GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל רימון: כמו שהוא משפה הוצאות של התובע הראשי, כך הוא ישפה.
שי חרמש: לא צריך לכתוב מילה מפורשת כדי שיהיה ברור?
דניאל רימון: זה כתוב כך.
דניאל רימון: זאת העתקה מסעיף 209 לחוק החברות וסעיף 41 לחוק השקעות משותפות (נאמנות).
דניאל רימון: זה הסדר שקיים כבר היום ביחס לתביעות מכוח שלושת חוקי ניירות ערך ומכוח חוק החברות.
שי חרמש: אם זה ברור, אין לי בעיה.
אמנון כהן: את הסעיף הזה אני ארצה ללמוד ואעשה זאת עד ההצבעה.
אמנון כהן: ראיתי את זה גם באכיפה מינהלית ואני לא רואה את זה אצל רגולטורים אחרים.
אמנון כהן: אני רוצה לראות מה השוני.
דניאל רימון: בדיני ניירות ערך, באופן טבעי, האינסנטיב של נפגע בודד להרים תביעה שהיא בעיקרה סבוכה, כאשר בדרך כלל הצד השני הוא בעל הון הרבה יותר ממנו, האינסנטיב שלו והנגישות שלו למידע היא מאוד קשה.
דניאל רימון: קשה לו להשיג מידע.
דניאל רימון: העבירה סבוכה, הצד השני הוא בומבה, והנזק שלו הוא לפעמים מאוד קטן וקשה לו להוכיח אותו.
אמנון כהן: את אומרת שאת כרשות מזהה שיש כאן תופעה שרוצים לנצל ולכן את מעודדת אותו לפעול.
דניאל רימון: האפיונים האלה גורמים לכך שבאופן עצמאי לקוח של מנהל תיקים לא יפנה בתביעה, כמו גם בעל מניה בודדת בתאגיד, כמו גם לקוח קטן בזירה ששם אלף שקלים בזירה ושרפו לו אותם.
דניאל רימון: האינטרס הזה היא משותף לכולם.
דניאל רימון: לכן הולכים לתובענות ייצוגיות.
דניאל רימון: בגלל בעיות שקיימות בעולם של תובענות ייצוגיות, והן לא מעטות, גם אלה צריכות חיזוק והחיזוק הזה בא בדרך של מימון.
שי חרמש: האמירה היא באותו מקום שהרשות מבחינה שיש הצדקה לפנייה.
שי חרמש: זאת אומרת, זה לא דבר אוטומטי שכל אחד יכול לקום מחר בבוקר ולהגיש תביעה.
דניאל רימון: ברור.
שי חרמש: אני שקט עם זה.
שי חרמש: לי אין בעיה עם זה.
שמשון אלבק: יש לזה גם תקדימים בתחומים אחרים.
שי חרמש: קודם כל, זה הגיוני ולכן למה צריך תקדימים?
אמנון כהן: נתקדם.
מירב תורג'מן: תיקון סעיף 56א1 בסעיף 56א1(א) לחוק העיקרי, במקום "מחבר בורסה" יבוא "מבורסה, מחבר בורסה, מחברה בעלת רשיון זירה לפי סעיף 44יג".
שמשון אלבק: זה מתקשר לפרטים בדבר עסקאות שבוצעו בכל אותם גופים.
שמשון אלבק: היכולת של הרשות לבקש מידע.
דניאל רימון: סעיף 56א1 הוא אחד הסעיפים של פיקוח על המסחר.
דניאל רימון: זה סעיף שמדבר על פנייה כדי לקבל אמצעי זיהוי על מתקשרים בעסקאות.
מירב תורג'מן: תיקון לתוספת הראשונה בתוספת הראשונה לחוק העיקרי, במקום "(סעיף 15א(ב)(1)) יבוא "(סעיפים 16א(ב)(1) ו-44ל(א)(2))".
מירב תורג'מן: הוספת תוספת רביעית א'
העיקרי יבוא: "תוספת רביעית א' (סעיף 44ל)
דניאל רימון: כאשר אנחנו מבקשים שיבוא שם במכשירים פיננסיים חלף בניירות ערך, וזה שורש המחלוקת בינינו לבין הפיקוח על הבנקים עליה נדון שוב אתם.
אמנון כהן: לאחר הישיבה אתם תשבו ביחד.
אמנון כהן: אנחנו נקרא את הנוסח הכחול ואם יהיו שינויים, נחזור לזה שוב ונאמר מה השינויים.
שלי יחימוביץ': אני רוצה עוד הערה אחת לפני סיום.
אמנון כהן: עוד לא סיימנו.
אמנון כהן: נסיים לקרוא ואחר כך תוכלי להעיר את ההערה.
מירב תורג'מן: עסקה בניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה, שאינה אחת מאלה: (1) עסקה בניירות ערך המונפקים בידי הממשלה.
מירב תורג'מן: (2) עסקת מכר חוזר בניירות ערך כהגדרתה בסעיף 50א(ג2).
מירב תורג'מן: (3) עסקה בשווי העולה על שלושה מיליון שקלים חדשים.
דניאל רימון: ביקשתם לומר "שלא יפחת משלושה מיליון שקלים חדשים".
דניאל רימון: עסקת מכר חוזרת, אני יכולה לומר מה ההגדרה.
