GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרנית פלוג: בנוגע לחוק עידוד השקעות הון, צריך קודם כל לומר שהמרכיב של הסבסוד בחוק עידוד השקעות הון, הניסיון המצטבר אתו לא היה טוב ובאופן כללי גרם להשקעה במפעלים שהשרידות שלהם הייתה נמוכה.
קרנית פלוג: אמרתי הניסיון המצטבר וזה לא אומר שזה נכון לגבי כל מפעל שהושקע בו, אבל כאשר מסתכלים בסך הכל על הסכומים שהושקעו ומה זה עשה מבחינת המפעלים, זה תמך במפעלים עם שרידות בממוצע נמוכה יותר ולא עמדו ביעדי התעסוקה.
קרנית פלוג: לכן אני חושבת שהצורך להסתכל על החוק הזה מחדש, בעיקר על החלק של הטבות המס, ולמקד אותן בפריפריה, זה כיוון מאוד נכון שנעשה כרגע.
משה גפני: רבותיי, אני מודה לנגיד בנק ישראל על הסקירה המקיפה.
משה גפני: אני מודה גם לך אדוני הנגיד , גם לדוקטור קרנית פלוג וגם לעובדים בבנק ישראל על שעשו מלאכה נאמנה.
משה גפני: אנחנו לא נוריד את הדוח שלכם מסדר היום.
משה גפני: אנחנו נשתדל לקיים דיונים לפני שיגיע לכאן תקציב 2011 מכיוון שהממשלה יכולה להחליט אבל בסופו של דבר ועדת הכספים היא זאת שתצטרך לאשר, לשנות ולעשות את הדברים אותם צריכים לעשות.
משה גפני: אני מודה לך אדוני הנגיד, אני מודה לך דוקטור קרנית פלוג, אני מודה לעובדי הבנק.
משה גפני: אנחנו דנים בהצעת חוק ניירות ערך (תיקון מספר 39), התש"ע-2010.
משה גפני: פרופסור גושן, אם אתה רוצה ללכת לישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט, אתה יכול לעשות זאת.
זוהר גושן: ברשותך.
זוהר גושן: אני אשוב לקראת הדיון בתיקון מספר 40.
משה גפני: מי מציג את הצעת החוק?
שמשון אלבק: אני.
שמשון אלבק: מדובר כאן בתיקון שנועד לאפשר ליישם הסכם בין לאומי והסכמים נוספים שייחתמו בעתיד והכרה הדדית של רשויות ניירות ערך.
שמשון אלבק: התכלית של ההסכם הזה, לאחר שתהיה הכרה הדדית בין שתי רשויות – במקרה הזה אנחנו מדברים על הכרה הדדית בין הרשות הישראלית לבין הרשות הצרפתית – חברות בישראל שירצו להנפיק גם בישראל וגם בצרפת, יוכלו להגיש תשקיף בישראל ועל סמך האישור של הרשות הישראלית יוכלו להנפיק בצרפת בלי ביקורת נוספת.
שמשון אלבק: כמו שאמרתי, התכלית היא שחברה רוצה להנפיק בישראל וגם בצרפת ולגייס הון, יכולה לעשות את זה על סמך התשקיף הישראלי שהיא הגישה ואישור רשות ניירות הערך הישראלית.
משה גפני: למה זה רק עם צרפת?
שמשון אלבק: כדי לבצע את זה צריך להגיע להסכמים עם רשויות שונות בעולם, כדי שתהיה הכרה הדדית.
משה גפני: לא יכולתם לעשות זאת?
משה גפני: לא יכולתם לעשות זאת עם לוב כאשר נסעו חברי הכנסת לשם?
שמשון אלבק: כאשר יהיה בלוב שוק הון שאפשר יהיה לגייס בו כסף, אני מניח שנעשה.
משה גפני: עם צרפת זה יותר קל?
שמשון אלבק: התהליך הזה התחיל עם הרשות הצרפתית בגלל שזיהינו שניתן יהיה לעשות את זה אתם.
שמשון אלבק: ההנחה היא שמהרשות הצרפתית אנחנו נלך לכל האיחוד האירופי.
משה גפני: יש עוד משהו חשוב שאתה רוצה לומר בעניין הזה?
אמנון כהן: כרגע זה נעשה רק עם צרפת מבין כל מדינות אירופה או שיש כבר עוד מדינות?
שמשון אלבק: כרגע רק עם צרפת, כאשר אנחנו נמצאים במשא ומתן מול האיחוד האירופי.
שמשון אלבק: האיחוד האירופי הקים גוף שמייצג את כל האיחוד וברגע שיהיה הסכם אתו, המשמעות תהיה שהתהליך הזה יוכל להתבצע גם מול מדינות אחרות.
אמנון כהן: לפני החוק הזה שעבר, לא יכולנו לעשות את הדברים האלה?
שמשון אלבק: יכולנו להגיע להסכמות אבל את ההסכמות האלה אנחנו צריכים ליישם בחוק כדי שאם תרצה להפעיל את זה, זה יהיה ישים.
משה גפני: גם הם במקביל עושים חוק כזה?
שמשון אלבק: הצרפתים?
שמשון אלבק: הצרפתים לא צריכים לתקן.
שמשון אלבק: הם התחייבו לתקן כל מה שצריך על מנת שתהיה הדדיות, אבל אצלם לרשות יש את הסמכויות והם לא צריכים לתקן את החוק.
