GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: פנייה מספר 134 בעמוד 18 – 1.5 מיליון שקל למפעלי כלכלה.
אושרה רודב: אני רפרנטית ממשל ומינהל.
אושרה רודב: הפנייה נועדה לתקצוב 1.6 מיליון שקל בחברה למפעלי כלכלה, ולביצוע שינויים פנימיים בהתאם לסיכום עם החברה.
משה גפני: מה היא החברה למפעלי כלכלה?
אושרה רודב: אני מנסה לברר את זה עכשיו.
משה גפני: אז תחזרי אלינו בהמשך ובינתיים נמתין.
משה גפני: פנייה מספר 136, בעמוד 20 – תיאום הפעולות בשטחים.
עופר מרגלית: כאן מדובר רק בהמרה של תקנים, מתקני עבודה בלתי צמיתה לשיאי כוח-אדם.
עופר מרגלית: זאת הוראה של נציבות שירות המדינה, שלא יהיו עובדים זמניים, להפוך אותם לעובדים קבועים.
משה גפני: אילו עובדים?
עופר מרגלית: עובדים ביחידות השונות.
עופר מרגלית: יש לי כאן פירוט.
משה גפני: תציג לנו דוגמאות בולטות.
עופר מרגלית: ביחידת האוצר, ביחידת איכות הסביבה, ביחידה לבריאות, ביחידת המדידות.
עופר מרגלית: בכל היחידות של המינהל האזרחי.
אודי רמר: אלה עובדים שבדרך כלל עובדים למעלה מ-5 שנים במשרד.
אורי אריאל: אני מבקש שנמתין עד שנשמע את מתאם הפעולות בשטחים.
אורי אריאל: הוא יבוא לכאן במילא.
אורי אריאל: זה חיכה אלפיים שנה, אז מה קרה?
עופר מרגלית: זה מהלך סטנדרטי בכל המשרדים.
עופר מרגלית: זה לא ייחודי למינהל האזרחי.
אורי אריאל: תקיים בהקדם ישיבה עם מתאם הפעולות בשטחים, אולי תוך שבוע.
משה גפני: בסדר, אני נכנע בפני חברי הוועדה.
משה גפני: אבל אולי כן אפשר לאשר את זה.
פניה קירשנבאום: מה העובדים אשמים?
אורי אריאל: טוב, אני נענה לבקשת חברי הוועדה ומסיר את הבקשה שלי לעכב את אישור הפנייה.
משה גפני: מי בעד פנייה מספר 136?
משה גפני: הצבעה בעד פנייה מספר 136 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הפנייה נתקבלה.
משה גפני: פנייה מספר 136 נתקבלה.
משה גפני: בפניות האחרות שנוגעות למינהל האזרחי נבקש לשמוע בישיבה הבאה את מתאם הפעולות בשטחים.
משה גפני: פניות מספר 137-138, בעמוד 23.
יונתן בר סימנטוב: הפנייה התקציבית נועדה להקצות תוספת של 32.5 מיליון שקלים למשרד הפנים לצורך מענקים ביטחוניים ושיפוי בגין הנחות בארנונה.
יונתן בר סימנטוב: זה בהתאם להחלטת הממשלה בנושא תוכנית סיוע לשדרות ועוטף עזה.
משה גפני: לקחתם את זה מתמיכות במוצרים ציבוריים?
פניה קירשנבאום: מה זה "תמיכות במוצרים ציבוריים"?
משה גפני: זה אחד הבוֹרות התקציביים שיש למשרד האוצר.
משה גפני: זה סעיף שאנחנו מאשרים והם משחקים אתו.
אורי אריאל: הסכום הזה הוא פיצוי בגין נזקים או זה מעין סעיף כללי?
משה גפני: שיפוי בגין הנחות בארנונה.
אורי אריאל: מה הנוסחה של זה?
יונתן בר סימנטוב: מדובר על שדרות ועל עוד כמה מועצות אזוריות בעוטף עזה.
יונתן בר סימנטוב: כיצד זה עובד?
יונתן בר סימנטוב: יש את תקנות ההסדרים (הנחה מארנונה).
יונתן בר סימנטוב: על-פי התקנות הללו, יש שם הנחה של 50% בארנונה – השנה ההנחה קצת פחות מ-50%, הנחה של כ-30% – כדי לעודד את האוכלוסייה באזור הזה.
יונתן בר סימנטוב: המדינה, כדי לא לפגוע ברשות המקומית, משפה את הרשות המקומית בגין ההנחה הזאת.
אורי אריאל: זה הדבר היחיד או יש שם עוד מרכיבים שונים?
יונתן בר סימנטוב: יש שם שני מרכיבים: 25 מיליון שקל, הנחות בארנונה; ו-7.5 מיליון שקל למענקים ביטחוניים.
יונתן בר סימנטוב: מכיוון שלרשויות המקומיות הללו יש הוצאות ביטחוניות בשל המצב הביטחוני הן מקבלות שיפוי נוסף.
יונתן בר סימנטוב: שני הדברים הללו הם בהתאם להחלטת הממשלה.
