GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב תורג'מן: (ב) המנהל הכללי של חברה בעלת רשיון זירה חייב לפקח ולנקוט את כל האמצעים הסבירים למניעת הפרת הוראה או כלל כאמור בסעיף קטן (א) בידי החברה או בידי עובד מעובדיה.
מירב תורג'מן: (ג) הפרה חברה בעלת רשיון זירה הוראה או כלל כאמור בסעיף קטן ש(א), חזקה כי המנהל הכללי של החברה הפר את חובתו לפי סעיף קטן (ב), והאחריות לפי סעיף קטן (א) תחול גם עליו אלא אם כן הוכיח כי נקט כל אמצעי סביר כדי למלא את חובתו האמורה.
מירב תורג'מן: 44כב.
מירב תורג'מן: חובת הודעה של בעל עניין ונושא משרה בחברה בעלת רשיון זירה מקום שההוראות לפי פרק זה מחייבות חברה המבקשת רשיון זירה או בעלת רשיון כאמור, לגלות בדוחותיה פרטים הנוגעים לבעלי עניין בה או לנושאי משרה בה, יחולו הוראות סעיפים 37 ו-38 לעניין חובת הודעה בידי בעל עניין או נושא משרה בה וכן בידי מי שחדל להיות בעל עניין או נושא משרה בה, כאמור בסעיף 37(ב).
מירב תורג'מן: 44כג.
מירב תורג'מן: ביטול או התלייה של רשיון זירה (א) מצא יושב ראש הרשות כי חדל להתקיים לגבי חברה בעלת רשיון זירה, תנאי מהתנאים האמורים בסעיף 4יג(ב), או כי התקיימו נסיבות המנויות ברשימה לפי סעיף קטן (ב), המעידות על פגם במהימנות החברה, נושא משרה בה או בעל שליטה בה, וסבר כי הפגם ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות על תיקונו בתוך תקופה שיקבע.
מירב תורג'מן: לא היה הפגם ניתן לתיקון או חלפה התקופה שקבע יושב ראש הרשות בהוראה שנתן לפי סעיף קטן זה והפגם לא תוקן, רשאית הרשות, לאחר שנתנה לחברה הזדמנות לטעון את טענותיה, להתלות את הרשיון או לבטלו.
מירב תורג'מן: (ב) הרשות תקבע רשימה של נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנות חברה בעלת רשיון זירה, נושא משרה בה או בעל שליטה בה.
מירב תורג'מן: רשימה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות והודעה על פרסום הרשימה ועל כל שינוי שלה, ומועד תחילתם, תפורסם ברשומות.
מירב תורג'מן: אני חושבת שיש איזושהי בעיה עם הסעיף הזה.
דניאל רימון: למה?
דניאל רימון: זו רשימה שנועדה לתת ודאות לציבור הזירות לגבי אותן נסיבות שיראו בהן פגם במהימנות ובשלן יתלו רשיון זירה.
מירב תורג'מן: הסעיף הזה, הרשומה אולי צריכה להיות באישור הוועדה.
מירב תורג'מן: אני לא יודעת אם ועדת הכספים אלא אולי ועדת החוקה, חוק ומשפט.
שמשון אלבק: אנחנו באנו ממצב שאין רשימה.
שמשון אלבק: זה מה שקיים יום בחקיקה.
שמשון אלבק: אין רשימה.
שמשון אלבק: עכשיו אנחנו באים ואומרים שאנחנו ניתן את אמות המידה, אז את באה ואומרת: לא, בואו נלך לתקנות.
שמשון אלבק: הרי מה המשמעות?
שמשון אלבק: המשמעות היא שלמעשה הולכים לחקיקה, בעוד שהמחוקק מלכתחילה השאיר את שיקול הדעת בידי הגוף המפקח בכל הזירות שעוסקות ברגולציית שוק ההון.
שמשון אלבק: בגלל שאנחנו הולכים ונותנים יותר שקיפות ממה שהייתה עד היום לעניין הזה, כדי שתיווצר יותר ודאות, אתם אומרים בואו נלך לחקיקה.
שמשון אלבק: זה לא סביר.
שמשון אלבק: שיקול הדעת חייב להיות גמיש בעניין הזה.
שמשון אלבק: לכן אנחנו הולכים למשהו כזה.
דניאל רימון: אגב, גם כאן זה סעיף שזהה לחלוטין לסעיף הקבוע בחוק השקעות משותפות.
דניאל רימון: זה סעיף שבחוק הייעוץ, זה סעיף שבדרך לעניין חתמים.
דניאל רימון: כלומר, זאת מתכונת קבועה.
מירב תורג'מן: יש לכם רשימה של אמות מידה?
