GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז יוסף: אם יש דירה שמתפנה בחולון או בגבעתיים או בתל אביב, תוך שנייה היא מתאכלסת, אבל בואו נראה אתכם מביאים תושבים לעמק הירדן.
בועז יוסף: יש לנו אגף לפיתוח כלכלי וכאלה שמנסים לשכנע ומביאים, מציעים לקנות חצי דונם ב-80 אלף דולר כולל פיתוח וכולל הכל, אבל לא באים.
בועז יוסף: בואו נראה אתכם כאן בגבעתיים, בואו נראה אתכם כאן בתל אביב, תנו חצי דונם ב-80 אלף דולר ונראה אם לא יקפצו על זה כאן.
בועז יוסף: אלינו לא באים.
בועז יוסף: אבל לקרוע אותנו, כן.
בועז יוסף: הרבה דיברו כאן אבל חלק מהדברים לא היו קשורים לעניין הזה באופן ספציפי.
עמיר פרץ: אתה מדבר מצוין.
עמיר פרץ: אני מתנצל אבל יש לי פגישה נוספת.
בועז יוסף: אני אנסה לחזור למה שאני מייצג ואני מייצג את המועצות האזוריות.
בועז יוסף: המדד הסוציו-אקונומי התבסס על 14 משתנים.
בועז יוסף: ראיתי שירדתי ב-8 מיליון שקלים, התחלתי לחקור ושאלתי מה קרה כאן.
בועז יוסף: אמרו לי מדד סוציו-אקונומי.
דוד בוסקילה: 16 משתנים.
בועז יוסף: 14.
דוד בוסקילה: יש לי את הפירוט.
בועז יוסף: את השיער הלבן לא היה לי לפני ארבעה חודשים.
בועז יוסף: אני ביקשתי שיסבירו לי מה קרה כאן.
בועז יוסף: אמרו לי מדד סוציו-אקונומי וכי זאת תורת משה מסיני.
בועז יוסף: ביקשתי לראות.
בועז יוסף: פעם למדתי סטטיסטיקה באוניברסיטה.
בועז יוסף: התחלתי להסתכל, בדקתי וראיתי שיש 14 משתנים.
בועז יוסף: התחלתי לראות מה המשתנים האלה וראיתי שאין קשר ביניהם לבין השייכות של האוכלוסייה.
בועז יוסף: אגב, יציבות האוכלוסייה דווקא לא נמצאת בפנים.
בועז יוסף: כלומר, אם יגורו כל התושבים שלי בווילות של 400 מטרים מרובע, זה לא משנה, זה לא איש עשיר, אבל יוצא שיש 14 משתנים אבל למועצות האזוריות יש רק תשעה משתנים.
בועז יוסף: למה?
בועז יוסף: כי הם לא יודעים לבדוק אותן.
בועז יוסף: לא יודעים נניח לומר מה זה אחוז משפחות של ארבעה ילדים, לא יודעים לבדוק מה זה אחוז מקבלי דמי אבטלה, לא יודעים לבדוק מה זה אחוז מקבלי הבטחת הכנסה.
בועז יוסף: אז מה אמרו?
בועז יוסף: יש לי טבלה של 14 משתנים, לקחתי וסיווגתי את כל העיריות לפי 14 המשתנים.
בועז יוסף: המועצות האזוריות, שמתם אותן לפי תשעה משתנים.
בועז יוסף: יש לי טבלה אחת של מועצות אזוריות ויש לי טבלה אחת של עיריות.
בועז יוסף: עד כאן בסדר.
בועז יוסף: המועצות האזוריות, כמו שאמר רני פינצי, הן לפי היחסיות שבמועצות האזוריות, והעיריות הן לפי העיריות.
בועז יוסף: אבל מה, חשבו ואמרו שיש לי כאן שטח וזה לא טוב.
בועז יוסף: לכן בואו ניקח את שתי הטבלאות האלה ונאחד אותן לטבלה אחת.
בועז יוסף: לקחו טבלה שנבדקה עם תשעה משתנים מול טבלה של 14 משתנים והשחילו אותן כאן פנימה.
בועז יוסף: זאת טעות סטטיסטית קשה.
בועז יוסף: לא יכול להיות שלוקחים גוף שנמדד לפי תשעה משתנים ומשייכים אותו ל-14 משתנים.
בועז יוסף: אחרי שעשו את זה, קרה שלמעלה מ-40 אחוזים מהמועצות האזוריות פתאום עלו.
בועז יוסף: שאלתי מה קרה ואמרו לי שזאת טבלת ההמרה שבין המועצות האזוריות והעיריות.
בועז יוסף: כן, הכל טוב ויפה, אבל זה פגע בנו קשות כי זה לא יכול להיות ולא יכול להתבצע.
בועז יוסף: אמרתי שאני לא מבין ולקחתי דוקטורים לסטטיסטיקה שיבדקו את זה.
מירי רגב: מה ההמלצה שלך?
בועז יוסף: ההמלצה שלי היא מאוד פשוטה.
בועז יוסף: קודם כל, מענק האיזון, התחשיב של מענק האיזון, אסור לו להתבסס על מדד סוציו-אקונומי מפני שזה כפל קנס.
בועז יוסף: אתם בעצמכם אומרים שהמדד הסוציו-אקונומי הוא מבטא איזושהי שייכות לארנונה, לאפשרות שאני יכול לגבות ארנונה מהתושבים, אבל כבר לקחת את זה בחשבון רני פינצי, לקחת את זה בחשבון בתחשיב של מענק האיזון.