פניה קירשנבאום: כבוד היושב-ראש, לפני שנה וחצי עברנו מערכת בחירות מוניציפלית נרחבת.
פניה קירשנבאום: לפי חוק הבחירות, 15% מהוצאות הרשימות מעוכבות עד קבלת אישור של מבקר המדינה.
פניה קירשנבאום: האישור של מבקר המדינה הגיע בתחילת חודש פברואר והרשימות שקיבלו דוח חיובי היו אמורות לקבל 15% יתרה.
פניה קירשנבאום: הכסף מוועדת הבחירות המרכזית עבר למשרד הפנים, אך משרד הפנים עד היום לא העביר את ה-15% לרשימות, בטענה שאין לו כסף.
פניה קירשנבאום: לפני שמעבירים לכל סעיף אחר, אני מבקשת לדעת מדוע רשימות שלקחו הלוואות בבנקים ומשלמות ריביות עד היום לא קיבלו את הכסף שהן אמורות לקבל.
יונתן בר סימנטוב: את מדברת על הבחירות לרשויות המקומיות.
יונתן בר סימנטוב: על-פי החוק משרד הפנים מתקצב את כל ה-100% ואחר-כך יש קיזוז לגבי ה-15% הנותרים.
יונתן בר סימנטוב: לפעמים המדינה מתקצבת קצת יותר מכיוון שיש רשויות שלא נכנסות למועצות ואז הן לא זכאיות לסכום, או שהמנדטים שקיבלו נמוכים ואז נעשה קיזוז.
יונתן בר סימנטוב: לגבי הרשויות המקומיות שאין להן סיעת-אם בכנסת, הכסף חוזר למשרד הפנים, אבל יש תהליך על-פי החוק, שכאשר סיעת-אם נמצאת בכנסת אז הכסף במקום לחזור למשרד הפנים חוזר לכנסת.
יונתן בר סימנטוב: יש כאן איזה משחק, שבמקום שהכסף יחזור למשרד הפנים הוא חוזר לכנסת.
פניה קירשנבאום: לא הבנתי כלום ממה שאמרת פרט לדבר שידעתי, שהכסף לא נכנס לבנק.
פניה קירשנבאום: התשובה שקיבלתי ממשרד הפנים, שאין לכם כסף לשלם את ה-15%.
פניה קירשנבאום: עכשיו תגיד רק מאין תיקח כסף כדי לשלם.
יונתן בר סימנטוב: כרגע הכסף נמצא בכנסת.
יונתן בר סימנטוב: צריך להעביר את הכסף הזה, אבל כדי לא להמתין נעשה איזו הלוואת גישור.
אמנון כהן: במה קשורה הכנסת לבחירות לרשויות המקומיות?
משה גפני: זה קשור, משום שסיעת-האם נמצאת בכנסת.
יונתן בר סימנטוב: בדיוק.
יונתן בר סימנטוב: זה חוזר לסיעות-האם.
יונתן בר סימנטוב: כרגע נעשה פניית גישור.
פניה קירשנבאום: מדובר על כל הרשימות שיש להן סיעות-אם בכנסת?
משה גפני: אלה שיש להן סיעות-אם בכנסת צריכות לקבל את זה מן הכנסת.
פניה קירשנבאום: לא מן הכנסת.
פניה קירשנבאום: כל מה שקשור לבחירות המוניציפליות מגיע ממשרד הפנים ולא מן הכנסת.
פניה קירשנבאום: בבחירות בערד לא שילמו אפילו מקדמות לאף אחד.
פניה קירשנבאום: אף רשימה לא קיבלה מקדמה, גם בטענה שאין למשרד הפנים כסף.
ציון פיניאן: זה בגלל התוצאות ...
משה גפני: נניח שיש לי סיעת-בת בערד.
משה גפני: מאין אני מקבל את המימון?
יונתן בר סימנטוב: המימון מתקבל ממשרד הפנים, אבל הוא חוזר לכנסת.
משה גפני: נניח שלסיעת יהדות התורה יש רשימה בערד שהיא סיעה-בת שלה.
משה גפני: מאין תקבל את כסף לחשבון הבנק שלה?
יונתן בר סימנטוב: הכסף מתקבל ממשרד הפנים, אבל נערך חישוב לפי מספר המנדטים שיש לסיעת-האם.
יונתן בר סימנטוב: בסופו של דבר לפי תוצאות הבחירות בודקים כמה בדיוק צריך לתת, וגם דוח מבקר המדינה בודק כמה בדיוק צריך לתת.
יונתן בר סימנטוב: בעקבות הבדיקה המדוקדקת מתנהל תהליך של קיזוז.
יונתן בר סימנטוב: כאשר יש סיעת-אם, הכסף חוזר, אבל במקום לחזור למשרד הפנים הוא חוזר לכנסת.
יונתן בר סימנטוב: לכן יש חוסר במשרד הפנים, אבל הכסף נמצא.
יונתן בר סימנטוב: הוא נמצא בכנסת.
אמנון כהן: מתי הכסף מגיע אליהם?
פניה קירשנבאום: מתי הכסף חוזר לסיעת-האם?