דניאל רימון: יש לנו רשימה של אמות מידה.
דניאל רימון: כיוון שההסדר הזה, עיקרו נדון בפני הוועדה הזאת במסגרת תיקון אכיפה מינהלית, כאשר נגיע לסעיף הזה, בהחלט נוכל להציג בפני הוועדה את הרשימה שגיבשנו.
אמנון כהן: זה החוק השני של אכיפה מינהלית.
דניאל רימון: זאת אותה רשימה.
אמנון כהן: זה ייגזר מכאן לכאן?
דניאל רימון: כיוון שזאת אותה רשימה.
מירב תורג'מן: זה לא קיים היום.
אמנון כהן: באכיפה מינהלית, זה קיים?
מירב תורג'מן: השאלה אם אפשר לראות כאן לפני שמחוקקים את החוק הזה, את אמות המידה, את רשימת אמות המידה.
אורלי קורן: אנחנו נתקלים בזה שאנחנו דורשים מגופים כבר בחוק הוראה שאומרת שיפרטו את אמות המידה, שיהיו שקופים לציבור, והגופים אומרים שהם יעשו את זה אבל שלא יכתבו את זה בחוק כי אם הם יבואו עם זה לוועדה, הוועדה תאמר באישור ועדה ואז זה גם לא מופיע בחוק.
אורלי קורן: זה מה שקורה כאשר אנחנו מבקשים אמות מידה שקופות וזה בא לוועדה ודורשים אישור ועדה כאשר הדברים הם גמישים והם צריכים להיות בתוך הגוף האוכף.
דניאל רימון: מבחינתנו אין כל מניעה.
אמנון כהן: אני דווקא רוצה שבחוק יהיו אמות מידה.
אורלי קורן: בחוק עצמו?
אמנון כהן: זה משתנה כל פעם?
שמשון אלבק: בוודאי.
שמשון אלבק: זה משתנה.
דניאל רימון: קח לדוגמה שברשימה צפוי שלמשל יהיו הרשעות בעבירות כלליות, קיומן של חקירות, צו מוסכם, כופר.
אמנון כהן: מה יכול להשתנות?
דניאל רימון: אם היית עושה את הדבר הזה שלוש שנים אחורה, אולי לא היו בכלל צווים מוסכמים.
דניאל רימון: אם אתה תעשה את זה היום, עדיין אין הפרות מינהליות אבל מחר יהיו.
דניאל רימון: זה משתנה.
דניאל רימון: אנחנו רוצים להיות גמישים בעניין הזה.
שמשון אלבק: את עיקרון החוקיות עברנו כאשר קבענו את הדרגה של המהימנות.
שמשון אלבק: היא קבועה.
שמשון אלבק: בכל החקיקה שלנו, גם בקרנות, גם בייעוץ, גם בניהול תשקיפים מדובר על מהימנות.
מירב תורג'מן: לגבי אמות מידה, אני חושבת שאמות מידה כן צריכות להיות קבועות.
שמשון אלבק: בסוף את תקבלי משהו כללי והוא יהיה בדיוק כמו מהימנות.
מירב תורג'מן: זה צריך להיות באתר הרשות.
מירב תורג'מן: אני באמת חושבת שיש כאן איזושהי בעיה.
דנה נויפלד: מירב, את גורמת לאפקט הפוך.
דנה נויפלד: את רוצה להשקיף, את רוצה לפתוח לציבור.
דנה נויפלד: הרשות צריכה להותיר בידיה את שיקול הדעת ואת אמות המידה, והיא לא תוכל למנות את כולם בפעם אחת ולבוא לפני המחוקק ובזה גמרנו את העניין.
דנה נויפלד: את רוצה להשאיר לה את הגמישות לפעול, את רוצה שהיא תעשה את עבודתה, את רוצה מצד שני שגם תהיה שקיפות.
דנה נויפלד: את תגרמי בהערה הזאת שלך לשרטט את כל הגבולות ועכשיו לא יהיו גבולות בכלל, כי את לא יכולה שלא להותיר גמישות לרשות לפעול.
אמנון כהן: הוא יכול לשנות כל יום את אמות המידה שלו.
דנה נויפלד: אבל זה יפורסם.
דנה נויפלד: זה יהיה שקוף לכולם.
אמנון כהן: מתי זה יפורסם?
דניאל נויפלד: זאת בדיוק ההוראה שאומרת שהרשות תקבע את אמות המידה ותפרסם אותן.
דניאל רימון: אנחנו מסנדלים את עצמנו מפני שאם משהו שהוא לא מנוי ברשימה ומגיע מקרה אלינו לראשונה.
אמנון כהן: תמיד אפשר לשנות אבל שמישהו יסתכל.
