GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי לוי אבקסיס: אתה יודע שיש ערים שלא מתקבלות לתאגידי המים ואז הן משלמות קנסות?
שי חרמש: אורלי, אם תרצי לקיים דיון על תאגידי המים את מוזמנת אליי לחדר ואני מוכן גם לבוא אלייך.
אורלי לוי אבקסיס: למה אלה שלא מתקבלים נענשים ומשלמים קנסות?
אורלי לוי אבקסיס: זה האבסורד הכי גדול וזה בשלטון המקומי.
שי חרמש: באה רשות כמו כרמיאל ובשקיפות מלאה מוכיחה שמשאב המים ברשויות המקומיות הוא משאב של הכנסה ולראיה, ברגע שעדי אלדר העביר את שימוש המים מהעיריה לתאגיד, חסרים לו 5 מיליון בכיס.
שי חרמש: הוא יכול להגיד לך שזה המספר.
שי חרמש: אם רוצים היום לעודד הקמת תאגידי מים צריך לבוא האוצר ולהגיד: רבותי, אנחנו נותנים תקופת הסתגלות.
שי חרמש: אתם רוצים לעבור לתאגיד מים?
שי חרמש: במהלך שלוש-ארבע שנים תסגרו את הפער הזה ובעוד ארבע שנים תעמדו על הרגליים לבד.
שי חרמש: מה שקרה הוא שעיריות הקימו תאגידי מים ולמחרת בבוקר חסרים 5 מיליון שקל בתקציב.
שי חרמש: שנית, אנחנו מדברים היום ורוממות הפריפריה בראשנו.
שי חרמש: הממשלה אומרת שהפריפריה היא מעל הכל ומפקידה אפילו בידי מירי רגב את ועדת המשנה לפריפריה.
שי חרמש: חלק מפוטנציאל ההכנסה הוא הכנסה ממגורים.
שי חרמש: צריך להגיד שבפריפריה יוצרים מציאות של ארנונה נמוכה יותר מכפי שהיא בסטטוס סוציו-אקונומי דומה במרכז הארץ.
שי חרמש: קובעים לכרמיאל רמת ארנונה נורמטיבית, כשהיא קובעת פחות.
שי חרמש: כלומר, בא ראש עיריית כרמיאל ואומר: אני לא גובה מתושביי 40 שקל אלא 30 שקל.
שי חרמש: אומר לו משרד הפנים: אין שום בעיה, תשלם את ההפרש מהכיס שלך.
שי חרמש: שלישית, כשגוררים רשות כמו כרמיאל ודומיה למצב של גרעון, אומרים לראש העיר: אין בעיה, אנחנו ניתן לך אישור, לך תיקח הלוואה.
שי חרמש: זה נשמע מאד יפה על פניו ומתברר שיש תמריץ ללקיחת הלוואות.
שי חרמש: ברגע שהוא לוקח הלוואה שהיא יותר ארוכה מ-11 שנה, משרד הפנים מחזיר 70% מההלוואה.
שי חרמש: כדאי לקחת הלוואות כי מישהו אחר משלם.
שי חרמש: מה התמריץ שנותנים?
שי חרמש: אומרים לרשות: אל תעמדי על הרגליים, אל תנהלי ניהול כספי מסודר ומאורגן, קחו הלוואות ותמשיכו להסתבך.
שי חרמש: הנושא הרביעי והאחרון נוגע לעיר המחוז שאני מייצג פה בכנסת.
שי חרמש: יושב פה דוד בוסקילה וטרחנו ועמלנו פה בארבע השנים האחרונות לייצר מציאות של הנחות מס ראויות לתושבי שדרות.
שי חרמש: עכשיו אנחנו באים לתושבי שדרות ואומרים להם: רבותי, אנחנו מעוניינים לתת תמריץ ולהגדיל לכם את ההכנסה הפנויה כדי שירצו להמשיך לגור שם תחת הקסאמים.
שי חרמש: מה קורה כשמגדילים את ההכנסה הפנויה?
שי חרמש: הסוציו-אקונומי עולה, אנשים מרוויחים יותר.
שי חרמש: באים לעיריה ואומרים: את מה שנתתי לתושב ברחוב ממול, אתה, אדוני ראש העיר תשלם.
שי חרמש: מוסר ההשכל מכל הסיפור הוא שהנוסחה היא יצירת אדם, ברצותו משנה, ברצותו מתקן.
שי חרמש: לכן, ביד אדם לשנות, לא ביד שמיים.
שי חרמש: הצוות שהצעת שיקום לבחינה מקצועית של הפרמטרים.
שי חרמש: חלק מזה פרמטרים וחלק השקלול.
שי חרמש: ייתכן שצריך להזיז פרמטרים, להוסיף פרמטרים, לשקלל אותם אחרת.
שי חרמש: דיון מקצועי לגמרי.
שי חרמש: דבר נוסף, קל לי להגיד את זה מהאופוזיציה.
שי חרמש: בואו נחליט פה על נושא אחד שעליו אנחנו הולכים עד הסוף אגב, בכנסת הקודמת עשינו את זה על חוק עידוד השקעות הון תעשיה.
שי חרמש: באו ג'ומס ורובי ואמרו שעל 400 המיליון האלה הם הולכים עד הסוף.
חיים אורון: כנראה אני לא הייתי שם, הייתי בכנסת אחרת.
חיים אורון: היו עשרה נושאים ובנושא הזה הרווחנו.