דניאל רימון: עסקת ריפו שמוגדרת בתוך חוק ניירות ערך גם לצורך יציבות מסלקות, בפרק שעוסק ביציבות מסלקות והיא עסקה שאתה מעביר משהו מתוך כוונה שהוא יועבר בחזרה וההתקשרות הלוך וחזור.
שי חרמש: זה ביי-בק?
אלי לוי: אתה משאיל ניירות ערך לצד אחד וקובעים פרק זמן בו מבצעים.
שי חרמש: מראש יש ביי-בק?
אלי לוי: אין מכירה, כך שאין ביי.
אלי לוי: בעיקרון זאת עסקה של החלפת ניירות תמורת מזומן לפרק זמן קבוע מראש.
אלי לוי: זה יצירת מקור אשראי.
שמשון אלבק: לטווחים קצרים מאוד.
מירב תורג'מן: תיקון חוק השקעות משותפות בנאמנות בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994, סעיף 41 – בטל.
מירב תורג'מן: סעיף 41 לחוק השקעות משותפות בנאמנות קובע מימון תובענה ייצוגית על ידי הרשות.
דניאל רימון: כיוון שמטפלים בזה כאן, לא צריך את זה.
מירב תורג'מן: תיקון חוק החברות בחוק החברות, התשנ"ט-1999 – (1) בכותרת פרק שלישי לחלק חמישי, המילה "והייצוגית" – תימחק.
מירב תורג'מן: (2) סעיף 209 – בטל.
מירב תורג'מן: (3) בסעיף 338(ב), הסיפא החל במלים "ניתן לבקש" – תימחק.
אורלי קורן: זה נובע מאותו תיקון לחוק השקעות משותפות.
אורלי קורן: כל המימון של רשות ניירות ערך, אמרנו שיעבור לחוק ניירות ערך, זה יאפשר לכל מיני תובענות שקשורות לרשות ניירות ערך, גם לחוק השקעות משותפות בנאמנות וגם לחוק החברות.
אורלי קורן: התיקון בסיפא לסעיף 338(ב), הסעיף מדבר על האפשרות להגיש תובענה ייצוגית להערכת שווי, והסעיף אומר שאפשר להגיש תובענה ייצוגית לפי סעיף 209, וזה מיותר כי זה ברור שאפשר להגיש.
אורלי קורן: לכן אנחנו מורידים את הסיפא.
מירב תורג'מן: תיקון חוק איסור הלבנת הון בחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000 -
בורסה" יבוא: ""חברה בעלת רשיון זירה" – חברה בעלת רשיון זירה לפי סעיף 44יג לחוק ניירות ערך".
בורסה" יבוא: (2) בסעיף 11יג(א)(2), אחרי "חבר בורסה" יבוא "חברה בעלת רשיון זירה".
1 יבוא: "1א.
1 יבוא: חברה בעלת רשיון זירה".
1 יבוא: זה כדי להחיל את חוק איסור הלבנת הון על חברה בעלת רשיון זירה.
דניאל רימון: בעצם התייחסו אליהם כמו נותני שירותים פיננסיים.
שמשון אלבק: זה כמו נותני שירותי מטבע לצורך העניין.
דניאל רימון: לא, כמו נותני שירותים פיננסיים.
דניאל רימון: חלק מהזירות כבר היום יכולות להיות נותני שירותי מטבע, למשל הן עושות החלפות מטבעות, מטבע תמורת מטבע, ואז הן יטופלו בהוראות האלה שהן באחריות משרד האוצר.
דניאל רימון: כאן אלה הוראות שקיימות לגבי נותני שירותים פיננסיים כאשר המשמעות למעשה היא ששר האוצר יקבע צו שמסדיר חובות זיהוי, דיווח, רישום ושמירה בנוגע לזירה, והרשות היא זו שתפקח על קיום הוראות הצו.
מירב תורג'מן: תיקון חוק תובענות ייצוגיות בחוק תובענות ייצוגיות התשס"ו-2006, בתוספת השנייה, אחרי פרט 4 יבוא: "4א.
מירב תורג'מן: תביעה בקשר לניהול זירת סוחר לרבות תביעה נגד נותן שירותים מטעמה של חברה בעלת רשיון זירה ובכלל זה שירותי שווק.
מירב תורג'מן: לעניין זה, "זירת סוחר" ו"רשיון זירה" – כמשמעותם בפרק ז'3 לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968".
מירב תורג'מן: 13.
מירב תורג'מן: תיקון חוק ניירות ערך (תיקון מספר 38) בחוק ניירות ערך (תיקון מספר 38), התשס"ט-2009, בסעיף 3, בסעיף 44ז המובא בו, בהגדרה "נמען", בסופה יבוא: "(8) חברה בעלת רשיון זירה לפי סעיף 44יג".
דניאל רימון: ההגדרות האלה על מי יחול הדיווח באמצעות אותה מערכת שאישרתם הבוקר, הכספת, שנכנסה בתיקון מספר 38 לחוק, היא נקבעה במסגרת תיקון לחוק.
דניאל רימון: לכן מה שאנחנו מתקנים, זה התיקון לתיקון החוק.
דניאל רימון: מבחינת פרוצדורה חקיקתית, זאת המתכונת.
דניאל רימון: אגב, כך נעשה גם בעבר כאשר רצינו להוסיף דברים נוספים.
מירב תורג'מן: תחילה
שמשון אלבק: זה פותר לך את הבעיה של התקנות.