יונתן בר סימנטוב: אנחנו באמצעם של תיאומים עם החשב כדי שישחרר את זה.
פניה קירשנבאום: מי ישלם את הריביות על העיכוב מחודש פברואר ועד עכשיו על הכסף שמוחזק ולא משולם?
פניה קירשנבאום: הכסף אמור היה לעבור בחודש בפברואר לאחר אישור דוח מבקר המדינה.
פניה קירשנבאום: אנחנו נמצאים בסוף חודש אפריל.
פניה קירשנבאום: הבנקים גובים ריביות של מיליוני שקלים.
פניה קירשנבאום: מי יכסה את פער הריביות?
אמנון כהן: זאת בעיה מובנית.
יונתן בר סימנטוב: אין לי תשובה לתת לך.
משה גפני: אל תקשרי את זה.
פניה קירשנבאום: כל מה שאני אומרת, אתם אומרים: אל תקשרי.
פניה קירשנבאום: כאשר ימצאו כסף אאשר להם את הפניות התקציביות.
אמנון כהן: את יודעת מה, תקשרי.
אמנון כהן: אם זה יפתור לך את הבעיה, תקשרי בין הדברים.
משה גפני: את אומרת דבר נכון, אבל התושבים בשדרות ובעוטף עזה לא צריכים לסבול כי יש בירוקרטיה שכתוצאה ממנה הסיעות לא מקבלות את מימון המפלגות.
אמנון כהן: שתבקש רביזיה.
משה גפני: אל תבקשי רביזיה.
משה גפני: חבר הכנסת אמנון כהן, אל תעזור לי.
אורי אריאל: רק בשבת קראנו "לפני עיוור לא תתן מכשול", ואתה עושה את ההיפך.
אורי אריאל: "ויראת מאלוהיך".
משה גפני: עלינו לעשות כל מאמץ כדי לתמוך בשדרות ובעוטף עזה.
פניה קירשנבאום: האמן לי שאני יודעת מה זה.
פניה קירשנבאום: ביקרתי שם לפני שבועיים.
פניה קירשנבאום: אני מנסה לעזור, אבל הדבר הזה לא בא על פתרונו.
פניה קירשנבאום: אני חוזרת ואומרת שגם בבחירות שנערכו עכשיו בערד אף רשימה לא קיבלה מקדמה של 15%, גם אלו שהגישו מסמכים לא קיבלו, בטענה שלמשרד הפנים אין כסף.
פניה קירשנבאום: זה כבר כסף שלא חזר לכנסת.
יונתן בר סימנטוב: הדברים הללו אמורים להיפתר ממש בקרוב.
אמנון כהן: אולי המנגנון הזה לא נכון?
אמנון כהן: אולי צריך לשנות את המנגנון?
יונתן בר סימנטוב: ייתכן.
אמנון כהן: הוא עובד על-פי חוק.
אמנון כהן: עלינו לבדוק את המנגנון, אולי צריך לשנות אותו.
אמנון כהן: אני אומר את זה ברצינות.
אמנון כהן: בואו נבדוק את זה.
אמנון כהן: ייתכן שכולם סובלים מזה.
אורי אריאל: אני מציע דבר אחר.
אורי אריאל: אני מציע שנגיש הצעת חוק, לפיה אם המדינה לא עומדת בתשלום בזמן סביר היא תשא בעלות הריביות.
אורי אריאל: זה נכון לכל מערכות הבחירות.
יונתן בר סימנטוב: כרגע מדובר על כ-200,000 שקלים.
משה גפני: מר שיפמן אומר שיהדות התורה קיבלה את כל הכסף.
יונתן בר סימנטוב: תלוי בסיעות.
יונתן בר סימנטוב: יש סיעות שקיבלו וסיעות שלא קיבלו.
פניה קירשנבאום: לא קיבלו את 15% הנותרים שאמורים לקבל אחרי דוח מבקר המדינה.
משה גפני: מדובר על הבחירות לרשויות המקומיות שנערכו לפני שנה וחצי.
משה גפני: זה נראה לי משונה.
פניה קירשנבאום: מר יונתן בר סימנטוב יודע שמה שאני אומרת נכון.
משה גפני: יהדות התורה קיבלה את הכסף.
אורי אריאל: יכול להיות שיש יחס מועדף ליושב-ראש ועדת הכספים?
אורי אריאל: ...
פניה קירשנבאום: אם אתם קיבלתם ואנחנו לא קיבלנו אז אני לא תומכת בשום העברה עכשיו.
משה גפני: קיבלנו משום שאנחנו אשכנזים ...
פניה קירשנבאום: קיבלתם כי אתם מתפללים יותר מאתנו ...
משה גפני: אנחנו לא מתפללים על הכסף של מימון המפלגות.
משה גפני: יש לנו דברים חשובים יותר להתפלל עליהם.
משה גפני: את מעלה נושא, אבל באופן יחסי לכל המערך של הבחירות לרשויות המקומיות הוא די בשוליים.
משה גפני: רוב הרשויות המקומיות קיבלו את ה-15%.
פניה קירשנבאום: אני לא מדברת על כולן.
משה גפני: מר יונתן בר סימנטוב, אני מבקש שתבדוק את הדברים.