שמשון אלבק: לכן תיקוני חוק שם לא יהיו לצורך העניין הזה.
משה גפני: האם למישהו יש הערה חשובה בעניין הזה?
שגית אפיק: יש כאן שני סעיפים.
שגית אפיק: סעיף קטן (ד)(1) ו-(2).
שגית אפיק: האפשרות הראשונה היא לשנות את הצו באישור ועדת הכספים לעניין הוספה של מדינה.
שגית אפיק: יוסיפו מדינה רק בעקבות הסכם הכרה הדדי שייחתם?
שגית אפיק: רק בעקבות הסכם כזה.
משה גפני: אז צריך אישור של הוועדה.
שגית אפיק: למה לא צריך אישור הוועדה?
שגית אפיק: ראה פסקה (2).
שמשון אלבק: אם למשל הבורסה בארצות-הברית שינתה את השם שלה כי היה שם מיזוג.
שגית אפיק: ברגע שמדובר בתיקון טכני, אין צורך להגיע לוועדת הכספים.
משה גפני: גד סואן, אתה ביקשת להעיר על החוק הזה משהו?
גד סואן: אנחנו תומכים בו.
גד סואן: זה חוק חשוב.
משה גפני: אתה יודע למה התחילו עם צרפת ולא עם מדינה אחרת?
גד סואן: אני יודע בדיוק ואני חושב שההתחלה הזאת מבשרת טובות.
גד סואן: אני מקווה שבעקבות ההסכם הזה עם צרפת, יהיו הסכמים עם מדינות אחרות חשובות לא פחות מצרפת.
גד סואן: אני מקווה שיעשו הסכם עם ארצות-הברית, ואם היה הסכם כזה, בכלל מצבנו היה יותר טוב.
משה גפני: תקריאי את החוק.
שגית אפיק: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 39), התש"ע-2010 1.
שגית אפיק: תיקון סעיף 35ל בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 35ל – (1) בכותרת השוליים, במקום "בבורסה בחוץ לארץ" יבוא "בבורסה מחוץ לישראל".
שגית אפיק: (2) האמור בו יסומן "(ה)" ובו, אחרי "ואשר מבקש לרשום ניירות ערך אלה למסחר בבורסה" יבוא "ובלבד שלא נחתם הסכם הכרה בין הרשות לבין רשות החוץ במדינת התאגדותו של התאגיד".
שגית אפיק: (3) לפני סעיף קטן (ה) יבוא: "(א) בסעיף זה - "בורסה מחוץ לישראל" – בורסה לניירות ערך,שוק מוסדר, או רשימת מסחר בכל אחד מהם, שאינם בישראל, לרבות בורסה בחוץ לארץ.
שגית אפיק: "רשות חוץ" – כהגדרתה בסעיף 54יא1.
שגית אפיק: (ב) ההוראות לפי פרק זה החלות על תאגיד חוץ שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחוץ לארץ המנויה בתוספת השלישית, יחולו בשינויים המחויבים, על תאגיד שהואגד מחוץ לישראל, שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה מחוץ לישראל או עתידים להירשם בבורסה כאמור במקביל להצעתם לציבור בישראל, ואשר מבקש לרשום את ניירות הערך האמורים למסחר בבורסה בהתקיים כל אלה: (1) בין הרשות לבין רשות החוץ במדינת התאגדותו של התאגיד נחתם הסכם שעניינו הכרה הדדית בשקילות הדינים וההוראות החלים במדינת ישראל ובמדינת ההתאגדות כאמור, לעניין הסדרה, פיקוח ואכיפה בנוגע לשוק ההון (בסעיף זה – הסכם הכרה).
שגית אפיק: (2) מתקיימים לגבי התאגיד ולגבי ניירות הערך שרישומם מתבקש, המאפיינים המנויים בתוספת שלישית ב', ובכלל זה מאפיינים לעניין מדינת התאגדותו של התאגיד, סוג ניירות הערך, והבורסה מחוץ לישראל שבה ניירות הערך רשומים או עתידים להירשם.
שגית אפיק: (ד) (1) שר האוצר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובאישור
אמנון כהן: מה זאת התוספת השלישית?
שמשון אלבק: השם של הרשות הצרפתית.
שגית אפיק: השם של הבורסה ושם ניירות הערך.
אמנון כהן: הצעת החוק הזו מסדירה את ההתקשרות של מדינת ישראל עם חוץ לארץ.
שמשון אלבק: היא יוצרת תשתית.
אמנון כהן: תשתית לחוץ לארץ, ואז אתה עושה הסכם אחר ספציפי למדינה.
שמשון אלבק: יהיה הסכם וצריך להוסיף את השם של אותה מדינה.
אמנון כהן: זאת פלטפורמה לחוץ לארץ.
שגית אפיק: זאת תהיה פלטפורמה.
שגית אפיק: ברגע שיהיה הסכם הכרה עם מדינה נוספת, יוסיפו את זה בצו, באישור ועדת הכספים.
אמנון כהן: אם כן, זאת פלטפורמה לכל המדינות הבאות שייכנסו לאותו תהליך.
שמשון אלבק: להסדר הזה של הכרה הדדית.
שגית אפיק: כל שינוי וכל תוספת של מדינה, צריך להגיע לוועדה.