שי חרמש: איך אמר ג'ומס?
שי חרמש: היו עשרה נושאים ובנושא הזה הרווחנו.
משה גפני: זה לא חשוב, אנחנו לא בשיעור היסטוריה.
שי חרמש: אני רוצה להציע דבר אחד – אם באמת בנפשך הדבר ואם אי אפשר לשנות את הנוסחה לאלתר ואפשר לדאוג שב-2011 יהיו 3 מיליארד, תאמין לי ש-60% מהמכאובים שבאו לפה יעברו מן העולם.
שי חרמש: אחרי זה נטפל בנוסחה.
שי חרמש: בשביל זה צריך החלטה שלכם שהולכים עם זה עד הסוף ואם תבקשו, נלך אתכם.
שי חרמש: קדימה תלך אתכם בעניין.
משה גפני: אתה אל תגיד לי מה לעשות בגלל שאתה יותר קואליציה ממני.
אורלי לוי אבקסיס: הקואליציה תצביע בעד התקציב?
אורלי לוי אבקסיס: מה זה אומר ללכת אתכם?
משה גפני: סיון יחיאלי ואחריו ג'ומס.
סיון יחיאלי: אדוני היושב ראש, ב-2003 נפל דבר ומאז אנחנו היינו מוקצים מחמת מיאוס.
סיון יחיאלי: הדבר היה שהוחלט שהאשכול הסוציו-אקונומי הוא האורים והתומים של התקצוב הממשלתי.
סיון יחיאלי: אגב, לא רק במשרד הפנים.
סיון יחיאלי: גם במשרד החינוך, גם במשרד התחבורה וגם במשרד הרווחה.
סיון יחיאלי: בכל משרדי הממשלה.
סיון יחיאלי: גם כדי לעקר חתולים אני צריך לשלם יותר כי אני אשכול סוציו-אקונומי 9.
סיון יחיאלי: החתולים שלנו עולים קצת יותר.
סיון יחיאלי: הנה הגיעה אחרית הימים.
סיון יחיאלי: בוסקילה משדרות ושלמה בוחבוט והרב נסים, כולם חווים את אותה חוויה.
סיון יחיאלי: פתאום גם הם עלו בסוציו-אקונומי ופתאום אתם מסתכלים מסביב ואומרים: רבותי, יש פה ליקוי מאורות.
סיון יחיאלי: כבר שנים השתבשה דעתה של הממשלה ואני אומר לכם משהו על הפקידים.
סיון יחיאלי: הפקידים יודעים את זה שנים, אבל הם עוצמים עיניים והם לא עושים.
סיון יחיאלי: הם פועלים ברפיון מלא וכשאתה אומר להם: רבותי, הנוסחה מקולקלת, תקנו אותה, הם מגלגלים עיניים לשמיים ואומרים: זאת הנוסחה.
סיון יחיאלי: אני לא אמנה את כל הפרמטרים של הנוסחה הסוציו-אקונומית, חלקם נמנו כאן, 13 פרמטרים לה ואחד לא מודד את חוסנה של הרשות.
סיון יחיאלי: אני מושווה ליישובים ממרכז הארץ כגון: הוד השרון או כפר שמריהו או רמת השרון.
סיון יחיאלי: צחקתי עם דרור אלוני, ראש מועצת כפר שמריהו.
סיון יחיאלי: הוא מוכר שני בתים ומהיטל ההשבחה הוא בונה בית ספר.
סיון יחיאלי: אני לא צוחק.
אורלי לוי אבקסיס: הוא גם מקבל ממפעל הפיס עוד כמה כיתות לבית הספר.
סיון יחיאלי: אני צריך לרוץ ולכתת את רגליי בכל משרדי הממשלה כדי להביא גרוש וחצי להיטלי פיתוח וכשאני ניגש לרני פינצי ושואל: איך קרה שאני לא מופיע ברשימה?
סיון יחיאלי: אין לי תקציבי פיתוח.
סיון יחיאלי: הוא עונה לי: זה נקרא היטל איזון לפיתוח ואיזון לא מגיע לך כי אתה סוציו-אקונומי 9.
משה גפני: מה עם בית הכנסת אצלך?
סיון יחיאלי: אנחנו בונים בית כנסת.
שי חרמש: זה נקרא תמריץ להביא אוכלוסיה חזקה לפריפריה לקו העימות בלבנון.
סיון יחיאלי: זה בדיוק האבסורד.
סיון יחיאלי: דיברנו על כרמיאל, על ידידי עדי אלדר, ואני יותר פריפריאלי מעדי אלדר ולי אין אזור תעשיה.
סיון יחיאלי: לידי בנו את אזור התעשיה תפן, שאין לי בגללו הכנסות וזה כשל שוק שלם, אבל אני אשכול סוציו-אקונומי 9.
משה גפני: אנחנו נפגשנו ואמרנו שלכפר ורדים יש שם של יישוב עשיר, חזק, שיש לו אזור תעשיה.
487: הוא רק שם, אין לו כסף.
שי חרמש: לתושבים יש, אבל מה הרשות יכולה לעשות?
סיון יחיאלי: הרב גפני פגש אותי, דיברנו על הדברים, הוא מכיר את הנושא והוא אמר לי דבר יפה, שאני משתמש בו כסיסמה: מה זה כפר ורדים?