משה גפני: אין לנו תלונה בעניין הזה.
יונתן בר סימנטוב: חשוב לי להדגיש שהדברים ייפתרו בקרוב מאוד.
יונתן בר סימנטוב: פנינו כבר לחשב.
פניה קירשנבאום: אם יהדות התורה קיבלה מימון על יותר רשימות לפי מספר חברי הכנסת והמימון עם המקדמה שקיבלתם כיסה לכם 100% אז אתם כבר לא צריכים לקבל ממשרד הפנים.
יונתן בר סימנטוב: אני מעריך שהתשלום יכול לצאת בתוך שבוע.
משה גפני: היינו צריכים לקבל, וקיבלנו את התוספת בגלל דוח חיובי של מבקר המדינה.
משה גפני: מר יונתן בר סימנטוב, אני מבקש שתהיה בקשר עם חברת הכנסת פאינה קירשנבאום ותגיד לה כיצד העניין מתפתח.
משה גפני: אני לא רוצה שהיא תרגיש שנותנים לנו העדפה.
משה גפני: לפי דעתי זה דבר אקראי לגמרי.
פניה קירשנבאום: מר יונתן בר סימנטוב, זה אקראי לגמרי?
פניה קירשנבאום: רק 'ישראל ביתנו' לא קיבלה?
יונתן בר סימנטוב: הכסף לא שולם בערד ובעוד מקום אחד נוסף.
יונתן בר סימנטוב: בערד מדובר על כ-700,000 שקל ויש מקום נוסף שם מדובר על כ-200,000 שקל.
פניה קירשנבאום: אני יודעת שהחוב שלנו עומד על סך קרוב למיליון שקלים.
משה גפני: אתם מתחילים להדאיג את הליכוד עם ההתפרסות שלכם ברשויות המקומיות ...
פניה קירשנבאום: בעניין הזה אני ישנה בשקט ...
משה גפני: מר יונתן בר סימנטוב, תהיה בקשר עם חברת הכנסת פאינה קירשנבאום ותפתרו את הבעיה.
משה גפני: מי בעד אישור פניות מספר 137-138?
משה גפני: הצבעה בעד פניות מספר 137-138 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הפניות נתקבלו.
משה גפני: פניות מספר 137-138 נתקבלו.
משה גפני: פניות מספר 142-143, בעמוד 26 – מענקי האיזון.
יונתן בר סימנטוב: הפנייה התקציבית נועדה לתת תוספת של 584 מיליון שקלים למענקי האיזון בהתאם לסיכום התקציבי.
יונתן בר סימנטוב: הכסף מיועד לכל הרשויות המקומיות שמקבלות מענקי איזון.
יונתן בר סימנטוב: העברנו לכם הבוקר פקס שכולל פירוט כמה כל רשות מקומית מקבלת.
אמנון כהן: על-פי איזה פרמטר זה נקבע?
אורי אריאל: תוכל להסביר את הנוסחה, מדוע בית-שאן, למשל, מקבלת 14 מיליון?
אורי אריאל: זו לא נוסחה אחידה.
אורי אריאל: בית-שאן, לפי דעתי, לא קיבלה לפי הנוסחה האחידה.
אורי אריאל: בקעת בית-שאן מקבלת 7 מיליון, גם זה לא לפי הנוסחה.
אורי אריאל: יש כמה חריגים ש"חטפו" קשה על-פי הדירוג הסוציו-אקונומי.
אורי אריאל: על-פי איזו נוסחה איזנתם את הדברים?
אורי אריאל: בסדר שאיזנתם אותם, אני רק מבקש לדעת על-פי איזו נוסחה.
יונתן בר סימנטוב: זאת נוסחת גדיש, בעקבות ועדה ציבורית שפעלה.
יונתן בר סימנטוב: הממשלה אימצה את החלטות ועדת גדיש.
יונתן בר סימנטוב: הכסף מחולק על-פי נוסחת גדיש למענקים.
יונתן בר סימנטוב: הוא נועד להביא את כל הרשויות המקומיות למצב זהה, של 80% מימוש.
ציון פיניאן: מה השינוי בדירוג הסוציו-אקונומי?
אורי אריאל: בבקעת בית-שאן היתה ירידה גדולה במענקי האיזון בגלל הדירוג הסוציו-אקונומי.
פניה קירשנבאום: אלה כל הרשויות המקומיות שמקבלות מענק איזון?
פניה קירשנבאום: דימונה לא מקבלת?
קריאה: דימונה מופיעה ברשימה.
אורי אריאל: בקעת בית-שאן, שנולדתי בה לפני 58 שנים, לא קיבלה על-פי הנוסחה הרגילה.
אורי אריאל: היא קיבלה מכה קשה בגלל הדירוג הסוציו-אקונומי.
אורי אריאל: אני שואל על הדלתא.
אורי אריאל: לא על הנוסחה הרגילה.
יונתן בר סימנטוב: הנוסחה מחשבת את הנתונים של הדירוג הסוציו-אקונומי.