שגית אפיק: תיקון סעיף 39א בסעיף 39א(ד), בסופו יבוא "וכן על חברה שההוראות לפי פרק ה'3 חלות עליה לפי סעיף 35ל".
שמשון אלבק: יש כללים מסוימים בחוק החברות שאנחנו מחילים על חברות שהתאגדו בחוץ לארץ ונסחרות בישראל.
שמשון אלבק: אנחנו משאירים לעצמנו את האפשרות להחיל עליהן כללים כאלה בהתאם לסעיף שקיים היום בחוק ניירות ערך, גם על חברות שיירשמו בישראל על פי ההסכמים האלה.
שגית אפיק: הוספת תוספת שלישית ב' אחרי תוספת שלישית א' לחוק העיקרי יבוא:
שגית אפיק: סעיף 35ל(ב) ו-(ד) מקום ההתאגדות הבורסה מחוץ לישראל סוג ניירות הערך צרפת שוק מוסדר שקיבל אישור מאת מניות ה-Autorite des Marches Financiers לפי הדירקטיבה האירופית 2004/39/EC 4.
שגית אפיק: תחילה תחילתו של חוק זה בתום 30 ימים מיום פרסומו.
משה גפני: ה צ ב ע ה הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 39), התש"ע-2010 – אושר פה אחד
משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
משה גפני: על סדר היום: הפסקת הדגה בכנרת.
משה גפני: חבר הכנסת ציון פיניאן, האם אתה יכול לעדכן את הוועדה, היתה ישיבת ממשלה לאחר הדיון שהתקיים כאן בוועדה, מה קרה מאז?
משה גפני: אולי תתחיל בשניים-שלושה משפטים, את הבעיה.
ציון פיניאן: אנחנו לא התערבנו, לאחר ההחלטה של ועדת הכספים, ונתנו למשרדי החקלאות והאוצר לשבת יחד ולהגיע לסיכום.
ציון פיניאן: הם ישבו יחד והגיעו לסיכום, שלדעתי, החזיר אותנו כמה שנים אחורה.
ציון פיניאן: הסיכום בגדול הוא- -
שלי יחימוביץ': עוד לפני הסיכום – תתחיל מההתחלה.
ציון פיניאן: הבעיה היא שמשרד החקלאות החליט להפסיק את הדגה לשנתיים.
יוסי ישי: אולי אפתח בכמה משפטים כדי להכניס את חברי הכנסת ואחרים שלא בתמונה.
יוסי ישי: קיימת הידלדלות חמורה מאוד בעשור האחרון בכמות הדגה בכנרת, שהגיעה ב-2008 לירידה בהיקף של כ-90 אחוז – מ-2,000 ומשהו טון ירדנו לכ-200 טון.
יוסי ישי: אם תרצו להתעמק בסיבות, אנשי המקצוע נמצאים כאן, אבל אם זה חשוב, הם יפרטו, ממה זה נובע.
יוסי ישי: עקב ההידלדלות הזו היינו צריכים לבחון מה הסיבות, ולקבל החלטות לגבי איך משקמים את הדגה כדי להבטיח את הטווח הארוך גם של האגם וגם של הדייגים.
יוסי ישי: עמדו כמה חלופות לבחינה, ולצורך העניין הקמנו יחד עם עמיתי, המנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, הקמנו צוות מקצועי, שבחן את כל החלופות האפשריות, כולל החלופה של המשך כרגיל, צמצום סירות הדגים, השבתה, אכיפה וכל הדברים האחרים, והמלצת הצוות היתה חבילת תרופות, שמדברת בראשה – השבתת הכנרת ל-24 חודש, הפעלת מערך אכיפה, מחקר, אכלוס ופעולות נוספות, שקשורות בהשבחת הדיג והשבחת המאזן האקולוגי בכנרת.
יוסי ישי: היה ברור לנו שאי אפשר לקבל החלטה לגבי יישום כל התרופות האלה בלי שניתן איזשהו פתרון למי שמתפרנסים מהעניין, וגיבשנו תוכנית שאומרת שדיג שכל פרנסתו היא מדיג, אנו מציעים שבתקופת ההשבתה נתמוך בו בגובה שכר מינימום.
יוסי ישי: מי שעוסק רק באופן חלקי, יקבל את החלק היחסי משכר מינימום.
יוסי ישי: כשבאנו ליישם את זה, התברר לנו שחלק ניכר מהדייגים לא מנהלים ספרים, ולכן, לפי החוק, אנו לא רשאים לתמוך בהם.
יוסי ישי: ואז היינו צריכים לחשוב על איזושהי חלופה למי שלא מנהל ספרים, ואז סיכמנו כך, שמי שמנהל ספרים יקבל את החלופה הראשונה שאמרתי.
יוסי ישי: מי שלא מנהל ספרים, הגענו להסכמה עם משרדי האוצר והתמ"ת על הכשרה מקצועית.
קריאה: הסכמה בלי לשאול אותנו.
שלי יחימוביץ': מה זה "הכשרה מקצועית"?
יוסי ישי: אנחנו מכירים את הקשיים של האנשים האלה, והכוונה היא לתפור להם חליפות ספציפיות להכשרה מקצועית.
יוסי ישי: אנחנו מכירים את הבעייתיות של הדגה, וכנראה שכל הפתרונות שנכתיב לא ייתנו פתרון מלא לכל העוסקים, ולכן בטווח הארוך, אין ספק שנצטרך להקטין את מספר העוסקים.