בועז יוסף: הנה, תראו את זה כאן.
בועז יוסף: יש כאן חיוב ארנונה לשנת 2008.
מירי רגב: יש לך המלצה נוספת?
בועז יוסף: בשנת 2010 לא להחיל את הסוציו-אקונומי הזה אלא להשאיר את זה כפי שהיה קודם לכן.
מירי רגב: ההמלצה הראשונה היא לעצור את ההחלטה והשנייה היא להפריד את זה.
בועז יוסף: ויפה שעה אחת קודם.
שמעון גפסו: אני מודה על קיום הדיון הזה שאני חושב שהוא חשוב מאוד.
שמעון גפסו: אני רוצה לא להפנות את כל החצים לרני פינצי.
שמעון גפסו: מר יוסף הסביר יפה מאוד ובצורה מקצועית ביותר, ואני מודה לך על כך.
שמעון גפסו: אני חושב שאתה עושה עבודה חשובה מאוד והייתי ממנה אותך לדובר הרשויות במקרה הספציפי הזה.
שמעון גפסו: אי אפשר לבוא אחרי שהתקציבים מוכנים ולומר לנו שחתכו לנו.
שמעון גפסו: זה דבר ראשון.
שמעון גפסו: דבר שני, גם אם רוצים בשנים הבאות – ותכף נדבר גם על הפרמטרים – אי אפשר לבוא ולגמול רשות שרגילה לקבל איקס ולומר לה שמחר בבוקר היא לא מקבלת כלום.
שמעון גפסו: יש דבר שנקרא בהדרגה.
שמעון גפסו: אפשר להקטין אולי 10 אחוזים בשנה או 15 אחוזים בשנה, אבל אי אפשר לחנוק רשות.
שמעון גפסו: כאשר אתה מוריד 15 מיליון שקלים לרשות, אתה יכול פשוט לחנוק אותה.
שמעון גפסו: בסופו של יום זה יעלה למדינת ישראל הרבה יותר ואני חושב שהסביר את זה יפה מאוד מר בוסקילה וחבר הכנסת.
שמעון גפסו: הדברים האלה צריכים להיות ברורים.
שמעון גפסו: יחד עם זאת, אני חושב ואני מאמין, מר בוסקילה ידידי, שלא צריך לשבור את הכלים ואפשר עדיין לדבר.
שמעון גפסו: ממשלת ישראל יודעת לדבר ואני בטוח שחברת הכנסת מירי רגב תדע להציג את הבעיות שלנו.
מירי רגב: אבל זה לא מספיק.
מירי רגב: כאן צריך לשים את הדברים על השולחן.
מירי רגב: דווקא עכשיו, לפני הדיונים על התקציב, אם אנחנו ביחד לא נתאחד ונעלה את זה בצורה מסודרת גם כאן בפני חבר הכנסת גפני וגם בוועדת הפנים ונביא את זה לדיון ציבורי, זה לא ילך.
מירי רגב: אתם רואים בדיוק כמה זמן הייתה סחבת עם מענקי האיזון.
שמעון גפסו: דיון ציבורי, כן.
מירי רגב: ברגע שאושר התקציב, זהו, שלחו אותנו בלך תבוא.
מירי רגב: זה נמנע אחרי כמעט שנה.
שמעון גפסו: דיון ציבורי הוא בהחלט דבר מאוד חשוב.
חיים געש: הבעיה היא כבר עכשיו ב-2010 ולא התקציב של 2011.
מירי רגב: ודאי.
שמעון גפסו: ראשי הרשויות עפולה, מגדל העמק, כרמיאל ואחרים הם שכנים שלי, ואני לא ראש העיר שם אלא אני ראש העיר בנצרת עילית, אני כמובן מדבר בשמם.
שמעון גפסו: אני חושב שהדבר הזה פוגע בכל הרשויות.
שמעון גפסו: אנחנו בנצרת עילית מאמינים בחינוך.
שמעון גפסו: מאז נכנסתי לתפקיד לקחתי את החינוך כתינוק שלי ואני משקיע מיליוני שקלים בחינוך ואני לא מתבייש לומר.
שמעון גפסו: קיצצתי בהוצאות רווחה מיותרות כדי לא להיות עיר קולטת קשישים אלא אני רוצה להיות עיר קולטת צעירים ואני לא מתבייש לומר כאן את הדברים.
שמעון גפסו: כבר תקפו אותי מספיק פעמים בתקשורת אבל שימשיכו לתקוף אותי.
שמעון גפסו: אנחנו מקווים לקיים פסטיבל חינוך ארצי ראשון בנצרת עילית באוגוסט השנה.
שמעון גפסו: זה שאנחנו מחנכים את הילדים שלנו ומשקיעים כסף, על זה לא צריך לקנוס אותנו.
שמעון גפסו: עבר חוק הדיור הציבורי שיש לי הרבה מאוד מה לומר עליו ומשפחות שהיו להם 20 אלף שקלים אבל היו מקבלות את התחזוקה מעמידר, הלכו וקנו את הדירות שלהם ועכשיו גודל החולדות גדל.
שמעון גפסו: זה הדבר היחיד שקרה באותן שכונות.
שמעון גפסו: בעצם אותן משפחות לא יכולות לעמוד בנטל הזה של תחזוקת הבית.