מירב תורג'מן: זה לא לפני שלושה חודשים, אבל אם התקנות יותקנו בעוד שנה או שנה וחצי, זה בסדר.
שמשון אלבק: זה יהיה לפי התקנות.
אמנון כהן: לא יאוחר משלושה חודשים ועד שישה חודשים.
מירב תורג'מן: זאת אומרת שהחוק, המינימום שהחוק ייכנס לתוקף, זה בתוך שלושה חודשים.
אמנון כהן: אם יהיו תקנות.
שמשון אלבק: גם אם יהיו תקנות בעוד חודשיים, הוא לא ייכנס.
מירב תורג'מן: זה יהיה מינימום שלושה חודשים.
מירב תורג'מן: אין לך כאן איזושהי מגבלת זמן להתקנת התקנות.
שמשון אלבק: יש לנו אינטרס.
אמנון כהן: ראיתי גם בתחבורה שמחכים שלוש שנים לתקנות.
מירב תורג'מן: אם לא יהיו תקנות, החוק לא ייכנס לתוקף.
שמשון אלבק: אתה רוצה שאנחנו נקבע מועד שאומר תוך כמה זמן אנחנו עושים תקנות?
אמנון כהן: כן, מקסימום.
שמשון אלבק: לא איכפת לי, אבל זה גם מגביל אותך.
שמשון אלבק: אם אני אשים כאן תקנות, אתה תצטרך להריץ אותן במהירות.
אמנון כהן: אני אעביר אותן במהירות.
שמשון אלבק: לא תהיה לך ברירה כי אתה בחוק.
אמנון כהן: אתה מבחינתך עד חצי שנה.
שמשון אלבק: אני אצהיר לפרוטוקול שאנחנו נביא עוד חצי שנה.
שמשון אלבק: לא צריך לכתוב את זה בחוק אלא נצהיר לפרוטוקול וזה מספיק.
רונית תירוש: אדוני היושב ראש, לפני שהוא מצהיר אני רוצה להעלות קושי.
מירב תורג'מן: אני חושבת שיהיה קשה להגביל אותם בחצי שנה, מכיוון שהיא דיברה על התחלה הדרגתית.
דניאל רימון: זה לא קשור.
אמנון כהן: בתקנות ייקבע שלב א' הוא כך, שלב ב' הוא כך.
אמנון כהן: זה יהיה בשלבים, אבל התקנות יבואו תוך פרק זמן מוגדר.
רונית תירוש: שמעתי אותם ואני רוצה שכל זירות המסחר האלה יהיו תחת פיקוח.
רונית תירוש: העניין הוא שהם קיימים כבר ועכשיו אנחנו מחילים עליהם כל מיני רגולציות ודרישות להון עצמי, לביטוח, לחוסן כלכלי וכולי.
רונית תירוש: יכול להיות שכתוצאה מהדרישות החדשות הללו, תהיינה זירות מסחר שתצטרכנה להתפרק מתוקף העניין.
רונית תירוש: אני לא יודעת אם תהיה לזה תגובת שרשרת של נפילת זירה אחת גם על אלה שהשקיעו וגם על האחרות.
רונית תירוש: את הנושא הזה אתם צריכים לשקול.
רונית תירוש: בוודאי צריך לתת להם איזושהי תקופת מעבר שמקובלת.
אמנון כהן: החוק לא נכנס לתוקף.
אמנון כהן: יש להם שלושה חודשים.
רונית תירוש: לא נעים לי לומר, אבל אני אצטט אותם.
רונית תירוש: אני לא מצדיקה אותם אבל הם מדברים על שלוש שנים.
רונית תירוש: על שלוש-ארבע שנים.
אמנון כהן: מי ביקש חמש שנים?
אמנון כהן: הגופים?
אמנון כהן: עד שיגמרו את כל הכסף של המשקיעים.
רונית תירוש: אמרתי לך, אני בסך הכל באה לעשות כאן סדר.
אמנון כהן: החוק הזה כבר מסתובב ואנשים יודעים?
שמשון אלבק: החוק הזה מסתובב כבר שנתיים.
אמנון כהן: מה שכתוב כאן
אמנון כהן: לגבי מגבלת החוק, תוך שישה חודשים החוק תקף, ואחר כך מבחינת התקנות שצריכות להיות מוכנות, כך שיש להם חצי שנה לפחות.
רונית תירוש: יש חברה שצריכה ליצור טכנולוגיה מסוימת.
רונית תירוש: צריכים להיות ריאליים.
רונית תירוש: הרי אנחנו לא באים לשפוך את התינוק עם המים.
רונית תירוש: אין לי הצעה בנושא הזה.
אמנון כהן: אני אומר לך.
אמנון כהן: לפני שאנחנו מגיעים להצבעה, אני לא יודע מתי היושב-ראש הקבוע יקבע אותה, אני מבקש מכם לתת את הדעת על הנושא הזה.
אמנון כהן: שוב, אנחנו לא רוצים לדרוס אף אחד אבל יחד עם זה אנחנו רוצים לשמור על כספי הציבור.
אמנון כהן: תחשבו על משהו הגיוני.
אמנון כהן: כאן דיברו על שלוש שנים, אתם אומרים שלושה חודשים, תאמרו מה אתם חושבים הזמן.
אמנון כהן: אולי יש מישהו טוב אבל הוא לא הוסדר כראוי והוא צריך להסדיר את עצמו.