יוסי ישי: אל"ף, הכשרה מקצועית היא אילוץ, כי מבחינתנו, היה נוח יותר לתת לכולם את התמיכה, ובזה נגמור את העניין, אבל בגלל האי ניהול ספרים החלופה היתה הכשרה מקצועית לתקופה של ששה חודשים, כשהכוונה היא לתפור חליפה ספציפית להכשרה מקצועית לכל אדם בהתאם ליכולתו, על פי אפשרויות העבודה באזור, כאשר בתקופה הזו הם יקבלו תמיכה בגובה של 2,000 ₪ כהשתתפות בנוסף להכשרה המקצועית.
שלי יחימוביץ': מישהו דיבר אתם?
שלי יחימוביץ': מישהו נשא ונתן אתם?
יוסי ישי: דיברו אתם, אבל הבעיה היא האילוץ.
משה גפני: תעצור כאן.
משה גפני: ציון.
ציון פיניאן: בנושא הדייגים, מה שקרה בכנרת זה מתחיל בפוליטיקה ונגמר ברשלנות, מצד כל הגורמים.
ציון פיניאן: הוכרז שהנושא הזה, בוא נקרא לו נזקי טבע.
ציון פיניאן: ברגע שזה הוכרז כנזקי טבע, צריך לתת פיצויים.
שלי יחימוביץ': מה הפוליטיקה פה?
ציון פיניאן: לא הכניסו את הכנרת בדגיגים והעדיפו יותר את הבריכות.
ציון פיניאן: אני לא רוצה להיכנס לזה, יש הרבה פוליטיקה בנושא הזה.
ציון פיניאן: כי ברגע שיפסיקו לקנות דגים מהכנרת, יתחילו להעדיף את הדגים של הבריכות.
ציון פיניאן: צריך לבדוק, מי מגדל דגי בריכות.
שלי יחימוביץ': זו האשמה מאוד חמורה כלפי שר החקלאות.
ציון פיניאן: בכלל לא.
ציון פיניאן: היו צריכים לאכלס את הכנרת במאות אלפי דגיגים, והמספרים היו קטנים יותר באכלוס, אז צריך לשאול את מי שהיה צריך לעשות את זה, וזה נמשך כמה שנים טובות.
ציון פיניאן: לגבי הנושא של לתפור חבילות, אף אחד לא יכול לתפור חליפות לדייגים, רק חליפת דיג.
ציון פיניאן: ישבו האוצר והחקלאות, הגיעו לסיכומים בלי הסכמת הדייגים, כי נציגות הדייגים לא ישבה שם, והם הביאו הצעה 2,000 שקל לכל דייג.
ציון פיניאן: אני לא מכיר דייג שלא מעשן, ו-2,000 שקל זה רק הסיגריות לחודש, ונתנו להם 2,000 שקל, אבל בתנאי שישתתפו בהכשרה מקצועית; דייג שלא ישתתף בהכשרה מקצועית, ותקן אותי, אדוני המנכ"ל, לא יקבל שקל.
ציון פיניאן: אמת?
ציון פיניאן: לאחר מכן יש סוג אחר של פיצויים, זה 60 אחוז, עוד 3,850.
יוסי ישי: מי שכל עיסוקו בדיג ומנהל ספרים, יקבל שכר מינימום.
קריאה: עיקר עיסוקו בדיג.
משה גפני: אני מבקש שאף אחד לא יתערב.
משה גפני: כל אחד שיבקש רשות דיבור, יקבל, אחרת לא נגיע לשום מקום.
ציון פיניאן: שעיקר עיסוקו יקבל 3,850 שקל, אבהל לא יהיה כפל הטבה – גם את ה-2,000 שקל וגם את ה-3,850.
ציון פיניאן: כשמדברים על עיקר עיסוקו ב-3,850 בקושי מדובר ב-10 אחוז, וגם ה-10 אחוז, אלה שמנהלים ספרים, ועל פי בדיקה של עו"ד דוד מנע, אפילו האוצר לא רוצה אותם שם אתו, שינהלו ספרים, כלומר אין כמעט דיג אחד שמנהל ספרים.
שלי יחימוביץ': לא רושמים כל דג שדגים בספר?
ציון פיניאן: רושמים את הדג שדגים, רק זה שקונה או זה שמוכר.
ציון פיניאן: הגענו למצב של לעג לרש; הדייגים לא עושים שום דבר, ואני מבין שבסוף החודש הצו ייכנס לתוקפו, אין דייגים יותר.
ציון פיניאן: עכשיו, בלית ברירה, דייגים אומרים: היות שיש הנושא של דגי אמנון, אנחנו לא רוצים כלום מכם, תנו לנו, נדוג ברשת של עין 80 מ"מ, ואז אתה לא יכול לדוג אמנון, ואתה דג את הדגים הגדולים יותר.
משה גפני: בכמה דייגים מדובר?
ציון פיניאן: כ-150.
ציון פיניאן: אני חושב שההצעה שלהם היא לא בת קיימא.
משה גפני: הדייגים מוכרים את הדגים, הם לא משלמם מס?
ציון פיניאן: מאז ומעולם הם לא ניהלו ספרים.
משה גפני: כלומר ברגע שנכנס הצו לתוקף, ואי אפשר לדוג בכנרת, הדייגים האלה נשארים מובטלים.