שמעון גפסו: אני צריך לפנות באופן אישי לאינסטלטור שאני יודע שמוכן לעשות חסד ולתקן לאנשים את הדירה.
מירי רגב: מה אתה מציע?
שמעון גפסו: קודם כל, אני רוצה לומר שמשרד הפנים הוא לא נגדנו וגם לא משרד האוצר.
שמעון גפסו: פשוט צריך להסביר נכון.
מירי רגב: זאת אומרת, שוב טעינו בהסברה.
שמעון גפסו: נכון.
שמעון גפסו: קודם כל להסביר.
מירי רגב: תכף נשאל את רני פינצי אם הוא הבין.
שמעון גפסו: אני בטוח שהוא הבין.
מירי רגב: אם לא הסברנו נכון, נשאל אותו אם הוא הבין.
שמעון גפסו: אני רוצה לומר שבשלב הראשון לא לקצץ לשנת 2010.
מירי רגב: כלומר, לעצור את ההחלטה ל-2010.
שמעון גפסו: בשלב שני, לקצץ, אם יקוצץ בשנים הבאות, רק בהדרגה.
שמעון גפסו: אי אפשר לבוא ופעמיים באותם סעיפים להעניש.
שמעון גפסו: אתה גם קובע את המדד שאני יכול לגבות ארנונה.
שמעון גפסו: אני גביתי 86 אחוזים ארנונה ולא צריך להעניש אותי בגלל זה.
אבירם דהרי: אני רוצה ללכת מכיוון אחר.
מירי רגב: האיש שהביא לנו את מענקי האיזון.
מירי רגב: דעו לכם שהצעת חוק מענקי האיזון הגיעה ממנו.
אבירם דהרי: ללא כל קשר כרגע לנוסחה וכן הלאה, אנחנו צריכים לחזק את הנושא של החוק הזה שבא ואומר שלא משנה איזו נוסחה תהיה.
אבירם דהרי: זה בכלל לא משנה אבל זאת הנוסחה.
אבירם דהרי: מגיע למישהו מאה שקלים, הוא מקבל את הסכום הזה בלי להתחנן.
אבירם דהרי: נקודה.
אבירם דהרי: לא משנה איך תיראה הנוסחה, אלה סתם ויכוחים שלנו על הנוסחה הזאת וחבל על הזמן.
אבירם דהרי: זה צריך להיות בחוק יסוד.
אבירם דהרי: אמרתי גם אז שזה יהיה בחוק יסוד ולא בחוק רגיל.
אבירם דהרי: זה חוק של שוויון ולא מענק אלא זה תקציב שמגיע לנו.
אבירם דהרי: אנחנו קבלני ביצוע של המדינה ושל הישובים החזקים.
אבירם דהרי: צריך להפסיק להשתמש במילה תוכניות הבראה.
אבירם דהרי: כאשר אומרים תוכניות הבראה, אנחנו צריכים להצטייר – ואני פונה לשלמה – כרופאים ולא כחולים.
אבירם דהרי: כאשר יש לך בעיה קשה, אתה שולח אותו לתל השומר למנתחים.
אבירם דהרי: מתייחסים אלי כאילו אני כאן החולה אבל אנחנו לא החולים אלא אנחנו אלה שמרפאים.
אבירם דהרי: את זה צריך להבין וכל פעם שפקיד כלשהו או איש ציבור מתבטא בצורה הזאת, כאילו רשות כושלת אבל מהי רשות כושלת?
אבירם דהרי: זה שיושבים אצלי 3,000 משפחות מחבר העמים כשהגיל הוא 80 ומעלה, אנשים שאין להם פנסיה, אני רשות כושלת?
אבירם דהרי: אני רשות כושלת?
אבירם דהרי: איזה מין שימוש זה?
אבירם דהרי: כל דבר כזה, זאת עילה לתביעת דיבה.
אבירם דהרי: לא צריך לקיים את כל הוויכוחים על הסעיפים הקטנים.
אבירם דהרי: אני רוצה לומר לכם שאני מתנגד נחרצות לסיפור הזה.
אבירם דהרי: שלא יורידו לי במכה אחת.
אבירם דהרי: אם מגיע לי שקל ועד היום קיבלתי שני שקלים, אני אקבל שקל וזה יהיה מהיום.
אבירם דהרי: אם אני לא אקבל את השקל הזה, אם אני אמשיך לקבל שני שקלים, קריית גת תמשיך לקבל חצי.
אבירם דהרי: זה בדיוק מה שאמרו לנו במשך עשר שנים.
אבירם דהרי: אני הייתי בין אלה שהגישו בג"ץ נגד משרד הפנים והגישו תלונה במשטרה נגד משרד הפנים על הוצאת כספים במרמה כי הם דיווחו לכנסת שהם מוציאים לפי גדיש אבל בפועל נתנו לזה מאה אחוזים, לזה שבעים אחוזים, וזאת שנה ראשונה שהם נותנים לכולם שמונים אחוזים ועכשיו אתם בוכים?
אבירם דהרי: אל תבכו.
אבירם דהרי: אתם רוצים לשנות את הנוסחה, תשנו את הנוסחה אבל ברגע שנקבעה הנוסחה, ולא איכפת לי מה הנוסחה אומרת, נריב על הנוסחה אחר כך, כולם מקבלים שמונים אחוזים או שבעים אחוזים או תשעים אחוזים או 110 ואחוזים.
אבירם דהרי: אני רוצה העדפה מתקנת.