יונתן בר סימנטוב: הנוסחה בודקת מצד אחד את ההכנסות הנורמטיביות של הרשות המקומיות ומצד שני את ההוצאות הנורמטיביות של הרשות המקומית.
יונתן בר סימנטוב: על-פי הדירוג הסוציו-אקונומי הנוסחה קובעת מה הרשות המקומית אמורה להוציא נורמטיבית.
יונתן בר סימנטוב: יש רשויות מקומיות שהשתנה להן הדירוג הסוציו-אקונומי, אבל זה משקף גם את המצב של הרשות.
אורי אריאל: אם אתם לא רוצים לענות, תגידו לי.
אורי אריאל: הבנתי איך הנוסחה הרגילה עובדת.
אורי אריאל: עכשיו אני שואל, תוספת מיוחדת ניתנה ל-4, 5 או 6 רשויות מקומיות, אחת מהן היא בקעת בית-שאן.
אורי אריאל: אני שואל רק על זה, איך הוספתם, מה הדלתא.
יונתן בר סימנטוב: אני לא מכיר דבר כזה השנה.
דוד בן שושן: אין שום תוספת כזאת.
דוד בן שושן: כל הכסף הוקצה אך ורק על-פי נוסחת גדיש.
ישראל מלאכי: יש רשויות מקומיות ששיפיתם אותן דרך - - -
דוד בן שושן: יש מענקים מיוחדים.
דוד בן שושן: למשל בשנה שעברה, מעבר למענק האיזון שהוא כולו נוסחתי היתה תוספת שנקראה "מענק מיוחד", אז שיפינו את הרשויות המקומיות ויצרנו העלאה טכנית של שיעור המימוש.
אורי אריאל: למה נצרת לא נכללה בהסדר הזה?
יונתן בר סימנטוב: אנחנו מדברים על הסדר משנה קודמת.
דוד בן שושן: מה שאתה רואה כרגע הוא על-פי נוסחת מענק האיזון.
דוד בן שושן: אין כאן עדיין כסף לשיפויים מיוחדים.
דוד בן שושן: לכן אתה יכול לראות השפעה קשה מאוד של הדירוג הסוציו-אקונומי.
דוד בן שושן: כרגע לא מדובר על שיפויים מיוחדים.
אורי אריאל: השאלה שלי היא על העבר ולא על מה שיהיה.
אורי אריאל: את מה שמוגש כאן לאישורנו הבנתי.
אורי אריאל: לגבי העבר אני מבקש לשאול על השיפוי לנצרת עלית ולירושלים.
ציון פיניאן: וגם לטבריה.
דוד בן שושן: ירושלים, למשל, נטולת מענק כבר שנים.
אורי אריאל: היא מקבלת מענק בירה.
דוד בן שושן: אני מדבר על מענק איזון.
אורי אריאל: אצלנו כאשר אומרים "בעזרת השם" – זה לא תמיד בעזרת ה', אלא בעזרת שם הסעיף.
אורי אריאל: תגידו לנו הכול, כדי שנבין אתכם.
אורי אריאל: אנחנו לא בקצב שלכם.
אורי אריאל: תעזרו לנו.
דוד בן שושן: אני מתייחס למענק האיזון.
דוד בן שושן: ירושלים היא רשות נטולת מענק.
דוד בן שושן: נצרת עלית היא דוגמה נוספת לרשות מקומית שנפגעה כתוצאה משינוי הדירוג הסוציו-אקונומי.
דוד בן שושן: שם היתה ירידה של כ-10.5 מיליון שקלים ובעקבותיה הוחלט שכל משרדי הממשלה ינסו לעזור להם.
ציון פיניאן: מה עם טבריה?
פניה קירשנבאום: ומה עם דימונה, שירדו להם 8 מיליון שקלים?
ציון פיניאן: הדירוג הסוציו-אקונומי הוא לפי 2006.
ציון פיניאן: מאז עברו 4 שנים.
ציון פיניאן: יש רשויות מקומיות שמצבן השתפר ורשויות מקומיות שמצבן הורע.
ציון פיניאן: זה הולך לפי 2006.
משה גפני: יש לכם תוכנית לשנות את המצב הזה?
משה גפני: יש אי-שביעות-רצון ברבים מן הישובים בשל הדירוג הסוציו-אקונומי.
משה גפני: מדובר על 256 ישובים.
דוד בן שושן: יש פגיעה בעיקר במועצות אזוריות.
משה גפני: יש פגיעה גם ברשויות מקומיות שמצבן קשה אבל לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הדירוג הסוציו-אקונומי שלהן עלה.
דוד בן שושן: כרגע, בלי שום התחייבות, אנחנו מדברים על 2.4 שמוקצה בתוך מענק האיזון.
דוד בן שושן: ייתכן שבכסף הנוסף שיש, כאשר יגיע, ייעשה איזה תיקון.
דוד בן שושן: כרגע ה-2.4 מוקצה על-פי נוסחת מענק האיזון.
ציון פיניאן: זה המכתב שהוועדה קיבלה ממר בוחבוט.
משה גפני: ומה עם 200 מיליון השקלים הנוספים?
פניה קירשנבאום: הוא אומר ש-200 מיליון השקלים הללו יתקנו.