ציון פיניאן: הם הציעו הצעה: ניתן להם אפילו הכשרה מקצועית - שף למטבח.
ציון פיניאן: אתה מכיר דייג שיהיה שף במטבח?
ציון פיניאן: אני עדיין לא מכיר.
משה גפני: אדוני המנכ"ל, אתה הנציג הבכיר כאן בוועדה של ממשלת ישראל, שעוסקת בעניין הזה, ואני ארצה לדעת את תגובתך לכל מה שייאמר פה, גם על ידי, אז תדבר בסוף.
יוסי ישי: רק הערה – אל"ף, נמצאים פה גם אגף הדיג וגם מינהלת הכנרת.
יוסי ישי: אבקש שבאיזשהו שלב בדיון ניתן להם להסביר את הסיבות להידלדלות הדגה.
קריאה: יותר טוב מאתנו- -
משה גפני: עם כל הכבוד, אין פה דגים, יש פה צפרדעים בכנסת.
יוסי ישי: שתיים, כדי לשים את הדברים בפרופורציה, במסגרת החלטת הממשלה גיבשנו חבילת תמיכות של 5.7- -
משה גפני: אתה עושה טעות עכשיו.
ציון פיניאן: הממשלה החליטה שמנכ"ל משרד ראש הממשלה.
יוסי ישי: חבילת תמיכות של 5.7 מיליון שקל, שמתוכם 4.3 מיליון שקל – תמיכה בדייגים, כאשר כל ייבוא לדגה מוכפל במחיר עומד על 2.5 מיליון שקל.
יוסי ישי: כלומר מה שלא יהיה, פוטנציאל הדגה כפול המחיר זה 2.5, ואנחנו מציעים פה חבילת פתרון לדייגים של 4.3.
משה גפני: אדוני המנכ"ל, אני רוצה שתקשיב היטב לדוברים, גם אני אדבר קצת על העניין הזה, כי אני מכיר הרבה דברים שעוברים כאן בוועדה.
משה גפני: עובר הרבה כסף, אבל בסוף הוא לא מגיע ליעדו, ואגף התקציבים יושב ומחכך ידיים בהנאה, והוא רואה איך שאנחנו רבים פה על כל מיני העברות תקציביות, שבסופו של דבר הן לא יכולות להתבצע, כלומר אפשר להעביר 4.7 מיליון, אפשר להעביר, לדעתי, גם 47 מיליון – הם לא יגיעו בסוף ליעדם, לכן אני מציע שתשמע את הדוברים.
משה גפני: לא מספיק מה שהממשלה החליטה להעביר כסף; השאלה, לאן זה יגיע בסוף.
משה גפני: האם זה יגיע לעובדה הזאת, שהיועץ המשפטי של משרד החקלאות או של זה או שהחשב לא יאשר את העברת הכסף, כי הדייג לא הלך להיות שף במסעדה בטבריה.
משה גפני: אז תקשיב להם.
משה גפני: אני מאמין שאתה רוצה את הפתרון, בניגוד לכמה כאלה, שלא כל כך מעניין אותם.
יעקב פדידה: אני יושב אתם כבר ים של ישיבות.
יעקב פדידה: יש לי פה מסמכים ביד- -
משה גפני: אתה יכול להגיד לי, מה אתם מבקשים?
יעקב פדידה: כרגע עובדים על עין 72, שזה תופס דג קטן, כי אין דגים גדולים.
יעקב פדידה: אני מציע גם מבחינה מנטלית לדייגים, ברגע שתושיב אותם בבית, רמת הפשיעה בטבריה תחגוג.
יעקב פדידה: אנשים אומרים לי: אנחנו מעדיפים ללכת לבית סוהר; גם ככה האשה תקבל ביטוח לאומי, בלי טובות של משרד החקלאות.
יעקב פדידה: שם לפחות יהיה לנו מה לעשות.
יעקב פדידה: פה מה נעשה?
יעקב פדידה: נלך להמר?
יעקב פדידה: נגנוב?
יעקב פדידה: חלק לא קטן משוקמים, חיילי צה"ל.
יעקב פדידה: נכה צה"ל יושב פה לידך.
יעקב פדידה: יש בעיה לא קטנה בלהוציא את האנשים, ולהושיב אותם בבתים.
יעקב פדידה: ההצעה שלי, להגדיל את העין, וזה גם בישיבה עם חיים אנג'וני ומוטי נחום, שאני חושב שהתקבלה על ידם, אם נעביר אותה ואם נביא תקציב לנושא הזה, לעלות לעין 80, כלומר להגדיר את העין של הדגים ל-80.
יעקב פדידה: הם יסבסדו את הרשתות, כי לנו אין מאיפה.
יעקב פדידה: זה גם לא בשמיים – מיליון-מיליון ו-200 שקל, כל הסיפור הזה, ולעודד את הדייג – תמיכה, לא פיצוי – תמיכה של 2,000 שקל במשך שנתיים, כי גם ככה הוא לא יביא דגים.
יעקב פדידה: אבל ככה אתה לא מוציא אותו מהים.
יעקב פדידה: אתה לא זורק אותו ברחוב.
יעקב פדידה: הדיג, אכפת לו להיות בכנרת.
יעקב פדידה: תוציא אותו משם, יהיה בלגאן.
משה גפני: לא הבנתי- -
יעקב פדידה: אין הרבה דגים גדולים, אז הוא יתפוס מעט.