דנה נויפלד: זה יהיה מכאן ואילך.
שמשון אלבק: אני לא יכול לשנות בדיעבד.
אמנון כהן: מתי יפורסמו אמות המידה?
אמנון כהן: החוק נכנס לתוקף.
דניאל רימון: מיידית.
דניאל רימון: אנחנו נאמר לכם יותר.
דניאל רימון: אנחנו נביא את אמות המידה אתנו ונציג אותם בפני חברי הוועדה.
דניאל רימון: היום.
דניאל רימון: אנחנו כבר ניסחנו אמות מידה כאלה והן לא סוד.
דניאל רימון: הסיבה שאנחנו לא מזדרזים להביא אותן לכאן היא כי אנחנו מנסים לייצר איזושהי אחידות גם בהפעלת אמות המידה, גם עם רגולטורים אחרים.
שמשון אלבק: יש תהליך שלם שנועד על מנת לאזן וליישר קו בין כל הרגולטורים שעוסקים בדיוק באותו נושא.
שמשון אלבק: גם בביטוח, גם בפיקוח על הבנקים וכולי.
שמשון אלבק: אנחנו מנסים להגיע למצב כזה.
שמשון אלבק: יש לנו טיוטה ואפשר לשים אותה.
שמשון אלבק: אני גם יכול לומר אותה כאן בעל פה.
שמשון אלבק: זה לא איזשהו משהו סודי.
שמשון אלבק: הדבר הזה חייב להישאר בשיקול דעת כדי לאפשר את הגמישות.
אמנון כהן: אבל אתה אומר שאתה מפרסם.
אמנון כהן: ברגע שפרסמת, מה הבעיה?
שמשון אלבק: בסדר, ברגע שפרסמתי, הציבור יודע ויש לו ודאות.
שמשון אלבק: קרה עוד אירוע, יש לי עוד אינדיקציה, יש דבר חדש, אני מכניס פנימה אמת מידה חדשה.
שמשון אלבק: ודאי שאני אפרסם, אבל לא צריך לשם כך ללכת להליכי חקיקה.
אמנון כהן: בלי לעבור אישור שלנו?
שמשון אלבק: היום אין אמות מידה בכלל.
אמנון כהן: זו הבעיה שלכם.
שמשון אלבק: לא, לא שלנו.
שמשון אלבק: אתם חוקקתם ולא אנחנו.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לשנות.
שמשון אלבק: זאת טעות.
רונית תירוש: אדוני היושב ראש, אני רוצה לספר לך משהו כי אולי זה רעיון מצוין.
אמנון כהן: על אמות מידה?
רונית תירוש: יש לי הצעת חוק בנושא ההימורים באינטרנט, שזה נושא מאוד פרוץ והמדינה מפסידה מיליונים, אם לא מיליארדי שקלים שלא משולם עליהם מס.
רונית תירוש: רובן אלה חברות שהמפעיל נמצא בכלל בגיברלטר או בכל מיני מקומות אחרים.
רונית תירוש: משרד המשפטים התנגד לחוק בטענה שאי אפשר לפסול הימורים מסוג זה, להגדיר אותם כהימורים, ואם ביום בהיר פתאום יהיה עוד משחק, סוג של משחק שלא צפו, שם זה לא יהיה במסגרת החוק.
רונית תירוש: הנה נוסח לגמישות שמאפשר לעדכן את עצמכם.
רונית תירוש: אני חושבת שאת היית בדיון על ההימורים.
רונית תירוש: אני ממש הופתעתי.
רונית תירוש: המדינה מוותרת על הכנסות כי אולי לא נמנה באיסור ההימורים איזשהו משחק חדש שלא צפו אותו מראש.
רונית תירוש: זה רעיון יפה.
רונית תירוש: אני אקח אותו ואני אחדש את הצעת החוק.
אמנון כהן: בואו נתקדם.
אמנון כהן: אמות מידה, נדבר על זה בהמשך.
מירב תורג'מן: 44כד.
מירב תורג'מן: היתר בעל שליטה (א) לא יהיה אדם בעל שליטה בחברה בעלת רשיון זירה אלא בהיתר מאת הרשות (בפרק זה – היתר שליטה).
מירב תורג'מן: (ב) הרשות רשאית לסרב לתת היתר שליטה לפי סעיף זה רק מטעמים הנוגעים למהימנותו של מבקש ההיתר או של נשוא משרה בו.
מירב תורג'מן: (ג) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על מי שהיה לבעל שליטה כאמור באותו סעיף קטן, מכוח העברת אמצעי שליטה על פי דין.
מירב תורג'מן: 44כה.
מירב תורג'מן: העברת אמצעי שליטה מי שמחזיק אמצעי שליטה בחברה בעלת רשיון זירה לא יעביר אותם לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר שליטה, ואין בידו היתר כאמור.
