר לומר על רווק.
ליאת שדמי: אני לא מבינה את הטענה לגבי רווק או נשוי.
משה גפני: תסבירי לחברי הוועדה ותסבירי לי.
משה גפני: כל מה שאת תאמרי, אני מקבל את מה שאת אומרת.
משה גפני: בסדר, ניירות ערך, הכל בסדר.
משה גפני: מה ההבדל בעניין הזה בין רווק עם ניירות ערך או הכנסה חייבת או הכנסה לא חייבת לבין זוג?
יהודה נסרדישי: אני לא מצאתי הבדל.