סיון יחיאלי: זה כמו כפר שמריהו, רק עם אוויר יותר נקי ועם נוף יותר יפה.
משה גפני: כך זה נראה.
סיון יחיאלי: בפועל, עם הרבה הרבה פחות כסף.
סיון יחיאלי: יושב דוד בוסקילה ומוביל את המאבק של רשויות הפיתוח ויחד אתם משתתפות גם כל הרשויות החזקות בפריפריה.
סיון יחיאלי: יושבים מרמת ישי, מטבעון, מכפר תבור וכולם ביחד הולכים עכשיו לקראת המאבק.
משה גפני: מה עם בית הכנסת?
סיון יחיאלי: בית הכנסת נבנה.
סיון יחיאלי: קיבלנו תקציב.
משה גפני: ג'ומס, בבקשה.
חיים אורון: אני לא מתחייב שהנושא היחיד הוא מענקי האיזון ואני לא מתחייב שהבעיה העיקרית היא הנוסחה.
חיים אורון: אמרתי בקריאת ביניים: תביאו 3.4 ב-2011 כמו שגדיש, זכרונו לברכה, אמר, ותאמינו לי שאני מסתדר עם כל נוסחה.
חיים אורון: הוויכוח על נוסחה הוא טעות.
חיים אורון: סיון, אתה אומר שאם זה נשאר 2.4 מיליארד או 2.5 מיליארד, אתה רוצה יותר על חשבונו.
סיון יחיאלי: לא, אני לא מקבל כלום.
חיים אורון: אם יהיה שינוי של הנוסחה בלי תוספת מקורות, יריבו אחד עם השני.
חיים אורון: אגב, זה מה שעושים כל הזמן בממשלה.
חיים אורון: נותנים לנכים עם הרגל האחת תמורת אלה בלי יד אחת, מורידים מפה ומורידים משם.
חיים אורון: העניים רבים אחד עם השני וזה הטמטום הגדול.
חיים אורון: ידחפו אתכם לוויכוח על נוסחה, כל אחד ימשוך את הנוסחה למקום שבו היא קצת יותר נוחה לו ותאמינו לי, שאם ייתנו לכם לקבוע נוסחה, לא תגיעו לנוסחה כי אם היא תהיה לטובתך היא תהיה לרעתו ואם היא תהיה לטובתו היא תהיה לרעתה וכו'.
חיים אורון: בסוף מחלקים פחות מדי כסף.
חיים אורון: שנית, עם כל הכבוד למענקי האיזון, אני מוכן לבטל את כל מענקי האיזון.
חיים אורון: תנו באמת 70% חינוך, תנו באמת 90% רווחה ולא צריך את מענקי האיזון.
חיים אורון: תראו מה קורה לכולם – אנחנו רבים, אדוני היושב ראש, על המספר שצריך לממש את כל החוסרים.
חיים אורון: באופן תיאורטי היית צריך להגיש שלא צריך כלום.
חיים אורון: המדינה אחראית על החינוך?
חיים אורון: תנו חינוך.
חיים אורון: המדינה אחראית על הרווחה?
חיים אורון: תנו רווחה.
חיים אורון: המדינה אחראית על שירותי דת?
חיים אורון: תנו שירותי דת.
חיים אורון: ואז לא צריך מענקי איזון.
חיים אורון: אני יודע שמה שאני אומר קצת פשטני, אבל מה בעצם קורה?
חיים אורון: מחר ישנו לעמק המעיינות את ההשתתפות בהסעות וזה פי שתיים יותר מכל מענקי האיזון שלו, אבל זה בדיון אחר.
חיים אורון: אני רוצה לטעון שבמשך כמה ימים, נכון ל-2003, השתנה משהו.
חיים אורון: אני יודע מי היה ראש הממשלה ואני יודע מי היה שר האוצר ואני יודע מי היה שר הפנים ולזכותם אפשר לומר שהם באו ואמרו: אנחנו משנים את המדיניות.
חיים אורון: התוצאה שלה היא שחסר לך כסף בהסעות, לך חסר כסף במענק האיזון, לו חסר כסף בחינוך והכל נכנס לבור של מענק האיזון.
אלי ברדה: הם נתנו כפול בתכניות ההבראה מהקיצוץ שהם עשו.
חיים אורון: לכן, אני בכל זאת מציע לשלטון המקומי לא להתפתות ולעשות את הכל כאילו על מענק האיזון כי בסוף מענק האיזון הוא פלאג-נאמבר, הוא צריך לכסות את כל החוסרים במקומות האחרים.
חיים אורון: צריך להיאבק על המקומות האחרים, כפי שהוזכר פה.
חיים אורון: צריך להיאבק על תקציבי החינוך.
חיים אורון: אם בתקציבי החינוך לא תהיה העדפה ברורה לפריפריה.
חיים אורון: ...
חיים אורון: אני כל חיי חי בפריפריה.
חיים אורון: אני יודע מה זה לקיים בית ספר יסודי בבית קמה או בשדרות לעומת בית ספר יסודי אפילו בבאר-שבע, בלי לפגוע בבאר-שבע, שגם היא חלק מהפריפריה.
חיים אורון: כל הנתונים מראים שבתחום החינוך, ותקחו את העבודה של אבי בן-בסט ומומי דהן....
עו"ד נועה בן-אריה: כמות ההשקעה בפועל של הרשויות היא למעלה מ-50% במקום 25%.
חיים אורון: מדינת ישראל נותנת ברעננה יותר כסף לחינוך מאשר בשדרות.