אמנון כהן: הוא לא עושק, הוא לא מרמה, אבל הוא צריך להסדיר את עצמו.
דניאל רימון: חברת הכנסת תירוש, יש הוראות שבהחלט יהיה נכון לקבוע אותן באופן מיידי.
דניאל רימון: למשל, הוראות שנוגעות לשאלה איך משווקים.
דניאל רימון: אפשר באופן מיידי להתחיל לשווק כמו שצריך.
רונית תירוש: אני לא מדברת על זה.
דניאל רימון: הוראות שנוגעות ליצירת הון עצמי, בוודאי הן תהיינה מדורגות.
אמנון כהן: תנו על זה את הדעת ותאמרו את הדברים עת נגיע להצבעה.
רונית תירוש: גם הבחנה וגם דיפרנציאליות בין זירות מסחר קיימות בין אלה שצריכות לקום.
דניאל רימון: לא בטוח שצריך לתת פרס למי שמסכן כבר עתה את כספי הציבור.
אמנון כהן: כתבתי שצריך להתייחס עוד למגבלת הזמן.
שלי יחימוביץ': לגבי המחלוקת שנתגלעה קודם בין בנק ישראל לבין הרשות לניירות ערך.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לתקן את עצמי.
שלי יחימוביץ': זה לא משפט שלמה כי אין כאן חקיקה של הרשות לניירות ערך ושל המחוקקים הפרטיים.
אמנון כהן: זה משולב.
שלי יחימוביץ': כן, אני יודעת.
שלי יחימוביץ': אמרתי, חקיקה פרטית פלוס הרשות לניירות ערך, חקיקה משולבת.
שלי יחימוביץ': אבל זאת בטח לא חקיקה של בנק ישראל.
שלי יחימוביץ': אני לא ראיתי את אנשי הרשות לניירות ערך באים לחוק בנק ישראל ומנסים לקעקע אותו אלא מעבירים את ההערות שלהם קודם ומגיעים להבנה.
שלי יחימוביץ': זאת הערה עקרונית.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שזה מאוד לא ג'נטלמני ומאוד לא מקובל שרגולטור יבוא לוועדה וינסה לערער על הרגולטור האחר.
אמנון כהן: לא, הוא לא ערער.
שלי יחימוביץ': כן, הם רצו שאנחנו נחליט ביניהם.
שלי יחימוביץ': אני מחליטה שאני בעד החקיקה של הרשות.
אמנון כהן: נציג בנק ישראל לא נמצא כאן כרגע.
אמנון כהן: רשות ניירות ערך ישבה עם כל הגופים והם תיאמו דברים מסוימים.
אמנון כהן: אני הבנתי שבתיאום משהו כאן התפספס.
אמנון כהן: בתיאום.
אמנון כהן: זאת אומרת, זה לא שהם פתאום רוצים להסתייג ולהביא הסתייגות שלא דיברו עליה קודם.
אמנון כהן: יש כאן נושא שדיברו עליו ובקצה אליו הגיעו, יש משהו שצריכים עוד ללטש.
שלי יחימוביץ': מה שקורה בפועל זה שבעצם בנק ישראל בא ומטיל וטו על משהו שהרשות רוצה לעשות.
אמנון כהן: אין וטו.
שלי יחימוביץ': אני מציעה שהרגולטורים קודם כל יסגרו את העניינים ביניהם ולא יביאו את הוויכוחים האלה לוועדת הכספים.
אמנון כהן: אנחנו כאן מכריעים בהרבה מאוד סוגיות ואנחנו מקבלים החלטות גם כאשר יש מחלוקות בין משרדי ממשלה.
אמנון כהן: אנחנו משתדלים שהוויכוחים בתוכם יהיו בתוכם.
אמנון כהן: בסופו של דבר אנחנו נצטרך להכריע כאן.
אמנון כהן: אם הגיעו להבנות, טוב.
אמנון כהן: אם לא הגיעו להבנות, אנחנו כאן ואנחנו נכריע.
שלי יחימוביץ': לא הגיעו להבנות, יואיל בנק ישראל ולא יבוא ויעשה דה לגיטימציה לרשות לניירות ערך כפי שזה לא קורה גם בכיוון השני.
אמנון כהן: אני רוצה להודות לרשות לניירות ערך.
אמנון כהן: תרשמו מה אתם צריכים לעשות לפני ההצבעה.
אמנון כהן: אנחנו לא מצביעים מסיבה טכנית, מאחר שצריכים את מיזוג החקיקה הפרטית והחקיקה הממשלתית לאשר בוועדת הכנסת.
אמנון כהן: אם היה לנו היום את האישור, היינו מצביעים, אבל אין לנו אותו.
אמנון כהן: אנחנו סיימנו את החוק למעט זה שאנחנו רוצים את הפרסום של אמות המידה.
שמשון אלבק: אנחנו נביא לכם טיוטה.
אמנון כהן: לקראת ההצבעה תביאו טיוטה של אמות מידה.
אמנון כהן: בנוגע לתקנות, מגבלת הזמן עליה דיברנו – שלושה חודשים ועד שישה חודשים.
אמנון כהן: אתה ציינת לפרוטוקול אבל אני הייתי רוצה להכניס את זה לחוק, אבל נדבר על זה בישיבה הבאה.