אבירם דהרי: הראיתי למשרד הפנים ששנה אחרי שנה אני מקבל 10 מיליון שקלים פחות ורשויות אחרות מסביבי מקבלות בדיוק לפי המענק, מאה אחוזים.
אבירם דהרי: אני מקבל 65 אחוזים והן מקבלות 100 אחוזים.
אבירם דהרי: כל שנה אני שואל מתי אני אקבל את הכסף שלי ואומרים לי לא, הם בנו על התקציב.
אבירם דהרי: יופי, קיבלת מעל מה שמגיע לך או קיבלת בדיוק את מה שמגיע לך, אבל אני קיבלתי פחות.
אבירם דהרי: זה כבר מ-2002.
בועז יוסף: זה לא שייך לנושא הדיון.
אבירם דהרי: זה שייך.
אבירם דהרי: אתם לא מבינים אבל זה שייך.
אבירם דהרי: אני אסביר לך את הטריק.
אבירם דהרי: אתה פשוט לא מבין את הטריק.
אבירם דהרי: אני לא הפרעתי לך.
אבירם דהרי: דיברת, נתת לנו נאום יפה על המועצה האזורית וכולנו ישבנו בשקט כי אני לא נופל למלכודת שמפילים אותך ואותו ואת האדון מחבל יבנה שמסביר שדווקא מי שהכי נדפק, אלה מסוציו אקונומי 5 שעלו ל-6.
אבירם דהרי: לא, זה מ-3 ל-5.
אבירם דהרי: טמבלים, את כולנו דפקו ואתם רבים עכשיו.
אבירם דהרי: אתה אומר לרני פינצי שישנה את הנוסחה, הוא ישנה את הנוסחה.
אבירם דהרי: עכשיו במקום שתקבל 2 ואני 3, אתה תקבל 2 וחצי אבל זה לא יעלה את הסכום הכולל.
אבירם דהרי: אתה צריך לקבל 100 אחוזים מהסכום שייקבע.
אבירם דהרי: כל הוויכוחים על הנוסחה, אלה רק בינינו מי ייקח ממי את הכסף ואת זה אתם לא מבינים.
שמעון גפסו: קראת לנו טמבלים, אבל אנחנו לא טמבלים.
אבירם דהרי: כי אתם נופלים לאותה מלכודת.
אבירם דהרי: רבים ביניכם על איך תיראה הנוסחה.
אבירם דהרי: היום אתם בוכים ואני שמח שאתם בוכים כי סוף סוף מה שהם מרגישים, אני מרגיש עשר שנים, אבל הם פוחדים פחד מוות.
אבירם דהרי: דע לך שאם יזיזו טיפה אחת מהאחוזים, מ-80 ל-82, אני אמרתי גם לשר והם יודעים את זה, אני אגיש עוד פעם תלונה במשטרה.
אבירם דהרי: אם טיפה יזיזו, מישהו יקבל בגלל שהוא לא התרגל אבל מ-2002 הם מתרגלים.
אבירם דהרי: רני, נכון?
רני פינצי: אתה רוצה שאני אגיב?
אבירם דהרי: כן.
אבירם דהרי: אני רוצה שתגיב.
אבירם דהרי: הנוסחה המוחלת מגדיש עובדת מ-2002 והנוסחה המכילה התאמה, כל שנה 5 אחוזים התאמה.
רני פינצי: נוסחת גדיש מוחלת מ-2004 ואחרי שש שנים תעבור מסוארי לגדיש.
רני פינצי: מה לעשות ש-6 שנים הסתיימו ב-2010.
אבירם דהרי: זה בדיוק מה שאני אומר.
אבירם דהרי: אני אומר שש שנים עושים את ההתאמות האלה.
אבירם דהרי: אתה אומר בדיוק את מה שאני אומר.
אבירם דהרי: הם אומרים שייתנו לנו זמן להתרגל, אבל שש שנים מתרגלים.
אבירם דהרי: אף פעם לא הרגילו אף אחד אלא תמיד עשו את אותו הדבר.
קריאה: אתה בעדנו או נגדנו?
אבירם דהרי: אני בעדכם אבל תבינו מה אתם רוצים.
אבירם דהרי: אתם כל היום אכלתם טוב על חשבוננו.
אבירם דהרי: אתה אכלת טוב על חשבוננו וכל יתר הערים אכלו על חשבוננו כי אני הייתי צריך לקבל יותר.
דוד בוסקילה: אתה מזכיר לי יהודים בגלות עם ההתנהלות שלך.
דוד בוסקילה: אתה תקבל 100 אחוזים ואני אקבל 60 אחוזים?
אבירם דהרי: אני לא מקבל 100 אחוזים.
אבירם דהרי: אני רוצה שמדינת ישראל תיתן שוויון מלא.
אבירם דהרי: מה שקבעו, לא איכפת לי הנוסחה.
אבירם דהרי: אני מסכים לנוסחת סוציו-אקונומי או לא, אבל לא יתכן שלא יהיה שוויון.
אבירם דהרי: לא יקרה שמישהו יקבל 100 אחוזים ואתה תקבל פחות אלא להפך, אני מבקש העדפה מתקנת.
אבירם דהרי: זה מה שביקשתי ועשיתי את כל החישובים כך שכולם מתחלקים.
אבירם דהרי: אל תיפלו למלכודת של הנוסחה.
אבירם דהרי: לכם מגיעים 100 אחוזים ממה שכתוב.
דוד בוסקילה: אני צריך אחר כך שעה כדי שתסביר לי מה שאמרת כי לא הבנתי כלום.