חיים אורון: יש על זה עבודה ולא אני עשיתי אותה.
חיים אורון: אני יכול להביא לכם אותה.
חיים אורון: מעל זה בא מה שרעננה נותנת בעצמה ומעל הכל בא מה שההורים ברעננה נותנים.
חיים אורון: אז מגיעים לפער שבין 6,000 לבין פחות מ-4,000 במקומות אחרים.
חיים אורון: לכן, אני מציע, לבטח כשמתחיל הדיון על התקציב, לראות את ההיבטים הרחבים של הנושא כי הם משפיעים לא רק בנקודה אחת.
חיים אורון: מענק האיזון הוא מאבק בפני עצמו ושלא נתפתה לוויכוח על הנוסחה.
משה גפני: ג'ומס, כמו תמיד, אתה מדבר דברים נכונים.
משה גפני: למדתי פה בוועדה להיות מפא"יניק.
שי חרמש: כמו שמי שנולד חרדי נשאר חרדי, מי שנולד מפא"יניק נשאר מפא"יניק.
משה גפני: מה שאתה אומר נכון לגמרי.
משה גפני: אתה אומר כמו תמיד דברים נכונים, אבל אתה יודע שכדי לשנות את הממשלה בתקצוב של רעננה ובתקצוב של חצור הגלילית, המשיח יבוא קודם.
משה גפני: לכן, צריך להילחם על מענקי האיזון כי הם מסייעים רק לחלשים.
משה גפני: הם לא מסייעים לרעננה ולא מסייעים לתל-אביב.
משה גפני: כל מה שאתה אומר נכון והלוואי שהיינו מגיעים לזה.
משה גפני: התחייב גמבשו, כשהיה הדיון על המועצות הדתיות, לשנות את הנוסחה בכל הדברים, גם ברווחה וגם בחינוך.
משה גפני: הוא הולך להתמודד עם חולדאי?
משה גפני: רק אני יכול להתמודד עם חולדאי?
משה גפני: הוא יתמודד עם חולדאי?
משה גפני: מצא לו.
אורלי לוי אבקסיס: חולדאי הציע לאמץ עיר חלשה, אבל המשרדים אומרים להם שאסור.
משה גפני: מה שהוא הציע בסדר.
משה גפני: חולדאי היה מאד ברור בנושא החרדים.
משה גפני: בכל הדברים האחרים היתה עמימות.
משה גפני: עופר בן-אליעזר, בבקשה.
חיים אורון: אני לא מגן פה על חולדאי, אבל קל מאד להפוך את הוויכוח בין שדרות וחולדאי.
חיים אורון: הגורם המאזן בין שדרות וחולדאי קוראים לו ממשלה.
חיים אורון: בשביל זה היא קיימת.
חיים אורון: אני מכיר את זה.
חיים אורון: מה שאמרתי פה לראשי הרשויות החזקות אף אחד לא אמר.
חיים אורון: אמרתי להם את הדברים הכי חריפים.
שלי יחימוביץ': חולדאי צריך להיות מואשם בזה שהוא ראש עיר חזקה ושהוא מנהל אותה כמו שצריך?
משה גפני: הבעתי את דעתי.
שלי יחימוביץ': משהו כאן משובש.
משה גפני: אני חוזר בי מכל מה שאמרתי על חולדאי.
משה גפני: היה פה דיון בחוק ההתייעלות, מה שנקרא חוק ההסדרים – לקחת מתל-אביב ולתת למקומות אחרים.
משה גפני: התנגדתי לזה והוצאנו את זה מחוק ההתייעלות.
משה גפני: אני מסכים לחלוטין, אבל רק אמרתי שבפערים בין תל-אביב לבין עיר פיתוח, תל-אביב היא עיר חזקה, לתל-אביב יש יכולות והממשלה צריכה להיות מעורבת בעניין הזה והיא לא מעורבת.
חיים אורון: עכשיו אמרת את זה כמו מפא"יניק אמיתי.
משה גפני: אני לא מזכיר יותר חרדים, בעזרת השם, בעשר הדקות הקרובות.
שלי יחימוביץ': גם את חולדאי.
משה גפני: עופר בן-אליעזר, ראש מועצת רמת ישי, ואחריו בועז יוסף, גזבר עמק הירדן.
עופר בן-אליעזר: מסתבר שהפקידות מנהלת את המדינה, בעיקר באוצר.
עופר בן-אליעזר: אני יודע שוועדת הכספים עושה הרבה ובאמת עושה.
עופר בן-אליעזר: אני חושב שבמקום הזה אנחנו לא רק מדברים אלא באמת נעשים דברים, וזה דבר שהוועדה יכולה להוביל ולעשות.
עופר בן-אליעזר: אנחנו קוראים לזה מענקי איזון, אבל זה לא מענק ודיברנו על זה יותר מפעם אחת.
עופר בן-אליעזר: אנחנו לא מסכנים שצריכים מענק.
עופר בן-אליעזר: זה תקציב שהרשות צריכה כתקציב וכדאי שנשנה את זה לתקציב ולא ממענק.
עופר בן-אליעזר: אנחנו כמו עניים בפתח שצריכים את המענק.
עופר בן-אליעזר: שנית, נקבעה נוסחה של 3 ומשהו מיליארד שקל והאוצר החליט שהיא תהיה 1.8 מיליארד וזה התקציב שהגישו.