דניאל רימון: אם למשל חלפו שישה חודשים.
אמנון כהן: אתם באים לאישור הוועדה ואומרים שאתם מבקשים הארכה.
אמנון כהן: בדרך כלל זה כך.
דניאל רימון: צריך לבנות מנגנון.
אמנון כהן: אתם תחשבו עליו.
אמנון כהן: יש לכם זמן עד ההצבעה.
אמנון כהן: לגבי סעיף 44ל, לקראת ההצבעה, להסדיר את הנושא בין רשות ניירות ערך לבין איגוד הבנקים.
אמנון כהן: אני התחייבתי לבדוק לגבי סעיף 5, בנוגע למימון תובענות ייצוגיות, גם לגבי החוק הזה וגם לגבי החוק ההוא בו מדברים על אכיפה מינהלית.
אמנון כהן: אני רוצה להשוות את זה לנושאים אחרים.
אמנון כהן: על פניו מה שאתם מסבירים, נראה הגיוני וחשוב, אבל אני רוצה להיות מוכן לקראת ההצבעה.
אמנון כהן: נושא שציינה חברת הכנסת תירוש בנוגע לתקופת מעבר של החוק לגבי אלה שפועלים היום.
אמנון כהן: אני מאמין שאלה שפועלים לא כראוי, צריכים להיסגר מיידית, אבל אלה שפועלים כפירטים אבל די טובים, רוצים להיערך לקראת החוק הזה ולכן צריך לתת להם זמן סביר כדי שיוכלו לעשות זאת.
דניאל רימון: כל התחילה של ההסדר קבועה בתקנות.
אמנון כהן: תבואו עם תשובות האומרות כמה זמן אתם חושבים לכתוב את זה בתקנות.
שמשון אלבק: ייקח להם גם זמן להוציא רשיונות.
אמנון כהן: אני מבין.
אמנון כהן: אז תן תקופת מעבר.
שמשון אלבק: יהיה תהליך.
אמנון כהן: החוק ייכנס לתוקף ואותה חברה כבר תהיה עבריינית כי אין לה רשיון.
שמשון אלבק: אם היינו רוצים להרוג מישהו, היינו אומרים שהפעילות אסורה ובזה נגמר העניין אבל זה לא מה שאמרנו.
אמנון כהן: אני מכיר את ההגיון הרב שקיים ברשות לניירות ערך.
אמנון כהן: הישיבה נעולה.
משה גפני: על סדר היום תקנות ניירות ערך (דואר אלקטרוני מאובטח), התש"ע-2010.
מוטי ימין: התקנות שמונחות לפניכם הן רכיב משלים במספר צעדים של תיקוני חקיקה.
משה גפני: מה זה מגנא?
מוטי ימין: מגנא היא מערכת אינטרנטית, מערכת גלוי נאות אלקטרונית.
מוטי ימין: התקנות שכרגע מונחות בפניכם, הן למעשה רכיב משלים במספר צעדים של תיקוני חקיקה שנעשו כדי להעלות את רמת השירות שהרשות נותנת לגורמים שמפוקחים על ידה.
מוטי ימין: וכדי לאפשר לה לקיים תקשורת אלקטרונית מלאה מולם.
מוטי ימין: נכון להיום מתנהלת תקשורת אלקטרונית של הרשות מול הגורמים המפוקחים באופן חד-סטרי.
מוטי ימין: הגורמים המפוקחים מתכתבים מול הרשות, מגישים לה דיווחים באמצעות המגנא שהזכרת קודם לכן, מערכת שמאפשרת את התקשורת של הגורמים המפוקחים אל הרשות.
מוטי ימין: אנחנו מציעים להתקדם שלב אחד ולהפוך את התקשורת הזאת לתקשורת דו-סטרית, כך שגם הרשות תוכל לתקשר ולהתכתב עם הגורמים שמפוקחים על ידה באמצעים אלקטרוניים.
מוטי ימין: הייתי אומר שזה חלק ממגמה רחבה של ממשל זמין, שמשרדי הממשלה מכוונים אליה בשנים האחרונות, והרשות מבקשת להיות חלוץ לפני המחנה בעניין הזה, כפי שהיא הייתה גם כאשר השיתה, עוד בשנת 2003, את מערכת המגנא.
מוטי ימין: המטרה של תיקוני החקיקה היא לעגן את המסגרת החוקית לפיה הרשות תוכל לשלוח הודעות, הוראות ודרישות לגורמים המפוקחים על ידה באמצעות מסרים אלקטרוניים שייחתמו בחתימה אלקטרונית מאושרת, חתימה שנהנית מרמת האבטחה ומרמת המהימנות הגבוהים ביותר.
מוטי ימין: זו חתימה שנהנית ממעמד ראייתי מועדף בהתאם לחוק חתימה אלקטרונית ומסר שנחתם בחתימה אלקטרונית מאושרת, הוא מסר קביל שניתן להגיש אותו כראיה בכל הליך משפטי.
מוטי ימין: תיקוני החקיקה שביצענו עד היום כללו תיקון לחוק ניירות ערך, תיקון מספר 38 שאושר כבר בחודש יולי 2009.
מוטי ימין: התיקון הגדיר את הסמכות של הרשות להתקשר מול הגורמים שמפוקחים על ידה באמצעות מסרים אלקטרוניים מאושרים והוא קבע בין היתר גם חזקה מתי יראו מסמך שנשלח באופן אלקטרוני לנמען, כמסמך שהומצא לו כדין.