מירי רגב: אני הבנתי מה אתה אומר.
אבירם דהרי: אני עושה את העבודה הזאת שש ושבע שנים.
דוד בוסקילה: אבל אתה לא עושה אותה טוב.
אבירם דהרי: רני פינצי, תגיד לו איך אני עושה את העבודה.
אבירם דהרי: אני הבאתי אותם לבית משפט כדי שהם יביאו לי את הנתונים.
אבירם דהרי: אני עושה לך את העבודה קלה.
אבירם דהרי: לא תצטרך לחשוב.
אבירם דהרי: עשית את הנוסחה, נותן הוראה למחשב, הכסף נכנס.
אבירם דהרי: לא 60, לא 70, לא 90, לא ימינה ולא שמאלה.
מירי רגב: אני רוצה לקבל את התייחסות משרד הפנים, אם יש לך מה לומר אחרי הסבב הזה, התייחסות של משרד התעשייה, התייחסות של משרד האוצר ולאחר מכן נגיע לסיכומים.
אריה מצליח: הדיון הזה התפתח כאן לכל מיני כיוונים.
אריה מצליח: אני חושב שיש כאן שלוש נקודות שכדאי לתת עליהן את הדעת ושלושתן עלו בדיון כאן כחוט השני.
אריה מצליח: דבר ראשון, הבעיה המרכזית להערכתי היא בעיית גודל מענק האיזון.
אריה מצליח: אסור לשכוח ולא להימשך לדיונים על דברים שלדעתי בסופו של דבר הם איזוטרים בתוצאה.
מירי רגב: על פי גודל מענק האיזון, בזה יעמדו.
אריה מצליח: הבעיה עם מענק האיזון, כמו שאמר ראש העיר קריית גת, מקדם ההקצאה הוא הבעיה שנגזרת מהבעיה של גודל מענק האיזון שכן המדינה מצד אחד מחשבת - ולא חשובה הנוסחה – כמה מגיע לכל הרשויות ובסוף היא מפעילה פקטור, ונכון אמר ראש העיר שהשנה זו השנה הראשונה מזה שש שנים שמופעל בין הרשויות פקטור אחיד של 80 אחוזים.
אבירם דהרי: 15 שנים או 20 שנים ולא שש שנים.
אריה מצליח: זה הדבר הראשון שאני אומר ואני מבקש מהבית הזה, וכולנו מבקשים כל הזמן, שבאמת תסייעו לנו לקדם את החוק.
מירי רגב: זה אחד הנושאים אותו נסכם כאן, שוועדת הכספים לקחה על עצמה את חוק מענקי האיזון וצרי להעלות אותו.
אריה מצליח: בעיניי זה הנושא בסדר עדיפות הכי גבוה בהקשר של מענק האיזון.
אריה מצליח: הדבר השני הוא נושא של שיטת ההקצאה.
אריה מצליח: כאן אני רוצה להדגים לכם מה לדעתי בכלל מקור הבעיה שמעורר כאן חלק גדול מהרשויות.
אריה מצליח: אגב, מי שהגיע לדיון הזה, כמובן אלה הם אלה שבהשוואה לשנה שעברה ירד להם המענק.
אריה מצליח: יש הרבה שעלה להם ואני אומר את זה למרות שאני מהשלטון המקומי.
אריה מצליח: שימו לב.
אריה מצליח: המספר בשנת 2009 בסך הכל הוא 2.4.
אריה מצליח: זה המספר שהוקצה בשנת 2009.
אריה מצליח: זה 2.1 ועוד 300.
אריה מצליח: 2.1 מחולק לפי נוסחת האיזון ועוד 300 חולקו לא לפי נוסחת האיזון.
אריה מצליח: השנה חולקו 2.4 ושתי המאיות האלה עדיין לא חולקו וזאת גם נקודה שאני מאוד אשמח אם הפרלמנט יעזור לנו לקבל את ה-200 הנוספים שהובטחו לנו.
מירי רגב: לא קיבלו אותם?
קריאה: 2.4 קיבלו.
אריה מצליח: 2.4 קיבלנו.
רני פינצי: יש התחייבות של שר האוצר ל-2.5 והוא ישתדל להגיע ל-2.6.
מירי רגב: זאת אומרת שהוא צריך להוסיף את ה-200.
אריה מצליח: כן, בדיוק.
מירי רגב: אלה ה-200 שבעקבות זה בוחבוט מנע את השביתה.
רני פינצי: הוא התחייב ל-2.5.
אריה מצליח: ולגבי עוד 100, הוא יעשה מאמץ.
קריאה: המאמץ עוד לא הצליח.
רני פינצי: ועוד 100, הוא יעשה מאמץ.
רני פינצי: נכון להיום הקצו 2.4.
קריאה: זה הישג של השלטון המקומי.
אבירם דהרי: איזה הישג?
אבירם דהרי: כמה זה ה-100 אחוזים?
מירי רגב: אנחנו ממשיכים.
אריה מצליח: זאת אומרת, במעבר משנה לשנה משרד הפנים מקצה את הכסף בשיטה שונה.
אריה מצליח: הוא מחלק 2.4, את אותו סכום, אבל בשיטה שונה ולכן יש הרבה מאוד רשויות שיש להן ירידה גדולה מאוד במענק האיזון ויש כאן הרבה מאוד דוגמאות לכך.
אריה מצליח: הבאתי את הרשויות שקוצצו אבל יש גם כאלו שעלו.