עופר בן-אליעזר: אני מסכים מאד עם מה שאמר ג'ומס – לא משנה מה נעשה, אם זה לא יהיה 3.4 מיליארד שקל לא יעזור כלום, נמשיך לבכות והרשויות יתמוטטו.
עופר בן-אליעזר: זה נושא שצריכים לעשות בו סדר והוועדה יכולה לעזור.
עופר בן-אליעזר: הדירוג הסוציו-אקונומי – אני לא יודע מה משקל הוועדה בנושא הזה.
עופר בן-אליעזר: אני אומר לכם שאם אתה מעל סוציו-אקונומי 4, משרד השיכון לא מדבר אתך.
עופר בן-אליעזר: את משרד התחבורה זה גם לא מעניין ואל תבוא אליהם בכלל.
עופר בן-אליעזר: אתה ברשות שלך לא יכול לעשות את הדברים בלי העזרה של המשרדים האלה.
עופר בן-אליעזר: צריך לעשות סדר בדבר הזה ברמה רוחבית, לא רק בתקציבי האיזון.
עופר בן-אליעזר: תקציבי האיזון הם נקודה אחת וקריטית, אבל זה נכון לגבי כל התחומים ומשרדי הממשלה.
עופר בן-אליעזר: אני חושב שלוועדת הכספים יש מילה בעניין הזה.
שלי יחימוביץ': מה קרה ברמת ישי?
עופר בן-אליעזר: בשנת 2004 מענק האיזון ירד מ-5 מיליון למיליון שקל.
עופר בן-אליעזר: הוא ירד 4 מיליון שקל ב-2004 והוא ממשיך לרדת.
עופר בן-אליעזר: וזהו, ועכשיו לך תסתדר עם זה.
עופר בן-אליעזר: אתה נלחם לפתח את אזור התעשיה אבל אין לך כסף לפתח.
עופר בן-אליעזר: משרד התמ"ת אומר לי להסתדר, משרד השיכון אומר לי להסתדר.
עופר בן-אליעזר: איך אני אפתח את אזור התעשיה כדי להכניס עוד הכנסות?
אורלי לוי אבקסיס: אין לך כלים בכלל לעשות את זה.
משה גפני: בועז יוסף, בבקשה.
משה גפני: אחריו עורכת דין נועה בן-אריה ואחרון הדוברים שלמה דולברג.
בועז יוסף: אני אנסה לגעת בכמה נקודות שהחברים לא נגעו בהן ולהכניס קצת סדר עד כמה שאפשר.
בועז יוסף: כמובן, ככל שמענק האיזון יהיה גבוה יותר, יהיה טוב יותר.
בועז יוסף: זה ברור לחלוטין.
בועז יוסף: אני רוצה להתמקד בנוסחה של מענק האיזון ובמדד הסוציו-אקונומי.
בועז יוסף: הנוסחה היא של ועדת גדיש, שיש בה המון עיוותים.
בועז יוסף: אחד העיוותים הוא ההשפעה של המדד הסוציו-אקונומי בתוך נוסחת האיזון.
בועז יוסף: המדד הסוציו-אקונומי מעוות בפני עצמו.
בועז יוסף: נאמר כאן שהמדד הסוציו-אקונומי הוא פרמטר שלקחו אותו למחקר.
בועז יוסף: זה לא נכון.
בועז יוסף: המדד הסוציו-אקונומי מוזמן על ידי משרד הפנים.
בועז יוסף: זה כלי שמשרד הפנים הזמין וקיבל בכסף.
בועז יוסף: משרד הפנים משלם כסף כדי לקבל את המדד הזה.
בועז יוסף: הוא לא משמש למחקר ולא משמש לשום דבר אחר.
בועז יוסף: זאת לא המטרה שלו.
בועז יוסף: המטרה שלו במקור, כשהוא הוזמן לפני עשרים שנה, היתה כדי ליצור מדד כלשהו לתת לרשויות החלשות יותר כסף לאזן את התקציב שלהן בהתאם לרמת ההכנסות שלהן.
בועז יוסף: מה קרה?
בועז יוסף: על המדד הזה, שהוא מדד מעוות בפני עצמו כי הוא מבוסס על השכלה וכל מה שקשור בזה, משרדי ממשלה אחרים התלבשו.
בועז יוסף: משרד השיכון התלבש עליו, משרד התחבורה, לאחרונה משרד החינוך, המשרד לאיכות הסביבה ועוד.
בועז יוסף: זה בלי צדק, זה לא קשור לעניין, אין קשר ולא צריך לעשות את זה.
בועז יוסף: ראש הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אומר בפירוש שנעשה שימוש יתר במדד הזה.
בועז יוסף: לא לזה הוא נועד.
בועז יוסף: כלומר, דופקים אותנו גם במענק האיזון, אבל שנייה אחרי זה דופקים אותנו במשרד התחבורה, במשרד השיכון ובכל המשרדים האחרים.
בועז יוסף: בישיבה הקודמת אמר רני פינצי שהמדד הסוציו-אקונומי משקף רמת הכנסה כלשהי שמארנונה.
בועז יוסף: כביכול, ככל שהמדד הסוציו-אקונומי גבוה יותר, אתה יכול לגבות יותר ארנונה מהאוכלוסיה ואז פוטנציאל ההכנסות שלך גדל.
בועז יוסף: זה לא נכון לחלוטין, אבל נניח שהוא צודק.