מוטי ימין: תיקון אחר שגם הוא נדון בראשית השנה בוועדת המדע והטכנולוגיה התייחס לתקנות שמסדירות את הפעולה של הגורם המאשר שהוא אותו גורם שמנפיק את אמצעי החתימה האלקטרונית ומנפיק את התעודה האלקטרונית באמצעותה ניתן לדווח במגנא ובאמצעותה גם ניתן יהיה לקבל מהרשות את המסרים במתכונת האלקטרונית.
מוטי ימין: התקנות שלפניכם, תקנות ניירות ערך (דואר אלקטרוני מאובטח), למעשה נועדו להסדיר את הפרוצדורה שגורם מפוקח נדרש לקיים על מנת שהוא יוכל לקבל מסרים אלקטרוניים מהרשות.
מוטי ימין: התקנות, כפי שתראו, קובעות את החובה למנות מורשה גישה מטעם הגורם המפוקח שיוכל לגשת לתיבת דואר אלקטרוני מאובטח ולקבל את המסרים שהרשות שולחת לו.
מוטי ימין: נקבעה חובה להודיע על ביטול המינוי של מורשה גישה כאמור.
מוטי ימין: נקבעה חובה על הגורם המפוקח להסדיר את הנהלים שיבטיחו כניסה לתיבת הדואר האלקטרוני המאובטח לפחות פעם ביום.
מוטי ימין: מעבר לכך, יש רק עניינים טכניים שהוסדרו במסגרת התקנות האלה.
מוטי ימין: לפני שנתחיל את הדיון בתקנות, הערה אחת שאולי תחסוך לנו את הדיון.
מוטי ימין: ההערה היא לגבי הוראה עונשית שקבועה בתקנות.
משה גפני: חצי שנה מאסר.
מוטי ימין: בדיוק.
מוטי ימין: חצי שנה מאסר.
משה גפני: אבל אנחנו לא נאשר את זה ואני אומר לך למה.
משה גפני: לפי מה שמסתמן, הולך להיות פיצוץ בבתי הסוהר ואנחנו לא הולכים לשלוח לשם אנשים כאשר אין צורך בכך.
משה גפני: אם כן, לא נאשר את זה.
משה גפני: כך אני מעריך.
משה גפני: עם כל הכבוד לתקנות האלה, חצי שנת מאסר, אפשר להסתפק בקנס כספי.
שמשון אלבק: כבוד היושב ראש, אנחנו שמחים שקלענו לדעתם של גדולים כי מה שמוטי רצה לומר זה שאנחנו לחלוטין מוותרים על סעיף 8.
משה גפני: אני מתנצל על כך שאמרתי שבתי הסוהר מלאים אבל אני אומר את זה בהזדמנות אחרת.
אמנון כהן: איך היו מדווחים ומדווחים קודם?
אמנון כהן: הקשר שבין רשות ניירות ערך לבין הגוף המבוקר.
אמנון כהן: אתה אומר שעד היום לא התכתבו באמצעות המיילים?
מוטי ימין: עד היום התקשורת האלקטרונית הייתה במסלול חד סטרי.
מוטי ימין: כלומר, הגופים שמפוקחים על ידי הרשות שלחו הודעות ודיווחו דיווחים באמצעים אלקטרוניים.
אמנון כהן: איך הגיבה הרשות?
מוטי ימין: הרשות הגיבה בפקסים או במשלוח של דואר.
מוטי ימין: אין לנו כלים אחרים שהחוק מסמיך אותנו להשתמש בהם.
אמנון כהן: אם כתבו איזשהו דוח, ברשות נבדק התשקיף והייתה הערה לסעיף מסוים, ההערה הייתה נשלחת במייל?
אמנון כהן: האם הוא חייב לשלוח אותה בפקס או בדרך אחרת?
מוטי ימין: אתה שואל איך עובדת הפרקטיקה.
אמנון כהן: איזה שוני יהיה עכשיו?
מוטי ימין: הרשות תוכל לשלוח את המכתבים הללו אמנם במייל, בדואר אלקטרוני, אבל זה לא דואר אלקטרוני רגיל כמו שאנחנו מכירים אלא זה דואר אלקטרוני שנחתם בחתימה אלקטרונית מאושרת.
מוטי ימין: זה מקנה לו מעמד ראייתי מועדף.
אמנון כהן: הוא לא יכול לומר שהוא לא קיבל את הערות הרשות.
מוטי ימין: הוא גם לא יוכל לומר שמישהו שינה את הנוסח בדרך.
מוטי ימין: הוא לא יכול לומר שאתה כתבת לו א' אבל הוא קיבל ב'.
שמשון אלבק: הוא גם לא יצטרך לשלוח מישהו לדואר כדי להוציא דואר רשום.
שמשון אלבק: מבחינתנו זה כאילו דואר רשום.
אמנון כהן: אתה אומר שבגוף המבוקר הוא יקבע מי מטעמו יהיה זה שייכנס ויבדוק ויעשה.
אמנון כהן: כלומר, הוא מסמיך מישהו.
מוטי ימין: נכון.
אמנון כהן: זה נראה טוב.
מוטי ימין: מבחינתנו זה חלק מהשירות לגורמים המפוקחים.
אמנון כהן: לגבי המאסר, אני מסכים עם היושב ראש.