אריה מצליח: שימו לב, סימנתי בצהוב את אלה שקוצצו במיוחד כמו קריית אתא – 58 אחוזים, נצרת עילית – 66 אחוזים.
אריה מצליח: יש כאן גם את המספרים בכל רשות ואלה קיצוצים מאוד מאוד גדולים.
חיים געש: עשית לי הנחה.
חיים געש: אותי קיצצו רק ב-49 אחוזים ולא סימנת אותי.
אריה מצליח: נכון.
אריה מצליח: מאחר שאני גם מכיר את נוסחת האיזון לא רע, הבעיה המרכזית היא באמת בשינוי שיטת החישוב ולא בסיפור של הסוציו-אקונומי שהוא מרגיז ומעצבן אבל זה לא הסיפור.
אריה מצליח: הסיפור של הסוציו-אקונומי, יש לנו כאן באמת רשימה של השינויים.
אריה מצליח: יש לנו משהו כמו 34 רשויות שהסוציו-אקונומי שלהן באמת עלה וזה משפיע על הנוסחה, אבל מנגד יש 22 רשויות כמדומני שהסוציו-אקונומי הלך בכיוון השני ובוודאי שזה משפיע גם על נוסחת האיזון.
אריה מצליח: אם אני בא לסכם את מה שמטריד אותי, קודם כל, הבעיה הראשונה היא מסגרת נמוכה מדיי של מענק האיזון והצורך לקבע ולהקצות מאה אחוזים מהנוסחה ולא שמונים אחוזים, לא שבעים אחוזים ולא חמישים אחוזים.
אריה מצליח: אגב, אני מתחבר למה שאמר ראש העיר קריית גת.
אריה מצליח: אני בהחלט חושב שההקצאה היא מקדם אחיד לכל הרשויות והיא בחזקת ערך ונכון להחזיק בה.
אריה מצליח: הדבר השני הוא חוסר היציבות בשיטת החלוקה של מענקי האיזון ואני תמיד אומר למשרד הפנים שישתדל לחלק 99 אחוזים מהמענק לפי הנוסחה ולא לחלק ידני.
אריה מצליח: כל דבר שמחלקים ידני, שנה לאחר מכן צריכים להסביר.
אריה מצליח: הדבר השלישי הוא שיש כאן שימוש יתר בכלל המדינה ולא רק במשרד הפנים – ונאמר כאן על ידי קודמיי – ואני חשוף לעבודה מול כל משרדי הממשלה.
אריה מצליח: כולם משתמשים במדד הסוציו-אקונומי בלי שהם מבינים כמה המדד הזה הוא בעייתי.
אריה מצליח: המדד הזה הוא בעייתי מאוד מאוד והוא מדד לא ליניארי ויש בו קיבוץ של שונויות.
אריה מצליח: אנחנו למדנו אותו בזמנו בוועדת שיינין וזה נושא מורכב מאוד, אבל משום מה לכולם מאוד נוח לקחת אותו.
אריה מצליח: כאשר משרד הרווחה למשל מעונין לחלק מחשבים לרשויות המקומיות, הוא הולך למדד הסוציו-אקונומי וזה לפני שהוא בכלל מבין מה הבעיה ואולי קודם צריך לבדוק מה באמת הצורך.
אריה מצליח: זאת אומרת, לכולם נוח להשתמש במדד הסוציו-אקונומי כי יש רשימה.
אריה מצליח: יעשה טוב משרד הפנים אם ימציא איזשהו משהו אחר שיהיה קל יותר להסביר אותו.
אריה מצליח: תודה.
קריאה: או יוסיף מרכיבים נוספים.
מירי רגב: אני מבקשת התייחסות המשרדים.
רני פינצי: אני מיד אתייחס לשלושת הנקודות שאריה העלה.
רני פינצי: צריך לזכור שעל כל שקל – אנחנו מקצים לכל מענק האיזון כל מה שיש בידינו, יותר מ-2.4 מיליון שקלים – מול הרשויות שיושבות כאן, יש רשויות אחרות שמקבלות יותר והמענק שלהן גדל יחסית לשנה שעברה.
רני פינצי: מה שירד מכאן, עבר לרשויות אחרות כמו בית ג'אן, בית שמש, דבוריה, ינוח ג'ת, צפת, מטה בנימין, עמק לוד, גליל תחתון, אורנית ויש עוד כמה וכמה רשויות.
רני פינצי: נזכור שזה משחק סכום אפס.
רני פינצי: המסגרת של מענק האיזון היא נמוכה מדיי ומשרד הפנים צועק את זה כבר שנים.
רני פינצי: דומני שכאשר עשו את הקיצוץ, מי שצעק יותר מכולם עד שהשלטון המקומי הצטרף אליו, היה משרד הפנים שאמר שהמסגרת נמוכה מדיי ויש להעלות את מענק האיזון לפחות כל עוד משתמשים בנוסחת גדיש.
אריה מצליח: אבל אותו משרד הצביע בעד.
רני פינצי: המסגרת של נוסחת גדיש היא 3 מיליארד שקלים.
רני פינצי: הפער הוא של 600 מיליון שקלים נכון להיום וראוי להחזיר אותם.
רני פינצי: שיטת החלוקה.
רני פינצי: בשנה שעברה, בתחילת השנה, התקציב המקורי של שנה שעברה היה 2 מיליארד שקלים למענקי האיזון ולכן משרד הפנים הקצה 2 מיליארד שקלים למענק האיזון.