מירב תורג'מן: (א) מצא יושב ראש הרשות כי התקיימו נסיבות המנויות ברשימה לפי סעיף קטן (ב), המעידות על פגם במהימנות בעל היתר שליטה או נושא משרה בו, וסבר כי הפגם ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות על תיקונו בתוך תקופה שיקבע.
מירב תורג'מן: לא היה הפגם ניתן לתיקון או חלפה התקופה שקבע יושב ראש הרשות בהוראה שנתן לפי סעיף קטן זה והפגם לא תוקן, רשאית הרשות, לאחר שנתנה לבעל היתר השליטה הזדמנות לטעון את טענותיו, לבטל את ההיתר.
מירב תורג'מן: (ב) הרשות תקבע רשימה של נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנותו של בעל היתר שליטה או של נושא משרה בו.
מירב תורג'מן: 44כז.
מירב תורג'מן: הוראות לפי שפעל בלא היתר (א) ראה יושב ראש הרשות שאדם הוא בעל שליטה בחברה בעלת רשיון זירה, בלא היתר שליטה, רשאי הוא, לאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו להורות - (1) על מכירת אמצעי השליטה שמחזיק אותו אדם, כולם או חלקם, בתוך תקופה שיקבע, כך שלא יהיה עוד בעל שליטה.
מירב תורג'מן: (2) שלא יופעלו זכויות ההצבעה או זכויות למינוי דירקטור או מנהל כללי מכוח אמצעי שליטה שמחזיק אותו אדם בלא היתר שליטה.
מירב תורג'מן: (3) הצבעה מכוח אמצעי שליטה שהחזיק אותו אדם בלא היתר שליטה, לא תבוא במניין קולות ההצבעה.
מירב תורג'מן: (4) על ביטול מינויו של דירקטור או מנהל כללי שנגרם בידי אותו אדם.
מירב תורג'מן: (5) על ביטול רשיון הזירה של החברה.
מירב תורג'מן: (ג) הורתה הרשות לפי הוראות סעיף קטן (ב) למכור אמצעי שליטה, רשאית היא לתת הוראה כאמור בסעיף קטן (א)(2) עד (4), בשינויים המחויבים.
מירב תורג'מן: אני רוצה לקבל איזשהו הסבר כללי לגבי כל הנושא הזה של בעל שליטה.
מירב תורג'מן: אני לא יודעת אם יש כאן איזשהו חוסר קואורלציה לגבי הרשות ויושב ראש הרשות מבחינת הסמכויות.
מירב תורג'מן: יש לנו כאן סעיפים שמדברים על כך שהרשות תקבע ויש איזשהו שיקול דעת של יושב ראש הרשות.
דניאל רימון: בדרך כלל, גם בחיקוקים אחרים, הרשות – אגב, להבדיל מרגולטורים אחרים במשק – נוהגת באופן עקבי לא להעניק סמכויות עצומות מדיי בידיו של אדם אחד אלא בכל מקרה שזאת תביעה קניינית ושיש חשש ללחצים, אנחנו פותחים את זה להחלטה רחבה יותר.
דניאל רימון: לכן למשל תמצאי מצב שיושב ראש הרשות הוא זה שנותן הזדמנות לתקן פגמים אבל מי שמחליט בסוף לקחת רשיון, זאת הרשות.
דניאל רימון: זאת אומרת, היושב ראש הוא מעין קדימון, כי לא הגיוני לכנס מליאת רשות שמונה בין 5 ל-13 חברים בשביל כל החלטה שוטפת.
דניאל רימון: זאת הסיבה למה שאת אומרת.
מירב תורג'מן: אבל כאשר יש תביעה של ממש, היא בסמכות הרשות.
דניאל רימון: בדרך כלל זה נכון.
דניאל רימון: יש כאן שורה של סנקציות שנועדה לגרום לכך שמטרות החוק יושגו.
דניאל רימון: לפני שמגיעים להתליית רשיון, אפשר גם לדבר על נטילת היתר שליטה או על הרדמה שלו.
דניאל רימון: יש כאן כל מיני אלמנטים של הרדמה, כמו היעדר יכולת להצביע, היעדר יכולת למנות דירקטורים וכיוצא בזה.
דניאל רימון: כדי לא לקפוץ מהר, לא לנטילת רשיון וגם לא לסנקציה פלילית שאותה ייחדנו רק להפעלת זירה ללא רשיון או לפעולה בחריגה לפני רשיון.
דניאל רימון: פרט לשני המקרים האלה, כפי שניתן יהיה לראות בהמשך מוצעות גם סנקציות מינהליות של הטלת עיצומים כספיים.