שגית אפיק: איך בכל זאת יאכפו את הדברים האלה, מלבד הפרת חובה חקוקה?
מוטי ימין: אנחנו חושבים שהכלי הראוי לאכוף את הוראות התקנות הללו זה באמצעות כלי אכיפה מינהלית שהרשות מקדמת.
מוטי ימין: אני מניח שבבוא העת יונחו בפני הוועדה הוראות החוק והתקנות הרלוונטיות.
שגית אפיק: לגבי כללי שימוש במערכת דואר אלקטרוני מאובטח, על איזה כללים פחות או יותר מדובר?
מוטי ימין: מדובר על כללים טכניים במהותם, שממש מסבירים איך נכנסים לאתר האינטרנט, איזה פקודות מקישים, על איזה לחצנים לוחצים.
מוטי ימין: זה דבר טכני לחלוטין.
אבי פרידמן: בניגוד לרשות המסים, היטיבה רשות ניירות ערך לעשות בכך שבתקנות מיוחדות היא הגדירה מהי אחריותו של המדווח למגנא.
אבי פרידמן: היא עשתה היטב ואנחנו רק יכולים לקוות שגם רשות המסים בסדרי המס המקוון שלה, פשוט תעתיק את ההוראות של רשות ניירות ערך ותאמץ אותן.
אבי פרידמן: אנחנו רק מציעים שכאן, לגבי הדואר האלקטרוני, גם ייווצר לינק לגבי האחריות מפני שהאחריות כאן היא רק בתחום של החותם.
אבי פרידמן: אגב, החתימה המאושרת היא ברמה אחת יותר גבוהה מהמאובטחת.
אבי פרידמן: אנחנו מציעים לקשור את זה לנושא של האחריות כי שם הגדרתם מהי האחריות שמוטלת על זה שכותב.
אבי פרידמן: פשוט, תקשרו את הדברים ביחד ואז הדברים יהיו ברורים.
אבי פרידמן: זו ההערה היחידה שיש לנו.
משה גפני: יש תשובה?
מוטי ימין: באיזה מובן לקשור את האחריות?
אבי פרידמן: כאשר מדובר בדיווח למגנא, הגדרתם את מערכת היחסים של מי שמוסמך לדווח למגנא ומהי גדר האחריות לגביו מעצם פעולת הדיווח.
אבי פרידמן: אנחנו מציעים שתיקחו את זה כמו ששם ותאמרו כאן כדי שלא ייווצר מצב בו על מי שמתכתב אתכם תוטל אחריות שאינה מופיעה לגבי עצם הדיווח למגנא.
מוטי ימין: אתה מציע שהגורם שממונה על ידי הגורם המפוקח, לא תהיה לו אחריות עודפת מעצם העובדה שהוא מונה ככזה.
אבי פרידמן: ליצור התאמה גם לרמת האחריות שנוצרת עם עצם הדיווח למגנא.
אבי פרידמן: אנחנו חושבים שזה עניין טכני פשוט לגמרי והוא יוצר קוהרנטיות ואחידות בשני סוגי הדיווח.
שמשון אלבק: מה שאתה מציע, זה תיקון חוק.
שמשון אלבק: אנחנו לא יכולים לתקן את החוק.
אבי פרידמן: השאלה אם אפשר לקשור את זה בתוך התקנות.
שמשון אלבק: נושא של אחריות בדרך כלל נסגר בחוק.
אבי פרידמן: שם עשיתם את זה בתקנות.
אבי פרידמן: זה מופיע בתקנות.
אבי פרידמן: בדקנו בגלל הדיווח לרשות המסים.
משה גפני: עורך דין אלבק, אני מבקש שתבדקו את זה.
משה גפני: אני מעריך שאי אפשר לעשות את זה בתקנות אלא צריך לעשות את זה בתיקון חקיקה.
שגית אפיק: זה גם לא מה שמונח כרגע.
משה גפני: זה לא מונח עכשיו.
משה גפני: תבדקו את מה שהוא טוען.
שמשון אלבק: אם נצטרך לתקן, נתקן.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור תקנות ניירות ערך (דואר אלקטרוני מאובטח), התש"ע-2010, ללא עונש מאסר שמופיע כאן ונמחק.
שגית אפיק: תקנה 8 נמחקת.
משה גפני: סעיף 8 נמחק.
משה גפני: ה צ ב ע ה התקנות אושרו פה אחד
משה גפני: אנחנו נתחיל בהעברות של משרד הביטחון, של מתאם הפעולות בשטחים שנמצא כאן.
טמיר כהן: יש שלוש פניות והודעה אחת.
משה גפני: אדוני מתאם הפעולות בשטחים, אני מודה לך על שהגעת לוועדה.
משה גפני: בעבר משרד הביטחון היה כמעט לא שנוי כאן במחלוקת.
משה גפני: דיברתי גם עם שר הביטחון וגם עם יועציו.
משה גפני: בתקופה האחרונה יש כאן עמדות שהן נגד משרד הביטחון והן נבעו מכמה וכמה דברים כאשר הדבר הראשון הוא המהפכה הירוקה של חיבור בסיסי צה"ל למערכת הביוב, כאשר התברר כאן במהלך הדיונים שבעצם פוגעים במקורות המים של מדינת ישראל והצבא עומד מהצד, לא נוגע בזה וכל הזמן אומר שמשרד האוצר יוסיף כסף ומשרד האוצר אומר שלמשרד הביטחון יש כסף.