רני פינצי: זה היה יחסית למענק של לפני שנתיים פער של 600 מיליון שקלים.
רני פינצי: על מנת למתן את השיפוע, להקצות את מעט הכסף שנתנו לנו, תקבלו קצת כסף כשיפוי, למתן את זה, מה שמשרד הפנים עשה - הוא נתן העדפה בהקצאת פחות כסף ליישובי הפריפריה ולרשויות עם סוציו-אקונומי נמוך.
רני פינצי: לכן הייתה השונות.
רני פינצי: אותו פער של 300 מיליון שקלים שראינו בגרף הקודם של אריה, הוקצה כדי לתקן עיוותים או למתן את הקיצוץ החד שנעשה במעבר מ-2008 ל-2009.
רני פינצי: אנחנו נשמח לתת רק לפי מענק האיזון ברגע שמענק האיזון יוכל לענות על הצרכים של הרשויות המקומיות.
רני פינצי: גם השנה, אם יהיו מאה מיליון שקלים או 200 מיליון שקלים, הסכום הזה טרם הוחלט איך הוא יוקצה.
רני פינצי: לא מן הנמנע שהדרישה של הרשויות, וחלק מהרשויות אפילו ביקשו את זה, שכאשר יקצו את אותם 100 מיליון שקלים נוספים, ניתן איזשהו שיפוי לרשויות שנפגעו הכי הרבה.
אבירם דהרי: אני לא מבין.
אבירם דהרי: זה צריך להיות הפוך.
אבירם דהרי: אתה מבין למה זה צריך להיות הפוך?
אבירם דהרי: אתה דופק אותי עשר שנים ואתה אומר לי שאתה תמשיך לדפוק אותי כי אני רגיל לזה.
קריאה: הדיון הזה הוא לא על קריית גת.
קריאה: הדיון על קריית גת יתקיים בשבוע הבא.
אבירם דהרי: זה לא קשור לקריית גת.
רני פינצי: אני אומר שהייתה בקשה כזאת אבל עוד לא החלטנו.
מירי רגב: האם אתם מצטרפים לבקשה מראש הממשלה ומשר האוצר לעצור כרגע את ההחלטה של 2010?
רני פינצי: לא.
רני פינצי: אני לא יכול לעשות את זה.
מירי רגב: אתה מייצג גם את הרשויות.
רני פינצי: אני מחויב היום להקצות את תקציב מענק האיזון על פי נוסחת גדיש בהתאם להחלטת הממשלה.
מירי רגב: את זה אני מבינה.
רני פינצי: נוסחת גדיש משתנה כל שנה.
רני פינצי: זאת נוסחה דינמית.
רני פינצי: השנה יש כאן קובץ של רשויות שנפגעו כתוצאה משינוי פרמטר אחד, אבל כל הזמן הנוסחה הזאת משתנה ואין רשות אחת שמקבלת את אותו סכום גם אם גובה המענק קבוע, והוא לא קבוע.
רני פינצי: המענק משתנה מדי שנה לשנה כי משתנים פרמטרים ברשויות וזה אחד הפרמטרים.
אבירם דהרי: הוא לא יכול לשנות.
אבירם דהרי: הוא יחטוף בג"ץ.
רני פינצי: אני מפנה את תשומת לב הוועדה שהיום יש בג"ץ פתוח כנגד הקצאת מענק האיזון, בג"ץ של תנועת עדאללה כבר שבע שנים.
רני פינצי: לא רק אבירם דהרי מסתכל על איך אני מקצה את מענק האיזון אלא גם בג"ץ ואנחנו מצליחים לעבור את כולם כי אנחנו מקצים אותו בסדר נכון לרגע זה.
רני פינצי: אכן יש שימוש יתר, ואומר את הסטטיסטיקאי הראשי וגם אני טוען את זה, בכלל משרדי הממשלה במדד הסוציו-אקונומי שמבטא את המצב של התושבים ולא של הרשות אבל אין כרגע בנמצא מדד אחר.
רני פינצי: משרד הפנים מוביל כרגע בנייה של מדד אחר שיוכל לבטא את מצבה של הרשות המקומית אבל הדבר הזה אורך זמן והוא לא בגדר פתרון פלא ואי אפשר להעביר אותו בעוד חודש.
רני פינצי: אני מקווה שב-2011 נוכל להביא את המדד הזה.
אבירם דהרי: הפתרון הוא רק הסעיף הראשון.
אבירם דהרי: תגדיל למאה אחוזים ואף אחד לא יבכה.
מירי רגב: משרד התעשייה.
אברהם אשבן: ליבת העבודה של המשרד, ליבת הכלים, אין בעצם כלי שמשתמש רק במדד הזה כמדד יחידי לחלוקה.
אברהם אשבן: אנחנו כמובן קשורים לדיון שמתקיים כאן, אבל הוא לא באמת בליבת העבודה שלנו.
אברהם אשבן: אני אמשיך את הדברים של רני פינצי ואומר לגבי מדדים נוספים.
אברהם אשבן: כיום, בחוק עידוד השקעות הון הנוכחי, משרד התעשייה באמת משתמש במדד הזה, אבל אני יכול לומר – ואני מניח שאתם מכירים – שקיימת ועדה של משרד האוצר, משרד התעשייה, המועצה הלאומית לכלכלה שדנה בשינוי בחוק.
אברהם אשבן: אני יודע שבין השאר הם מדברים גם על המדד הזה.