דניאל רימון: ברור שההצעה הזאת היא הצעה שהיא לפני העולם של תיקון חוק אכיפה מינהלית וכולנו נזכור שבמסגרת תיקון אכיפה מינהלית, בהנחה שזה יאושר קודם לכן, נעשה התאמה גם של הליך נטילת הרשיון שייכנס לתוך האכיפה המינהלית וגם של ההליכים המינהליים.
מירב תורג'מן: 44כח.
מירב תורג'מן: חובת הודעה על חקירה, אישום או הרשעה (א) חברה בעלת רשיון זירה, וכן בעל היתר שליטה, יודיעו לרשות על הרשעה בעבירה, הגשת כתב אישום בעבירה או פתיחת חקירה בחשד לביצוע עבירה, לגביהם או לגבי נושא משרה בהם.
מירב תורג'מן: (ב) נושא משרה בחברה בעלת רשיון זירה או בעל שליטה בחברה כאמור, יודיע לחברה או לבעל השליטה, לפי העניין, על אירוע כאמור בסעיף קטן (א), מיד כשנודע לו על כך.
מירב תורג'מן: הודעה לפי סעיף קטן זה תכלול את הפרטים הדרושים לחברה או לבעל השליטה כדי למלא את חובתם לפי סעיף קטן (א).
מירב תורג'מן: 44כט.
מירב תורג'מן: תקנות שר האוצר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה: (1) הוראות שמטרתן מניעת ניגוד עניינים בין חברה בעלת רשיון זירה (בסעיף זה – החברה), עובד שלה, נותן שירותים מטעמה ובעל שליטה בה, לבין לקוחותיה.
מירב תורג'מן: (2) הוראות לעניין אופן הטיפול בכספי הלקוחות.
מירב תורג'מן: (3) המידע שעל החברה למסור ללקוחותיה, לרבות מידע לעניין זירת הסוחר, המכשירים הפיננסיים הנסחרים בה ומחיריהם, והעסקאות הנקשרות זה.
מירב תורג'מן: (4) הוראות לעניין שמירת מסמכים.
מירב תורג'מן: (5) הוראות המחייבות את החברה לבחון את התאמת העסקה לצורכי הלקוח, ובכלל זה את מידת הבנתו בדבר הסיכויים והסיכונים הכרוכים בעסקה.
מירב תורג'מן: (6) דרכי הפרסום והשיווק של החברה.
מירב תורג'מן: (7) דיווחים שעל החברה להגיש לרשות ואופן פרסומם לציבור.
מירב תורג'מן: (8) רישום עסקאות בידי החברה.
מירב תורג'מן: לגבי התקנות, גם התקנות האלה הן למעשה תנאי לתחולת החוק.
דניאל רימון: החוק לא נכנס לתוקף עד שלא יבואו התקנות.
דניאל רימון: זה חוק מסגרת.
מירב תורג'מן: 44ל סייג לתחולה (א) ההוראות לפי פרק זה לא יחולו על אלה: (1) בנק ישראל.
מירב תורג'מן: (2) מי שכל לקוחותיו הם מהסוגים המנויים בתוספת הראשונה וכן תאגיד בנקאי או תאגיד עזר כהגדרתם בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981, אלא אם כן עתידות להתבצע באמצעות זירת הסוחר, עסקאות המנויות בתוספת רביעית א'.
אמנון כהן: בנק ישראל, זה בסדר?
דורון סלובטיצקי: לא היינו רוצים להוסיף.
דורון סלובטיצקי: ההחרגה כאן מפנה לתוספת הרביעית א' שמופיעה בהמשך, עסקה בניירות ערך (רישוי למסחר בבורסה).
אמנון כהן: אני שואל אם זה עונה על בקשתכם.
דורון סלובטיצקי: שוב, כפי שציינתי בהתחלה, נוסח החוק כפי שהוא היום, עונה על הסכמתנו כפי שאנחנו מבינים אותה עם הרשות.
שמשון אלבק: אנחנו רוצים לתקן ואנחנו גם נסביר למה.
אמנון כהן: לאיזה כיוון לתקן?
שמשון אלבק: לתקן לכיוון הטוב.
אמנון כהן: לבנק או ללקוח?
שמשון אלבק: לציבור.
דניאל רימון: אנחנו קובעים פטור גורף לבנק ישראל מתחילת החוק ופטור מותנה לבנקים ולזירות שנותנות שירות רק ללקוחות שמנויים בתוספת הראשונה.
דניאל רימון: שאלה מירב מי הם אותם לקוחות שמנויים בתוספת הראשונה.