משה גפני: מר בוחבוט מדבר כללית.
משה גפני: המכתב שלו כללי.
ציון פיניאן: מר בוחבוט מבקש לתקן היכן שהורע מצבן של רשויות מקומיות כתוצאה מן המעבר מאשכול סוציו-אקונומי 4 ל-5.
משה גפני: אבל בסופו של דבר זאת צריכה להיות החלטה של משרד הפנים ושל משרד האוצר.
משה גפני: אתם באים בדברים עם מרכז השלטון המקומי?
דוד בן שושן: בפועל נערכו פגישות עם רשויות מקומיות שנפגעו.
דוד בן שושן: לא עם כולן.
דוד בן שושן: המצב הזה ידוע.
דוד בן שושן: אני לא אומר שאנחנו מתחייבים.
משה גפני: אתה מבין מה קרה בטבריה, בכרמיאל, בנצרת עלית, בעפולה?
דוד בן שושן: גם עם אנשי נצרת עלית נערכה ישיבה בנוכחות מנכ"ל משרד הפנים.
דוד בן שושן: כרגע ה-2.4 מגביל אותנו לעבוד על-פי נוסחת גדיש.
פניה קירשנבאום: אולי לא אחדש לך, אבל אני חייבת להגיד שתי מילים.
פניה קירשנבאום: מתכסים בנוסחת גדיש, אבל אתה יודע שכבר מזמן היא לא עונה על הצרכים.
פניה קירשנבאום: כאשר אני מסתכלת על ערד – עם כל הקושי שיש לעיר הזאת, שמתמודדת עם הסביבה ועם חוסר תעסוקה וכן הלאה, קיצצו בערד 9 מיליון שקל.
פניה קירשנבאום: התקציב היה 27 מיליון שקל וכעת הוא 16 מיליון שקל.
פניה קירשנבאום: כך אפשר פשוט להרוג את העיר.
דוד בן שושן: הנוסחה מורכבת מכמה וכמה גורמים.
דוד בן שושן: צריך לראות למה היתה ירידה בתקציב.
דוד בן שושן: בכל רשות מקומית זה דבר אחר.
דוד בן שושן: אם חברת הכנסת קירשנבאום רוצה תשובה לגבי ערד, אני מוכן לבדוק.
דוד בן שושן: בכל רשות מקומית זה שונה.
דוד בן שושן: צריך לזכור שזה לא אחיד.
פניה קירשנבאום: אנחנו מדברים על מכלול.
ציון פיניאן: בטבריה קיצצו 10 מיליון שקלים.
משה גפני: אני מציע שנקיים דיון יסודי על הנושא בכללותו.
משה גפני: הכללים שעל-פיהם נותנים את מענקי האיזון מתחילים להיות אנכרוניסטיים, כאשר אתם במשרד הפנים מנסים למצוא תרופות נקודתיות לרשויות מקומיות שנפגעו באופן משמעותי.
משה גפני: צריך לקיים על כך דיון.
משה גפני: אתם צריכים לקיים דיון, אבל גם אנחנו נקיים על כך דיון.
דוד בן שושן: מענק האיזון מטבעו דינמי.
דוד בן שושן: זאת אומרת, אם מצבה של רשות מקומית משתפר, אם יש שיפור ביכולת שלה להביא הכנסות אז המענק שלה יורד.
משה גפני: השאלה מה הבסיס שעליו בונים את המענק.
ציון פיניאן: השיפורים שלכם הם מ-2006.
דוד בן שושן: יש עוד מרכיבים שמשפיעים על הנוסחה.
משה גפני: נצביע על פניות מספר 142-143.
משה גפני: נקיים דיון על נושא מענקי האיזון.
משה גפני: מר דוד בן שושן, אני מציע שתיערכו לעניין הזה.
משה גפני: אתם מנסים למצוא תרופות, אבל השמיכה קצרה מדי: מושכים אותה בצד אחד ופוגעים בצד השני.
משה גפני: אגב, התברר כאן מהממונה על מחוז הצפון שירד כסף מהרשויות היהודיות והועבר לרשויות הערביות.
משה גפני: אני בעד לחזק אותן, אבל זה המצב.
דוד בן שושן: כל הקצאה היא נקודתית, בהתאם לנתונים של הרשות המקומית.
דוד בן שושן: הקריטריון הוא לא רק מצב סוציו-אקונומי, אלא מושפע מן היכולת של הרשות המקומית להביא הכנסות.
דוד בן שושן: אם יש גידול בהכנסות מטבע הדברים מענק האיזון קטֵן.
דוד בן שושן: לכן אי אפשר לדבר רק על מצב סוציו-אקונומי.
משה גפני: ראית את המכתב של מר בוחבוט?
דוד בן שושן: כן.
משה גפני: הצבעה בעד פניות מספר 142-143 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הפניות נתקבלו.
משה גפני: פניות מספר 142-143 נתקבלו.
משה גפני: פניות מספר 144-145, בעמוד 29.
יאיר פינס: תוספת לתקציב הביטחון בסך 750 מיליון שקל.
משה גפני: יש לי שאלה לגבי תקציב הביטחון.