בועז יוסף: נוסחת מענק האיזון לוקחת את זה בחשבון.
בועז יוסף: המדד הסוציו-אקונומי מתבסס על נתוני 2006.
בועז יוסף: נניח שמועצה אזורית עמק הירדן היתה 5 במדד בשנת 2005 ובשנת 2006 כולם נעשו עשירים וחכמים.
בועז יוסף: אני בכוונה מדגיש חכמים יותר, המדד הסוציו-אקונומי שלך גדל.
שי חרמש: לא חכמים יותר אלא משכילים יותר.
שי חרמש: אין שום קשר בין אחד לשני.
בועז יוסף: משכילים.
בועז יוסף: מה עשתה המועצה האזורית?
בועז יוסף: ב-2007 היא ראתה שיש שם אוכלוסיה חזקה יותר והעלתה את הארנונה.
בועז יוסף: הארנונה עלתה ב-2008 ואז פוטנציאל הארנונה שלך עלה והמרכיב החשוב במענק האיזון הוא שומת הארנונה.
בועז יוסף: כלומר, הורידו לך את מענק האיזון בגלל שהארנונה שלך והארנונה שלך גדלה כביכול בגלל הסוציו-אקונומי.
משה גפני: עורכת הדין נועה בן אריה, את יכולה במשפט אחד להגיד את מה שאמרו פה כמה שעות?
עו"ד נועה בן-אריה: בדרך כלל אני מדברת בקצרה, אני אנסה גם הפעם.
עו"ד נועה בן-אריה: אני רוצה להבהיר שתי נקודות לפני שאני אבקש להציע מה אנחנו היינו רוצים שיהיה כאן כסיכום.
עו"ד נועה בן-אריה: ראשית, נושא פוטנציאל ההכנסה.
עו"ד נועה בן-אריה: חבל לי שאני משיבה לא למי שאמר את הדברים.
עו"ד נועה בן-אריה: פוטנציאל ההכנסה, בעיקר ברשויות פריפריאליות, הוא פונקציה של תקציבי פיתוח.
עו"ד נועה בן-אריה: תקציבי פיתוח הם לא חלק ממענק האיזון.
עו"ד נועה בן-אריה: כשיבואו לראש רשות כמו עדי אלדר ויגידו לו שיש לו חסר של 2% בתקציב, אבל פוטנציאל ההכנסות שלו מאד גבוה, משמעות הדברים היא שחושבים שיש לו תכניות רמות מעלה לפיתוח העיר, אבל בהעדר תקציבי פיתוח הוא לא יוכל לפתח אותה.
עו"ד נועה בן-אריה: תכניות על הנייר בוודאי לא מביאות את פוטנציאל ההכנסות שעליו מדובר.
עו"ד נועה בן-אריה: ולכן, אם לא נתייחס גם לתקציבי פיתוח ולקידום הפיתוח ברשויות המקומיות, פוטנציאל ההכנסות שלהן יישאר פוטנציאל אקדמי ולכן אין מה לדון בפוטנציאל ההכנסות.
עו"ד נועה בן-אריה: שנית, אנחנו אומרים באופן ברור ונמשיך לומר – תקצוב דיפרנציאלי כדי לתקן עיוותים בהענקת המענקים שהיתה צריכה ממשלת ישראל לתת לרשויות בהיותן פריפיריאליות או בהיותן חלשות יותר, הוא לא פתרון.
עו"ד נועה בן-אריה: אם הממשלה רוצה למצוא לזה פתרון, שתמצא לזה פתרון באמצעות העלאת מסים כגון מס הכנסה, או שתטפל בזה באמצעות מתן מענקים ממשלתיים אחרים, אבל לא באמצעות סבסוד צולב.
עו"ד נועה בן-אריה: אנחנו נגיד את זה גם בחוק ההסדרים הבא וגם בזה שלאחריו, בין אם נהיה חולדאי או בין אם נהיה ראש מועצה מקומית קטנה, שנזקקת למענקים האלה או לאותו איזון בתקציבה.
עו"ד נועה בן-אריה: לעניין הסיכום – בהחלט נברך על הקמת ועדה או צוות שיוכל להביא שינוי.
עו"ד נועה בן-אריה: בשביל שהוא יביא שינוי, אדוני היושב ראש, לפחות מהיכרותי ב-11 השנים האחרונות, צריך לקצוב לו זמן ולאפשר לו שיניים.
עו"ד נועה בן-אריה: מבחינת קציבת הזמן, נבקש, אדוני היושב ראש, שהזמן הזה יהיה בהחלט קצר ומשיק, פחות או יותר, לשלב שבו ניפגש בהצעת חוק ההסדרים הקרובה ולא יותר מזה.
עו"ד נועה בן-אריה: בשלב השני, שנוכל לעגן את המסקנות של אותה ועדה או במסגרת חקיקה או במסגרת החלטות שתהיינה בנות ביצוע, כי מסקנות של ועדות או של צוותי היגוי יש לנו, הן ממלאות מדפים שלמים, חדרים.
עו"ד נועה בן-אריה: אנחנו יכולים לכתוב אתן את דברי הימים, אבל לא נעשה אתן כלום.
עו"ד נועה בן-אריה: הדבר האחרון, צריך לקחת בחשבון שבתוך המסקנות של הצוות הזה תהיה הקצאת משאבים לתיקון העיוותים בנוסחה.