משה גפני: חבית ללא תחתית.
משה גפני: אני לא רוצה לסכסך אבל מה שאומר משרד האוצר על משרד הביטחון ומה שאומר משרד הביטחון על משרד האוצר, היה יכול למלא ספר עב כרס, אבל זה לא רלוונטי.
משה גפני: בסופו של דבר צריך לנהל מדינה ואני בעד זה שצריך להעביר את ההעברות של משרד הביטחון וצריך למצוא את הפתרון לעניין הזה של חיבור בסיסי צה"ל לביוב.
משה גפני: עכשיו יש חילוקי דעות לגבי העברות של מתאם הפעולות בשטחים ולכן אתה כאן.
משה גפני: חילוקי הדעות הן לגבי הנושא של הפקחים ושל כל מה שנלווה לעניין.
משה גפני: אם היה אפשר לעשות הפרדה בין ההעברות השונות וחלק מהדברים להעביר וחלק מהדברים לא להעביר, אני מעריך שלא היו חילוקי דעות בוועדה.
משה גפני: אם לא, תהיה כאן התמודדות.
משה גפני: או שנצליח או שניכשל.
משה גפני: להצליח, פירושו אם זה יעבור או לא יעבור.
אורי אריאל: אתה יודע שיש גם תיקו.
אורי אריאל: זה יכול להיות ברביזיה שנה-שנתיים.
משה גפני: אדוני מתאם הפעולות בשטחים, בבקשה.
איתן דנגוט: צהרים טובים.
איתן דנגוט: מאחר שאני בתפקידי כחמישה חודשים, אני מבקש לערוך היכרות ראשונה.
איתן דנגוט: שמי איתן דנגוט, אני מכיר למעשה את מרבית חברי הכנסת שיושבים כאן, ואני הגעתי לכאן כאחראי וכמפקדו של ארגון תיאום הפעולות בשטחים, במטרה להשיב על שאלות, גם לעדכן וגם להבין מדוע בתקופה האחרונה אני לא יכול לנהל את הארגון באופן יום יומי.
איתן דנגוט: אני עודכנתי שכל העברה תקציבית שלאו דווקא יש לה איזשהו קשר למשהו כזה או אחר, לא עברה לאחרונה.
איתן דנגוט: לכן באתי לכאן באופן אישי.
איתן דנגוט: ביקשתי, חוץ מהזימון שלכם, להגיע כדי להבין את הנושא, שהרי אנחנו ארגון צבאי ביטחוני עם ממשקים אזרחיים לייעוד המרכזי שלו.
איתן דנגוט: דרך אגב, למי שלא יודע, כ-80 אחוזים מאתנו לובשי מדים ו-20 אחוזים מהווים גופים אזרחיים.
איתן דנגוט: הגוף הזה בייעודו המרכזי נועד לשני ממשקים מרכזיים במוכנות כאשר האחד הוא מוכנות מבצעית בתחום האחריות ההומניטרית שלו בהקשר לזירה הפלשתינית, לתת את המענה הנדרש לכל מהלך ותכנון כזה או אחר של צה"ל, ושותף ומשתתף באופן טבעי בכל דבר שקיים היום מכל פעילות קטנה בשטח, באיו"ש ובעזה.
איתן דנגוט: הקומה השנייה היא הקומה ליישום מדיניות הממשלה באיו"ש וסביב רצועת עזה שהיא ישות טרור.
איתן דנגוט: לצורך כך יש היום שלוש העברות תקציביות כאשר המרכזית בהן היא סוגיית הסעיף התקציבי 17004 בו מדובר על כ-18 מיליון שקלים לטובת צרכים שמיועדים לתגבור כולל של כוח אדם לטובת המינהל האזרחי באיו"ש והוא מאוד מאוד חיוני לארגון, לפעילות וכדי שיוכל למלא את ייעודו.
איתן דנגוט: ברשותך, אני אתן כאן גם פירוט לחלק מהדברים.
איתן דנגוט: אני מבקש מראש להבהיר שהמילה פקחים הפכה בעיניי להיות מילה לא ראויה לשימוש כלפי עובדי מדינה וכלפי אנשים שממלאים את תפקידם במסירות ובהקרבה, ואני אחראי על כל מילה שאני אומר ביחס לייעודם הכולל.
איתן דנגוט: אם חברי הבית ירצו לשמוע, מצויה בידי רשימה של התנכלויות, איומים וחיים לא פשוטים לחבורת האנשים הזאת שכאחראי להפעלתם אני חושב שמעל לכל אנחנו מחויבים לדאוג לכבודם, לכבוד משפחתם ולכבוד ילדיהם.
איתן דנגוט: מעבר לכך, אני רוצה להתייחס לצרכים עצמם.
איתן דנגוט: בתפקידי הקודם שימשתי כמזכיר צבאי של שר הביטחון.
איתן דנגוט: ביוני 2009, לפני כמעט שנה, הוצגה לשר הביטחון דרישה כוללת של סדר כולל, תוספת של כ-40 אנשים לטובת מימוש ייעוד ותפקידי המינהל האזרחי ביהודה ושומרון בתחומים שנוגעים לממשקים האזרחיים.
אורי אריאל: 40 תקנים?
איתן דנגוט: למעלה מ-40 תקנים.