דניאל רימון: אלה הם אותם לקוחות מתוחכמים שלעניינים מסוימים החוק קובע שהם לא נדרשים להגנה של החוק בגלל מתוחכמותם או היכולת הכספית שלהם לרכוש תחכום.
דניאל רימון: אלה הם הגופים המוסדיים כמו גופות הגמל, מבטחים, בנקים, מנהלי תיקים, קרנות הון סיכון וכיוצא באלה.
דניאל רימון: בקנה יהיו גם לקוחות יחידים מתוחכמים אבל זאת הצעה שתבוא בפני הוועדה בנפרד.
דניאל רימון: לגבי ההערה שהעיר דורון, מבחינה היסטורית מה שקרה זה שהצעת החוק נקטה בלשון נייר ערך, כהגדרתו בסעיף 52 לחוק, שהיא הגדרה רחבה לניירות ערך אשר כוללת גם אופציות על ניירות ערך ומכשירים אחרים.
דניאל רימון: לבקשת הפיקוח על הבנקים, בידלנו את ההגדרה מכשיר פיננסי מההגדרה של נייר ערך על מנת שלא ייטען שאותה הגדרה משמשת גם לפרטים של שימוש במידע פנים ותרמית.
דניאל רימון: מכיוון שכך, בשוגג שכחנו לעשות התאמה גם לתוספת והתוספת עדיין מדברת בלשון של נייר ערך ולא בלשון של מכשיר פיננסי, ולא כפי שסוכם עם בנק ישראל.
דניאל רימון: יוצא שאם מקבלים את עמדת בנק ישראל כפי שהושמעה זה עתה, הרי שכל נייר שאינו נכלל בהגדרת נייר ערך בסעיף 1, למשל אג"ח מדינה, לא ייכלל כלל בהסדרה בחוק.
דניאל רימון: משמע, אם בנק כלשהו יקים זירה אשר תטפל באותם ניירות ערך, הוא יוחרג ללא כל מגבלה מהוראות החוק שהיא לא התוצאה אליה כיוונו.
שמשון אלבק: אני רוצה להסביר את הבעיה.
שמשון אלבק: מכיוון שהחרגנו את הבנקים, אנחנו מאפשרים למעשה לבנקים לנהל זירות מסחריות.
שמשון אלבק: החשש שקיים, זה חשש שלא קשור בכלל לחוק הזה.
שמשון אלבק: יש את הבורסה, בבורסה יש פעילות מסוימת, שוק ההון בארץ, והבורסה בכללה, הוא לא השוק הכי עמוק בעולם.
שמשון אלבק: זאת אומרת, ככל שיש שם פחות פעילות, כך אתה מקבל מחיר פחות טוב, מכיוון שככל שיש יותר פעילות, כך המרווחים בין הקנייה והמכירה הם יותר קטנים ויש יותר עומק למסחר.
שמשון אלבק: החשש הוא שבגלל הפטור הזה, הבנקים יוכלו להקים זירות פנימיות באמצעותן הם למעשה ייקחו חלק מהפעילות שנמצאת בבורסה ויעבירו לבורסה רק את התוצר הסופי, את הקיזוז, אחרי כל הפעולות שנעשו.
שמשון אלבק: אנחנו לא רוצים להגיע למקום הזה.
שמשון אלבק: זה מקום לא טוב וגם בנק ישראל לא רוצה להגיע אליו.
שמשון אלבק: לכן באנו ואמרנו שאין בעיה, אנחנו פוטרים אתכם, אתם יכולים להקים זירות, אבל אתם לא תוכלו בזירות האלה לעשות מסחר בניירות ערך שנסחרים בבורסה אלא אם כן זה בסכום של מעל 3 מיליון שקלים בהשוואה מלאה למה שקורה היום בכללים של הפיקוח על הבנקים ולא על בנקאים.
שלי יחימוביץ': למה רק שלושה מיליון שקלים?
שמשון אלבק: כי זה הסכום שקבוע שם.
שמשון אלבק: אנחנו מניחים שאזרחים מהשורה לא עושים עסקאות בסכומים של מעל שלושה מיליון שקלים, ואם הם עושים, כנראה הם כאלה שיכולים לעשות עסקאות כאלה.
שמשון אלבק: תזכרו על מה אנחנו מדברים, אנחנו מדברים על נגזרת של פעילות בבנקים וכל הסיפור הזה נועד רק על מנת שלא תהיה פרגמנטציה, שלא ייקחו פעילות מהבורסה.
שמשון אלבק: אנחנו רוצים שזה יחול על כל ניירות הערך כדי שאי אפשר יהיה לסחור בזירות האלה בשום צורה שהיא בבנקים וכמובן שאין לנו בעיה אם מדובר במכשירים שלא נסחרים בבורסה.