עו"ד נועה בן-אריה: אם נדבר רק על הנוסחה, ואני מסכימה עם כל מה שנאמר פה, לא נעשה דבר.
עו"ד נועה בן-אריה: לכן, חוץ מהקמת צוות היגוי הוועדה צריכה לקבל החלטה חד משמעית שאומרת שעל גובה בסיס המענק אנחנו נאבקים כי בלעדיו אין שום משמעות להקמת צוות ההיגוי.
עו"ד נועה בן-אריה: לכן, בסיס המענק צריך כהחלטה, בצמוד להקמת צוות ההיגוי, שלא ליפול מ-3 מיליארד שקלים ואף למעלה מזה.
עו"ד נועה בן-אריה: תודה.
משה גפני: למען הסר ספק, לא היה סיכום.
משה גפני: ישבנו על הנושא הזה שיהיו 3 מיליארד שקל.
משה גפני: נאמר פה קודם שהיה סיכום, אבל לא היה סיכום.
עו"ד נועה בן-אריה: אנחנו יודעים.
עו"ד נועה בן-אריה: לא היה סיכום, אנחנו יודעים.
עו"ד נועה בן-אריה: אבל גם לא היה סיכום שזה יהיה 1.8, אדוני היושב ראש.
עו"ד נועה בן-אריה: גם זה לא היה הסיכום.
משה גפני: היה סיכום שיהיה בבסיס.
משה גפני: יש ויכוח מה יהיה בבסיס ותכף נדבר על העניין.
משה גפני: שלמה, בבקשה בקצרה.
משה גפני: הכל ברור ונועה יצגה אותך בכבוד, כמו תמיד.
שלמה דולברג: אנחנו מברכים על הקמת צוות ההיגוי.
שלמה דולברג: אנחנו מבקשים שצוות ההיגוי יעסוק בכל אותם תיקוני עיוותים שהוצגו על ידי הרשויות המקומיות היום.
שלמה דולברג: אנחנו מבקשים שהצוות הזה יעסוק בבדיקת יישום הסיכומים עם משרד האוצר ל-2010.
שלמה דולברג: אנחנו מבקשים שהצוות הזה ידאג לכך שהמתווה יהיה מתווה עולה כפי שסוכם עם שר האוצר.
שלמה דולברג: מילה אחרונה, אדוני היושב ראש, היכולת העיקרית להשפיע על תקציבי רשויות מקומיות נמצאת היום כאן, בוועדת הכספים ובחקיקה ראשית, כמו שאמרה נועה.
שלמה דולברג: אנחנו מבקשים שמסקנות הצוות יוגשו לחקיקה ראשית כי זה הנשק האסטרטגי היחיד שיכול להיות מופעל כנגד הבעיות בתקציבי האיזון.
משה גפני: כפי שאמרתי קודם, אנחנו מבקשים מהמשרדים להקים צוות היגוי לכל נושא מענקי האיזון, על כל המשתמע מכך.
משה גפני: מתברר, כפי שעלה כאן בדיון וכפי שידענו גם קודם, שמענקי האיזון והנוסחה שלהם אינם רלוונטיים.
משה גפני: הפרמטר של מצב סוציו-אקונומי הוא פרמטר נכון, הוא איננו פרמטר יחיד והוא ודאי לא רלוונטי לגבי מספר לא קטן של רשויות.
משה גפני: לכן, צריך לקיים דיון שיקיף כמה חברים מהרשויות, שעוסקות ותעסוקנה בעניין הזה לקראת אישור תקציב המדינה לשנת 2011.
משה גפני: אני מבקש להחליט ששלושה חברים יהיו מוועדת הכספים, שלושה חברים ממשרד האוצר, כולל הממונה על התקציבים באוצר.
חיים אורון: אתה לא יכול לקיים ועדה משותפת עם האוצר.
משה גפני: צוות היגוי.
חיים אורון: לפי דעתי אתה לא יכול להקים צוות כזה.
חיים אורון: לפי כללי האתיקה של שלי אתה לא יכול לעשות את זה.
משה גפני: זאת לא ועדה, זה צוות היגוי.
משה גפני: אני לא יכול על פי האתיקה?
משה גפני: צוות היגוי, לא ועדה.
חיים אורון: צוות משותף?
חיים אורון: מה זה צוות היגוי?
חיים אורון: אתה רוצה שבסוף הם יביאו הצעה שתהפוך לחוק.
משה גפני: לא, לא ביקשתי חוק.
משה גפני: אני לא מדבר על חוק.
משה גפני: אני לא מבקש מהם חוק.
משה גפני: יש בעיה להקים צוות משותף כדי לדון בזה?
שלי יחימוביץ': ג'ומס, זה לא שר שלוקח אתו חבר כנסת לנסיעה לחו"ל.
שלי יחימוביץ': אין איסור לשיתוף פעולה בין הרשות המחוקקת לרשות המבצעת.
שי חרמש: לבחון שינויים בנוסחה.
שלי יחימוביץ': תגיד לי, אולי אני לא יודעת.
שלי יחימוביץ': אתה יותר ותיק ממני.
חיים אורון: ועדה משותפת.
משה גפני: לא אמרתי את זה, לא הזכרתי את המילה הזאת בכוונה.
משה גפני: אני מבקש לקיים דיון משותף, שהוא בעצם דיון ציבורי ומקצועי של כל מי שעוסק בעניין הזה.