יעקב פדידה: גם יהיה לו קשה להביא את הפרנסה.
יעקב פדידה: אז ב-2,000 שקל תמיכה פתרת לנו את הבעיה, שהדייג לא מסתובב.
יעקב פדידה: הוא 70 שנה או 30 שנה רגיל לקום בארבע בצהריים, ללכת לים, חוזר ב-10:00 בבוקר לבית.
יעקב פדידה: אתה לא הורס אותו.
יעקב פדידה: כך הוא נשאר בים.
יעקב פדידה: אין לדייגים בעיה, דיברנו על הנושא הזה.
יעקב פדידה: אבל הבעיה מתחילה מאצלם – אנחנו צריכים פיקוח בכנרת, אכלוס מסיבי.
יעקב פדידה: יש פה מסמך, שאם תראה אותו, תגיד: גם יוסי ישי וכל מי שיושב פה, משרד החקלאות, ועדת חקירה צריכים ללכת, כי את המסמך הזה יוסי ישי וגם השר קיבלו כבר לפני מספר חודשים ומבקר, משרד החקלאות, ולא נעשה כלום.
יעקב פדידה: אנחנו עם המסמך הזה הולכים לבתי משפט, ואם צריך את השר שמחון נביא גם לבית משפט.
יעקב פדידה: יש פה מסמך חמור מאוד.
משה גפני: למה, לדעתך, הפסיקו את הדגיגים בכנרת?
יעקב פדידה: -
יוסי ישי: הוא פשוט משקר.
יעקב פדידה: אין דוחות, אין דיווח, אין כלום.
יעקב פדידה: אם הם מסכימים לעניין של עין 80, אנחנו צריכים אכלוס מסיבי, מה שלא היה, פיקוח, שמירה על הכנרת כמו שצריך, ותמיכה לדייגים ב-2,000 שקל, ופתרנו את כל הבעיה.
פואד נסאר: לצערי, ההחלטה היתה מהירה מאוד, ללחוץ על ההדק, והכול התפוצץ.
פואד נסאר: לדעתי, היה אמור כבוד המנכ"ל עם הנהלת המשרד לבוא אתנו במגע לפני כל הצעדים הדרסטיים האלה כדי לאפשר לדייגים להוכיח למקצועיים שיושבים במשרדים – הם מקצועיים על הניירת, אנחנו מקצועיים בים או בימה של טבריה.
פואד נסאר: לו הדבר היה נעשה, כל זה היה מיותר.
פואד נסאר: אני ביקשתי בישיבה מסוימת שיראו לנו את השקופיות ואת כל המחירים שהולכים לשלם לדייגים, ואמרתי מראש: זה לא רלוונטי, אדון מוטי נחום, נשלחת על ידי המנכ"ל, אני מכבד אותך, בוא נקים ועדה משותפת, בוא נבחן את המצב, ניכנס לעומק הקורה, וכל אחד יקבל את המגיע לו.
פואד נסאר: לדעתי, כנרת ללא דייגים זה לא כנרת, והים התיכון ללא דייגים זה לא ים.
פואד נסאר: משום מה, הערימו עלינו, לצערי.
פואד נסאר: פנו לשר, הטעו אותו, ואני לא בטוח שידידי, יוסי ישי, הוא עשה את זה.
יוסי ישי: לא, אני עשיתי.
פואד נסאר: אני לא הפרעתי לך.
פואד נסאר: לו היית אתה עושה את זה, היית עונה לי.
פואד נסאר: אז משום מה הערימו עלינו, העבירו את זה לשר.
פואד נסאר: פתאום אנחנו שומעים – יש החלטה.
פואד נסאר: מה ההחלטה – לקבור את הדייגים בטבריה, וההמשך זה לים התיכון ולים סוף.
פואד נסאר: לדחות את כל מה שהיה, להקים ועדה משותפת – אנחנו עם בכירי משרד החקלאות, עם המומחים האמיתיים האותנטיים, עם הדייגים הבכירים האותנטיים, לבחון את זה מחדש.
פואד נסאר: לדעתי, יש מקום לשקם את הכנרת, ואם משקמים את הכנרת, אנחנו נשקם גם את הים התיכון וגם את ים סוף.
פואד נסאר: אדוני, אני מבקש להתייחס לזה ברצינות.
פואד נסאר: זה 150 משפחות, לא 150 דייגים.
פואד נסאר: אני מבקש, יוסי, ידידי, קח את זה לתשומת לבך.
משה גפני: עו"ד דוד מנע.
משה גפני: אתה מייצג את הדייגים?
2467: כן, וקיבוצי עין גב וגינוסר - גם הם בעניין.
2467: עין גב, כשאתה עוצר את הדיג בכנרת, אתה עוצר גם את קיבוצי עין גב וגינוסר מלדוג דגים בכנרת, והם עוסקים מסודרים, ורק ההפסד שלהם זה כל התקציב שיוסי הקציב לדייגים, ההפסד שלהם בנושא הזה.
2467: כלומר עין גב וגינוסר גם הם דגים בכנרת בספינות.
משה גפני: אבל הם מקבלים פיצוי.
2467: אבל הפיצוי שהם יוכלו לקבל לפי ההכנסות שלהם למס ההכנסה – יאכלו את כל התקציב שיוסי הקציב לכנרת.