אברהם אשבן: זאת אומרת, אני מכניס כאן עוד כתובת שאפשר להפנות אליה את החשיבה הזאת.
אברהם אשבן: היום, במקריות מוחלטת, הייתה לי פגישה עם מישהו מהמועצה הלאומית לכלכלה ודיברנו על הנושא הזה של פרמטרים, איך בונים פרמטרים בנושא אחר, ואני יכול לומר שכבר היום אנחנו משתמשים במדד הפריפריה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שזה עוד מדד.
רני פינצי: זה מדד שמשרד הפנים המציא כחלק מהמדדים לתקן את המדד.
רני פינצי: זה עוד מנדט של משרד הפנים.
בועז יוסף: שהוא לא משתמש בו.
קריאה: אבל יש משרדים שמשתמשים בו.
בועז יוסף: משרד הפנים לא משתמש בו.
רני פינצי: לא במענק האיזון כי הנוסחה קבועה.
אברהם אשבן: משרד התעשייה משתמש בו ואני יכול לתת דוגמה מאוד פשוטה כדי שהדברים לא יהיו בעלמא.
אברהם אשבן: לפני שלושה חודשים הוחלט על שדרוג אזורי תעשייה ותיקים בפריפריה.
אברהם אשבן: הייתה רשימה של פרמטרים ובאמת היה המדד שאנחנו מדברים עליו היום אבל היה גם מדד פריפריה.
אברהם אשבן: היו מקומות שם שיעור התעסוקה נמוך.
אברהם אשבן: כלומר, יש אין ספור פרמטרים שלנו.
אברהם אשבן: יש את ההסתכלות התמ"תית שמעניינת אותנו.
אברהם אשבן: הדיון הזה מאוד חשוב ואני אנסה להעביר את זה לאנשים הרלוונטיים במשרד.
אברהם אשבן: אני חושב שצריך להבהיר שכבר היום במשרד התעשייה אין כלי שהוא המדד היחידי שלו.
מירי רגב: משרד האוצר.
צחי דוד: דיברו מספיק על מענק האיזון ואני רוצה לדבר קצת על נושא המצ'ינג שהוזכר כאן ולא דיברנו בו.
מירי רגב: לא, דבר גם על מענק האיזון ולמה הוא לא מאה אחוזים.
צחי דוד: אני לא רפרנט פנים ולכן אני לא רוצה לדבר על מענק האיזון, ברשותך.
צחי דוד: אני אדבר על המצ'ינג שגם הוא נושא חשוב וכואב לרשויות.
צחי דוד: אני אעסוק בנושא המצ'ינג.
צחי דוד: הייתה עכשיו סנונית ראשונה של שינוי בשיעורי ההשתתפות של הרשויות במועצות הדתיות.
צחי דוד: נבנתה איזושהי נוסחה על ידי המשרד לשירותי דת בשיתוף שלנו כאשר אחד המדדים היה אותו מדד סוציו-אקונומי שעכשיו דיברנו בו.
צחי דוד: יתר המדדים היו גודל רשות, כן מענק איזון, לא מענק איזון, צרכני שירותי דת וכולי.
צחי דוד: במסגרת הזאת, מתוך 200 רשויות, משהו כמו עשרים או שלושים עלו מ-60 אחוזים השתתפות בתקציב המועצה הדתית ל-75 אחוזים ויתר הרשויות, כ-200 רשויות, ירדו מ-60 אחוזים ל-50 אחוזים, ל-35 אחוזים, ל-30 אחוזים, ל-25 אחוזים.
צחי דוד: אלמלא היה שם המדד הסוציו-אקונומי, אני בטוח שחלק מראשי הרשויות שיושבים כאן וראשי רשויות אחרים שלא נמצאים כאן, היו מאוד מאוכזבים מהשינוי.
אריה מצליח: זאת דוגמה מאוד רעה.
צחי דוד: המדד הוא לא מושלם.
אריה מצליח: זאת דוגמה מאוד רעה והיא בכלל לא קשורה לדיון הזה.
אריה מצליח: לשלטון המקומי יש הרבה מה לומר על העניין הזה.
אריה מצליח: יכולתם לפתור אותו בשלושים-ארבעים מיליון שקלים.
אבירם דהרי: יש רשויות שלא מרוצות.
אבירם דהרי: תקציבי המועצות הדתיות, העלו אותם.
אריה מצליח: למה זה קשור?
בועז יוסף: התשובה היא מעניינת, אבל היא לא לעניין.
אבירם דהרי: הייתי רוצה שתתייחס לכביש.
מירי רגב: הדוגמה הזאת ממחישה את האיוולת.
אריה מצליח: במקום להביא כסף ממשלתי לבעיה ממשלתית, נותנים לרשויות המקומיות.
אבירם דהרי: תתייחס לכביש.
אבירם דהרי: מי שאין לו שקל, מפסיד 9 שקלים.
צחי דוד: במקרה הזה, השימוש בסוציו-אקונומי עזר לרשויות.
צחי דוד: הוא לא מדד מושלם, אני לא נמצא כאן כדי להגן עליו, אני לא יצרתי אותו.
צחי דוד: השימוש בו, יכול להיות שיש שימוש יתר.
צחי דוד: אני יודע שבמקרה הזה חלק גדול מהרשויות מאוד נהנו ממנו וחלק מהרשויות פחות.
אריה מצליח: אתה בא לפתרון בעיה באופן לא נכון.