משה גפני: עוסקים בזה משרד האוצר, משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי וועדת הכספים.
משה גפני: אנחנו לא מקימים ועדה משותפת אלא צוות שיבחן את הדברים האלה.
חיים אורון: תקים ועדת משנה של ועדת הכספים, תדרוש משלושה שרים לקבוע לה משתתפים קבועים.
משה גפני: אני רוצה דיון יותר מעשי.
משה גפני: יש תיחום של זמן בכל מקרה מכיוון שאמור להגיע לכאן בחודשים הקרובים תקציב המדינה.
משה גפני: בתקציב המדינה יהיה כתוב כמה מענקי האיזון יהיו ומה זה מענקי איזון.
משה גפני: אם משרד האוצר לא יתחשב בדעה שלנו, הוא יצטרך שנצביע פה.
משה גפני: יש כבר התחייבות של חבר כנסת אחד לפחות, שהוא לא יצביע, וזה שי חרמש.
שי חרמש: תזכיר לי.
משה גפני: אחד כבר התחייב.
משה גפני: אני לא מאיים על האוצר ואני לא אומר שום דבר.
משה גפני: אני אומר שנקים את הצוות הזה.
משה גפני: בצוות יהיו שלושה נציגים מוועדת הכספים, שלושה נציגים ממשרד האוצר, כולל הממונה על התקציבים, שלושה נציגים ממשרד הפנים כולל המנכ"ל ושלושה נציגים משל מרכז השלטון המקומי.
משה גפני: אני אבקש ממנהל הוועדה לפנות אליהם, לומר להם שאנחנו מבקשים להקים צוות משותף, לא ועדה משותפת.
משה גפני: אנחנו רוצים לדון בעניין הזה ציבורית.
משה גפני: אחרי שנודיע להם אני אקבל את התשובה שלהם ואני אכנס את הצוות הזה.
חיים אורון: מי יעמוד בראש?
משה גפני: אני אזמן אותם.
משה גפני: אני לא מדבר על החוק שהנחנו לגבי מענקי האיזון.
משה גפני: אנחנו לא עוסקים בזה ודיברתי על זה רק לגבי הדיון הקודם על המים.
משה גפני: באחת מהישיבות הקרובות של ועדת השרים אני אביא, בעזרת השם, את נושא המים.
משה גפני: אני מקווה שוועדת השרים תאשר ובכל מקרה אני אביא את זה למליאת הכנסת ונצטרך להגיע לדיון.
משה גפני: היום אנחנו דנים בבקשות של השלטון המקומי, ובעצם גם בקשות שלנו.
ציון פיניאן: אני רוצה להעיר שהשלטון המקומי בא הפעם כדי לקבל הרבה יותר.
ציון פיניאן: אנחנו מדברים על הבעיות של השלטון המקומי בוועדה הזאת אולי עשר פעמים בחודש.
משה גפני: ועדת הכספים בקדנציה הנוכחית היא ידידה של השלטון המקומי, עומדת בחזית הבעיות שיש לשלטון המקומי, אף על פי שלי יש טענות על כמה ראשי רשויות מקומיות, אבל בסך הכל אנחנו ידידים של השלטון המקומי.
משה גפני: אנחנו סבורים שפגיעה בשלטון המקומי היא פגיעה באזרח.
משה גפני: השלטון המקומי עומד בחזית הישירה, היום-יומית מול האזרחים בכל תחומי החיים המוניציפליים ופגיעה ברשויות המקומיות היא פגיעה באזרחים.
משה גפני: לדעתי, יש לשנות את כל שיטת התקצוב של כל מה שנלווה לשלטון המקומי.
משה גפני: היום זה כאילו יום השלטון המקומי למרות שלא התכוונו לזה.
משה גפני: אני מתחיל בנושא המים, אבל אני אומר את זה כדי לחסוך את הנאום הבא.
משה גפני: היכולת של הילד ברעננה להתקדם ולקבל את היכולות לפעול בחיים הרבה יותר קלה מאשר לילד בירוחם או במצפה רמון.
אמנון כהן: או בשדרות.
משה גפני: שדרות מתחילה להתקדם.
משה גפני: המציאות הזאת בלתי נסבלת ואנחנו נראה את זה גם בנושא המים, אבל בעיקר נראה את זה במענקי האיזון ולאחר מכן בכל הדיון שנקיים בעניין הזה.
משה גפני: אני מתחיל בנושא הפחתת תעריפי המים.
משה גפני: פנה אליי שלמה בוחבוט, יושב ראש המרכז לשלטון מקומי בבקשה לקיים דיון על הפחתת תעריפי המים ואני מבקש לומר כדלהלן.
משה גפני: ראשית, תעריפי המים היו בפיקוח של ועדת הכספים.
משה גפני: בפיקוח פרלמנטרי, פיקוח ציבורי.
משה גפני: ב-2008 החליטה הממשלה הקודמת, ממשלת קדימה, העבירה בוועדת הכלכלה בחוק ההסדרים שמבטלים את הפיקוח של ועדת הכספים.
משה גפני: לאחר מכן התקבל היטל הבצורת, שכבר התקבל אצלנו.
משה גפני: ב-1 בינואר היו אמורים לעלות גם היטל הבצורת וגם תעריפי המים.
משה גפני: ישבתי עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה וההעלאה של 43% צומצמה ל-25%, כאשר מדובר על כך שתהיינה פעימות נוספות.