יוסי ישי: יש סתירה מובנית – אם כל היבול זה 200 טון והמחיר הוא 13, 2.5 טון, הוא נותן פה 4.7. אני לא מבין את ההיגיון.
2467: אני רוצה להתייחס לגופו של עניין בנושא הזה.
2467: אני יועץ משפטי שלהם.
משה גפני: מאוד חשוב עכשיו לדייק.
משה גפני: את העיקרון הבנו – לפי המצב הנוכחי, הם לא יקבלו פיצוי, או יקבלו פיצוי מאוד חלקי, אבל אמרת פה דבר שחשוב לי לדעת באופן ענייני: אתה טוען שקיבוצי עין גב וגינוסר, היות שהם מנהלים ספרים, סך הפיצוי שהם יקבלו - אתה יודע כמה?
2467: אני יכול לשער.
משה גפני: אתה לא יודע בוודאות, כי מה שאמרת, שכל ה-4.7 מיליון הולך אליהם.
2467: כן, חצי מזה יהיה פיצוי לגינוסר ולעין גב.
יצחק וקנין: אתה יכול להגיד, כמה הקיבוצים האלה מבחינת טון?
יצחק וקנין: הכול זה נגזרת של כמה טון אנחנו מוציאים מהכנרת, כולל הקיבוצים, כולל הדייגים, ואז נגדע אם הפיצוי מספיק או לא מספיק, אם זה אפשרי בכלל.
יעקב פדידה: בסקר שהם עשו, אל"ף, זה לא אדם מהמשרד.
יעקב פדידה: לא מקצועי נתן להם את הדיווח.
יעקב פדידה: זה הערכה על סמך סוחר דגים שעובד עם הקיבוצים.
יעקב פדידה: זה גם האינטרס שלו, לדפוק את הדייגים.
יעקב פדידה: הקיבוצים לבד - חצי.
יצחק וקנין: כמה זה מהווה מבחינת כמות?
יצחק וקנין: זה המפתח של כל הסיפור פה.
2467: לגבי פיצוי, אין פיצוי לדייגי הכנרת, כי מתוך 230 דייגים שרשומים באגף הדיג, 140-150 דייגים פעילים, שיוצאים לים עם הסירות שלהם.
2467: מתוך אלה איזה 6-7 בלבד מנהלים ספרים במס הכנסה – לא כי הם לא רוצים לנהל; מס הכנסה לא רוצה אותם.
2467: הדייגים האלה עולים לו תיק, אם הם פותחים תיק במס הכנסה.
2467: היו דייגים ששלחו אותם חזרה למס ההכנסה: אין לנו רצון לפתוח לכם תיק, כי אין לכם הכנסות.
2467: עלות החזקת התיק שלכם במס ההכנסה היא יותר גדולה מאשר תשלמו את המס, כי הם לא משלמים מס.
2467: אז כשאתה מדבר על פיצוי לדייגים שמנהלים ספרים - אין פיצוי.
2467: אומרים עכשיו: נשלם לדייגים שיעברו הכשרה מקצועית.
2467: הנה, יושב לידי דייג בן 71.
2467: כל חייו זה דיג.
2467: בן 71 יעשה הכשרה מקצועית?
קריאה: אסור לסגור את הכנרת.
2467: אפילו הכשרה מקצועית של משרד העבודה, שאני מכיר אותה, היא גם מוגבלת בגילאים, אז בגיל 60 תעשה לו הכשרה מקצועית?
2467: אמר לי דייג בשבוע שעבר בטבריה: הדייגים של טבריה מסוכנים יותר על היבשה מאשר על הים.
2467: רבים מהדייגים של טבריה הם עבריינים לשעבר שמשוקמים.
2467: תעלה אותם ליבשה - העלות של שירותי הרווחה בטיפול בהם יהיה יותר מכל התקציב של הטיפול בכנרת.
2467: זה לגבי הפיצוי.
2467: דבר שני, יש חוק יסוד: חופש העיסוק.
2467: יוסי, מוטב שתביא את זה גם ליועץ המשפטי- -
ציון פיניאן: תגיד שהם בדרגת סיכון גבוהה.
2467: חוק יסוד: חופש העיסוק, כזה חוק יפה שחוקקו בכנסת הזאת אומר שכל אזרח או תושב זכאי לעסוק בכל עיסוק, מקצוע ומשלוח יד.
2467: אין פוגעים בחופש העיסוק אלא בחוק ההולם את ערכי המדינה, וכל רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד את חופש העיסוק של כל אזרח או תושב.
2467: יש פה דייגים שמתפרנסים מדיג כבר משנות ה-50 – 50 ו-60 שנה.
2467: אתה הולך לסגור את הכנרת.
2467: לא דיברת אתם, אתה הולך לפגוע בעיסוק שלהם בתקנות או בצו או בכל מיני דברים כאלה.
2467: זה לא יתפוס, יוסי.
2467: שרבוט של בג"ץ, עמוד אחד לבג"ץ אני עוצר לכם את זה.
2467: אתה צריך לחוקק חוק, וכמו שצריך; לא בצווים ולא בתקנות, כך שהממשלה קיבלה החלטה, אבל תוקף - אין לה, כי אתם צריכים לכבד את חוק יסוד: חופש העיסוק בנושא הזה.
2467: דבר שלישי, אין תוכנית.
2467: כל התוכנית שלכם היא לא תוכנית.
2467: את הקורמורנים הברחתם לבריכות הדגים, הם התנחלו בכנרת – 40 טון בשנה הם אוכלים.