משה גפני: דיברנו בוועדה כמה פעמים על חיבור בסיסי צה"ל לביוב המרכזי, כי זה פוגע במקורות המים וגורם לנזקים סביבתיים בלתי רגילים.
משה גפני: אני מבין שהתקיים על כך דיון בממשלה ושר הביטחון מנע קבלת החלטה.
יאיר פינס: אינני יודע מה היה שם.
יאיר פינס: ככל הזכור לי, שר הביטחון הגיש הסתייגות לממשלה על הצעת ההחלטה וטען שההחלטה הזאת מהווה קיצוץ עקיף של תקציב הביטחון.
משה גפני: אולי נזמין לכאן את שר הביטחון.
משה גפני: בינתיים נמתין עם אישור הפנייה הזאת.
משה גפני: מה זה "תשלום ריבית ועמלות"?
משה גפני: מה הכסף הזה?
משה גפני: אתה יכול לבדוק ולהגיד לוועדה מה הממשלה מתכוונת לעשות בסופו של דבר עם התקלה הגדולה הזאת של אי-חיבור בסיסי צה"ל למערכת הביוב, שעד לרגע זה לא נמצא לה פתרון?
משה גפני: בסדר, אז נדבר על זה אז.
אורי אריאל: אולי תוכלו לדווח לוועדה גם איך מתקדמת העבודה על-פי דוח ברודט, כלומר כמה צה"ל ומשרד הביטחון עשו כבר לפי המתווה שסוכם, מה הפיגור ואיך יוכלו להדביק אותו.
יאיר פינס: בנוגע להתייעלות?
יאיר פינס: אתה מבקש שמשרד האוצר ידווח מה משרד הביטחון עשה בהקשר להמלצות דוח ברודט?
אורי אריאל: לא אכפת לי שמשרד הביטחון ידווח, אם אתם חותמים למטה.
אורי אריאל: היות ואני לא בטוח שתחתמו למטה אז או שיהיה דוח שלכם או שיהיו שני דוחות.
יאיר פינס: אנחנו יכולים להעביר לוועדה דוח סטטוס, אילו המלצות מתוך דוח ברודט בוצעו ואילו המלצות לא בוצעו.
יאיר פינס: נוכל להעביר את זה אליך.
אורי אריאל: אני מציע שתעביר את זה לוועדה.
אורי אריאל: זה יעניין את כל הוועדה.
אורי אריאל: שאלתי האם אפשר להעביר לנו דוח סטטוס על ביצוע המלצות דוח ועדת ברודט.
אורי אריאל: אמר מר יאיר פינס שהם יכינו דוח כזה ויעבירו לוועדה.
אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, זה בנוסף למה שביקשת.
אורי אריאל: הצטרפתי לבקשתך והוספתי קומה משלי.
משה גפני: יש לך הרבה שאלות ...
אורי אריאל: רק למינהל האזרחי יש לי הרבה שאלות.
אורי אריאל: עם כל השאר הרבה יותר פשוט.
משה גפני: נחזור לפנייה מספר 134, בעמוד 18.
משה גפני: ביקשנו הסבר על מפעלי כלכלה.
אורי גבע: הפנייה הזאת נועדה לתקצב את הפעילות השנתית של החברה למפעלי כלכלה, שהיא חברה ש-50% ממנה בבעלות המדינה ו-50% בבעלות ההסתדרות.
אורי גבע: היא מספקת פעילות רווחה והפעלה לעובדי המדינה, ובין היתר את "מועדון טוב", המועדון לעובדים.
אורי גבע: הם מגישים צפי פעילות שנתית, תוכנית עבודה שנתית למשרד האוצר, ובהתאם לתוכנית אנחנו מתקצבים אותם.
אורי גבע: זה בדיוק מה שנעשה כאן, מתקצבים אותם לכל השנה.
משה גפני: זה בהתאם לפעילות?
אורי גבע: הם מגישים תוכנית עבודה, של פעילות לעובדים, מה הם צריכים.
אורי גבע: מדובר על חלוקת מתנות וכן הלאה ואנחנו מתקצבים בהתאם, על-פי תוכנית העבודה.
משה גפני: זה בעקבות הסכם עם ההסתדרות?
משה גפני: בעקבות החלטת ממשלה?
אורי גבע: זה הסיכום איתם.
משה גפני: ממתי הסיכום הזה?
אורי גבע: זה כך מידי שנה.
אורי גבע: אני לא יודע כמה שנים זה פועל, אבל כבר זמן רב.
אורי גבע: לאחרונה התנהל דיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה, שבו ביקשו שלא נעכב את התקצוב הזה, שנגיש אותו מוקדם ככל הניתן.
אורי גבע: לכן אנחנו מגישים אותו עכשיו.
משה גפני: כלומר, הממשלה משתתפת בפעילות של העובדים?
משה גפני: זה דבר מבורך.
אורי גבע: זאת פנייה שמבוצעת מידי שנה.
אורי גבע: היתה לנו אותה פנייה גם ב-2009.
משה גפני: לאיזה עובדים המועדון הזה שייך?
אורי גבע: לכל עובדי המדינה.