שמשון אלבק: אם מדובר במכשיר שהבנק יצר אותו ללקוח ספציפי או שהוא לא נסחר בבורסה, אז לא לוקחים פעילות מהבורסה וזה בסדר.
שמשון אלבק: כל הוויכוח עם בנק ישראל הוא בשאלה אחת והיא האם הבנקים יוכלו לייצר אופציות על מדד מעוף תל-אביב 25, שזה היום אחד מסוגי הפעילות הכי אינטנסיביים בבורסה, ולבצע בהם פעילות בתוך הבנקים, כאשר הבעיה בזה היא שזאת פעילות לא שקופה, שחלק מהציבור לא יכול להשתתף בה, שהיא נותנת יתרון אולי לבנק במסחר במקום אחר.
שמשון אלבק: כל הדבר הזה הוא לא בריא ולכן אנחנו רוצים שמה שבבנקים, יהיה בבנקים, ומה שבבורסה, יהיה בבורסה, ושהבנקים לא יתחרו בבורסה בנקודה הזאת.
שמשון אלבק: זה כל העניין.
אמנון כהן: מה אומר בנק ישראל?
דורון סלובטיצקי: כפי שציין היועץ המשפטי של הרשות לניירות ערך, היו הסכמות בין בנק ישראל לבין הרשות לניירות ערך.
דורון סלובטיצקי: כאשר יש ניירות ערך שנסחרים בבורסה לניירות ערך ופונה צד אחד לבנק ומבקש לקנות או למכור את הנייר, ופונה צד אחר לבנק ומבקש לעשות את העסקה ההפוכה, הבנק לא יפגיש ביניהם ויבצע ביניהם את העסקה וירשום אותה בבורסה אלא יפנה את הלקוחות האלה לבורסה לבצע את העסקאות שם.
דורון סלובטיצקי: כאן בנק ישראל הכיר בצורך להעמיק את הבורסה וכולי.
דורון סלובטיצקי: צריך להבין שלא נתנו אפשרות לבנקים לעשות את זה, למעשה אין שוק אלא הבורסה.
דורון סלובטיצקי: השוק מעבר לדלפק פשוט נופל.
דורון סלובטיצקי: זה לגבי ניירות ערך שנסחרים בבורסה כפשוטם.
דורון סלובטיצקי: יש לנו ניירות ערך אחרים, אותם נכסים פיננסיים שהם דברים אחרים.
דורון סלובטיצקי: אלה אופציות שקל-דולר, אלה אופציות על מעוף, אלה אופציות אחרות, אין סוף אופציות שהבנקים נכון להיום פועלים בעניינם, תופרים אותם למידותיהם של הלקוחות והם מפוקחים על ידי בנק ישראל.
דורון סלובטיצקי: לא מדובר על פעילות שלא מפוקחת.
דורון סלובטיצקי: לגבי הפעילות הזאת, אנחנו סוברים שאין מקום להפנות או לאסור על הבנקים לבצע את הפעילות הזאת ולמעשה "להמית" את שוק החוץ-בורסאי ולהפנות את כולם לתוך הבורסה, מכיוון שהבורסה לא מפותחת בנושאים האלה, מכיוון שנכון להיום, לפי בדיקה שלנו, יש אנשים - לצורך העניין יצואנים, יבואנים – שפונים אל הבנקים בעסקאות מתחת לשלושה מיליון דולר ורוצים לבצע גידול של העסקה ולרכוש אופציה כזאת או אחרת.
שלי יחימוביץ': אבל למה אתם לא מסכמים את זה ביניכם לפני שאתם באים לכאן?
שלי יחימוביץ': למה אתם מעמידים אותנו בפני משפט שלמה?
שלי יחימוביץ': אני רוצה לחזק את בנק ישראל ואני רוצה לחזק את הרשות לניירות ערך.
שלי יחימוביץ': תגיעו להסכמות.
אמנון כהן: מאחר שאנחנו לא מצביעים היום כי לוועדת הכנסת צריכה לעבור ההחלטה על המיזוג, אני מציע שתגיעו להבנות.
אמנון כהן: אנחנו לא רוצים להכריע בסוגיה הזאת אלא אתם תכריעו בה בעצמכם, אלא אם כן לא תיוותר ברירה.
אמנון כהן: אני רוצה לסיים את החוק אבל מאחר שיש כאן את הנושא הטכני של המיזוג, אנחנו בין כה לא נוכל להצביע על החוק.
אמנון כהן: יש לכם זמן ואחרי הדיון שבו ביחד עד שיצא עשן לבן.
דניאל רימון: עוד הערה.