משה גפני: דיברנו על זה בישיבה הקודמת כבר.
משה גפני: זה דיון נוסף.
2467: אכיפה – אזור הבטחה, שזה אזור של השרצה של דגים, 4 ק"מ, הם אסרו את הדיג בבטחה.
2467: 4 ק"מ הם לא מצליחים לאכוף, ודייגים נכנסים לשם בניגוד לאיסור.
יעקב פדידה: לא דייגים שלנו; דייגים מהחוף באים.
2467: ודגים דגים באזור השרצה שאסורה שם דגה.
2467: 4 ק"מ של איסור הם לא מצליחים לאכוף, 4 ק"מ.
2467: הם יצליחו לאכוף ב-61 ק"מ של כנרת את האיסור?
2467: לכן אני אומר, צר לי שההחלטה הזו התקבלה ללא התייעצות עם אף דייג – לא עם יושב ראש הוועד הארצי שלהם, לא עם יושב ראש הדייגים של טבריה, לא עם פרופסור - יש פרופסורים שמומחים לנושא.
2467: דיברתי אתם.
2467: יש מחלוקת באגף הדיג, ואתה רואה את המסמך שלפניך.
2467: לכן אני מצע קודם כל לבטל את איסור הדגה בכנרת לשנתיים.
משה גפני: אבל מה אכפת לך שיש איסור?
משה גפני: בלאו הכי לא אוכפים אותו.
2467: הם יאכפו אותו.
2467: הם יכולים מחר לקחת חלק מהתקציב הזה, ויעסיקו עוד 50 פקחים.
יעקב פדידה: זה צריך לעבור ועדת כלכלה, ושם זה לא יעבור.
2467: ייקחו 50 פקחים על החוף.
2467: אני אומר - בואו נבטל את זה, נגיע להסדר לגבי נושא הכנרת, או זה המשך דיג מבוקר, להוריד ספינות; יש היום 70 סירות דיג.
2467: תוריד 20-30, תן לו פיצוי, הוא יוריד את הסירה מהכנרת.
2467: תדלל את הסירות, תדלל את הדייגים.
2467: תעשה את הדיג מבוקר, ותמצא דרך לפצות את הדייגים בכל התקופה הזאת.
2467: הם בדרך של הפיצוי שכחו את עין גב וגינוסר.
2467: לדייגים של טבריה יש חסקות קטנות.
2467: לדייגי עין גב גינוסר יש ספינות דיג.
2467: עין גב וגינוסר מדווחים למס הכנסה.
2467: לא גיבשו תוכנית לגביהם.
2467: אם היו מגבשים תוכנית, היו רואים שהתקציב שמקציבים לפיצוי הדייגים, חלק גדול ילך לקיבוצים.
אברהם אלבז: כל העניין בישיבה הזאת הוא קודם כל טובת הכנרת.
משה גפני: אנחנו קיימנו דיון לבקשתו של חבר הכנסת ציון פיניאן על נושא הדגה.
משה גפני: נשמעו דעות מומחים לכאן ולכאן וכל מה שנלווה לעניין הזה, ואנחנו המתנו להחלטת הממשלה.
משה גפני: אני דיברתי עם ציון באותו יום של ישיבת הממשלה.
משה גפני: היה דובר שאולי החלטת הממשלה תידחה כדי לבוא אתכם בדברים.
משה גפני: החלטת הממשלה לא נדחתה, היא התקבלה באותו יום, ואז התחילו דיונים.
משה גפני: כשראינו שאין פתרון ביקש חבר הכנסת פיניאן, ואני, כמובן, נעניתי לבקשה הזאת, לעשות ישיבת המשך.
משה גפני: אני מבין שאין פתרון.
משה גפני: מה שאנחנו מנסים עכשיו לעשות זה לשמוע אתכם, לשמוע את משרד החקלאות, ולנסות לראות, האם יש לנו היכולת להשפיע על הממשלה להגיע לפתרון אתכם.
משה גפני: יש שתי אפשרויות – יש אפשרות שנשפיע על הממשלה ויש אפשרות שלא נשפיע עליה.
משה גפני: אז נמתין לראות, אבל קודם בוא נמצה את הדיון.
אברהם אלבז: אני אומר שקודם כל, צריך להתייחס גם לדייגים.
אברהם אלבז: הם עובדים 20 שעות ביום.
אברהם אלבז: עוזבים משפחות, חורף, וישנים בסירות ובתנאים לא תנאים.
אברהם אלבז: מגיע לדייגים קצת כבוד.
אברהם אלבז: בימים אלה הכנרת מפרנסת 140 משפחות, 160, זה גם מכובד.
אברהם אלבז: יש גם דור המשך.
אברהם אלבז: לנו יש אלטרנטיבות כדייגים.
אברהם אלבז: מי כמונו יודע כדייגים ותיקים מה טוב לכנרת ולמה אין דגה בכנרת.
אברהם אלבז: כולנו יודעים בדיוק למה אין דגה בכנרת.
אברהם אלבז: מי שאחראי לזה זה הגנרלים האלה, הליצנים אלה.
משה גפני: לא מסכים.
משה גפני: מי גרם לזה שאין דגים בכנרת?
משה גפני: אל תיתן תארי כבוד לאף אחד.
אברהם אלבז: לא אכפו את החוק סובב כנרת.