משה גפני: הצבעה בעד פנייה מספר 134 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הפנייה נתקבלה.
משה גפני: פנייה מספר 134 נתקבלה.
משה גפני: אנחנו עוברים לחוברת השנייה של ההודעות, ואת זה נעשה מהר.
משה גפני: בקשה מספר 38-009 – תמיכות בענפי משק.
משה גפני: בקשה מספר 41-004 – רשות ממשלתית למים וביוב.
דניאלה גרא: הפנייה נועדה להעברת עודפי תקציב מ-2009 ל-2010 לרשות המים, לפעולות במשק המים.
דניאלה גרא: זה נועד בעיקר לפעולות החינוך וההסברה בעקבות המשבר, במסגרת התוכנית שעשו.
משה גפני: כמה כסף יש שם?
דניאלה גרא: בשנה שעברה הקציבו כ-25 מיליון שקל להסברה.
דניאלה גרא: יש כאן גם ייעוץ בעניין התפלת מי-ים.
דניאלה גרא: יש כאן כמה דברים קטנים.
משה גפני: מי בעד הבקשה?
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 41-004 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 41-004 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 42-002 – שיכון.
צחי דוד: מדובר בתקציבי הסיוע של משרד הבינוי והשיכון.
צחי דוד: העודפים הם התחייבויות מול בנקים ושכירות לטווח ארוך.
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 42-002 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 42-002 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 40-004 – תחבורה.
אשר דולב: זה 25% הנותרים של העודפים, הכול לפי בקשת משרד התחבורה, פרויקטים שכבר התחייבו אליהם.
משה גפני: עבור מה?
אשר דולב: רשות תעופה אזרחית, מטאורולוגיה.
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 40-004 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 40-004 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 43-004 – המרכז למיפוי ישראל.
צחי דוד: המרכז למיפוי ישראל, בין יתר עבודותיו מבצע עבודות עבור גורמי חוץ.
צחי דוד: מתקבלות שם הכנסות והעודפים מועברים משנה לשנה.
צחי דוד: אלה עודפים רגילים של התחייבויות.
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 43-004 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 43-004 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 51-005 – דיור ממשלתי.
משה גפני: בקשה מספר 54-011 – רשות הטבע והגנים.
עמית סדן: הפנייה נועדה להעביר את 25% הנותרים מן העודפים המחויבים משנת 2009 לשנת 2010.
משה גפני: התקציב של רשות הטבע והגנים הוא 173 מיליון שקל והוא גדל ל-187 מיליון שקל?
עמית סדן: התקציב של רשות הטבע והגנים הוא לא 173 מיליון שקלים.
עמית סדן: סעיף 54 כולל בתוכו רשויות נוספות.
משה גפני: אני מדבר על הסעיף של רשות הטבע והגנים – 173 מיליון שקל.
עמית סדן: עם העודפים זה מגיע ל-173 מיליון שקל.
אורי אריאל: אני מבקש רביזיה על הבקשה הזאת.
אורי אריאל: אני צריך לבדוק דבר מה.
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 54-011 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 54-011 נתקבלה.
משה גפני: חבר הכנסת אורי אריאל מבקש רביזיה.
משה גפני: תשתדל לבדוק את הדברים מהר כדי שנשחרר את הבקשה.
משה גפני: פנייה מספר 54-010 – רשויות פיקוח, רשות הגז הטבעי.
אודי רמר: הפנייה נועדה להעביר את העודפים המחויבים משנת 2009 לשנת 2010 של רשות הגז הטבעי ושל הרשות לשירותים ציבוריים (חשמל).
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 54-010 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 54-010 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 55-003 – אוצר.
אורי גבע: הפנייה נועדה להעביר את העודפים שבסעיף הפיתוח של משרד האוצר ורשות המסים, בהתאם לביצוע בפועל.
אורי גבע: מדובר בפרויקטים מתוקנים מתמשכים ועל כן יש שם עודף.
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 55-003 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 55-003 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 57-002 – רשויות מקומיות.
יונתן בר סימנטוב: אלה עודפים משנת 2009 לשנת 2010, 25% הנותרים.
משה גפני: בדואים בצפון, תקציבי פיתוח לרשויות במגזר הערבי, כבאות.
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 57-002 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 57-002 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 56-003 – נציבות שוויון זכויות.
אושרה רודב: הפנייה נועדה להעביר את העודפים המחויבים של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות.
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 56-003 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 56-003 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 32-015 – תמיכות במוצרים ציבוריים.
אורן משה: אני רפרנט תקשורת.
אורן משה: זה 25% השלמת העודפים המחויבים משנה שעברה.
אורן משה: המשמעות של הפעילות שלהם היא תמיכה ברכישת ממירים למשפחות נזקקות בהתאם לחוק הרשות השנייה.
משה גפני: הצבעה בעד בקשה מספר 32-015 – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 32-015 נתקבלה.
משה גפני: בקשה מספר 30-008.
אופיר להב: אני נציג המשרד לקליטת העלייה.
אופיר להב: מדובר ב-25% מעודפי 2009 שעוברים ל-2010 בכלל פעולות המשרד.