דניאל רימון: לבקשת איגוד הבנקים הם ביקשו שנשנה את הפסקה השלישית בתוספת הרביעית עליה אנחנו דנים עכשיו, כך שבמקום שיהיה כתוב "עסקה בשווי העולה על שלושה מיליון", יהיה כתוב "עסקה בשווי שלא יפחת משלושה מיליון".
אמנון כהן: גם בנושא הזה תשבו ותסגרו את הדברים.
שלי יחימוביץ': זה הפוך לדבריו של עורך דין אלבק או שאני לא מבינה.
דניאל רימון: זאת אותה תוצאה.
אמנון כהן: אם כן, את הנושא הזה אנחנו משאירים פתוח.
אמנון כהן: לפני ההצבעה תבואו ותאמרו לאן הגעתם והיושב ראש הקבוע יחליט.
מירב תורג'מן: תיקון סעיף 52טו בסעיף 52טו לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ב1) יבוא: "(ב2) היה לרשות יסוד סביר להניח כי חברה בעלת רשיון זירה לפי סעיף 44יג עשתה מעשה או מחדל כמפורט להלן, רשאית היא להטיל עליה עיצום כספי בסכום השווה לסכום הבסיסי למסלקה: (1) לא עמדה בתנאים הקבועים בסעיף 44יג(ב)(1), (4) ו-(5), בניגוד להוראות סעיף 44יד.
מירב תורג'מן: (2) נתנה אשראי ללקוחותיה בניגוד להוראות סעיף 44טז(ב).
מירב תורג'מן: (3) לא מילאה אחר הוראה או דרישה שנתנה לה הרשות לפי סעיפים 44יח(ג) או 44כ(ב), (ד) או (ה), במועד שנקבע לכך.
מירב תורג'מן: (4) לא דיווחה או לא מסרה מידע במועד שנקבע לכך,או לא כללה בדיווח או במידע פרט שהיה עליה לכלול בו, בניגוד להוראות לפי סעיף 44כח(א) או 44כט(3) או (7).
מירב תורג'מן: (5) לא שמרה על כספי לקוחותיה בהתאם להוראות לפי סעיף 44כט(2).
מירב תורג'מן: (7) פרסמה או שיווקה את הזירה בניגוד להוראות לפי סעיף 44כט(6).
מירב תורג'מן: כל הסעיפים שקראתי עכשיו הם לגבי ההסדרה של רשיון זירה.
מירב תורג'מן: (ב3) היה לרשות יסוד סביר להניח כי בעל עניין או נושא משרה בחברה בעלת רשיון זירה או מי שחדל להיות בעל עיין או נושא משרה כאמור, הפר חובת הודעה לפי סעיף 44כב, או כי אדם העביר אמצעי שליטה בחברה כאמור בניגוד להוראות סעיף 44כה, רשאית היא להטיל עליו עיצום כספי בסכום השווה לסכום הבסיסי לבעל עניין או לנושא משרה בכירה".
שלי יחימוביץ': מה התשלום של הסכום הזה?
מירב תורג'מן: העיצום הכספי?
שלי יחימוביץ': כן, מה אומר העיצום הכספי?
שמשון אלבק: מה הסכום?
שלי יחימוביץ': אחוז של מה הוא?
שלי יחימוביץ': אני פשוט לא מבינה את הנוסחה הזאת.
דניאל רימון: לדעתי זה 15 אלף שקלים אבל אין לי כאן את החוק.
שלי יחימוביץ': הסכום משתנה?
שמשון אלבק: זה סכום קבוע וזה סכום נמוך מאוד.
שמשון אלבק: 15 אלף שקלים.
שמשון אלבק: כל הסכומים האלה משתנים עכשיו בהצעת החוק.
שמשון אלבק: זה עוד במשטר הישן.
דניאל רימון: כמו שאמרתי, זה 15 אלף שקלים היום אבל זה ישתנה במסגרת האכיפה המינהלית.
דניאל רימון: עד שזה ישתנה שם, זה המספר.
מירב תורג'מן: ההצעה שלכם היא להגדיל את הסכום.
דניאל רימון: ההצעה היא לשנות ולא רק להגדיל.
אמנון כהן: זה ישונה אחרי שנעביר את החוק?
אמנון כהן: ואם החוק ההוא לא יעבור?
שלי יחימוביץ': אין מצב שהוא לא יעבור.
שמשון אלבק: הוא יעבור.
שמשון אלבק: אין מצב שהוא לא יעבור.
אמנון כהן: למה לא נשנה עכשיו?
אמנון כהן: בהסתמך על החוק שאתם מדברים עליו.
דניאל רימון: אני חושבת שלא נכון ליצור כאן סטנדרטים שונים מהחקיקה הקיימת היום במידה ולא יוחלט לעשות שינוי.
מירב תורג'מן: תיקון סעיף 53 בסעיף 53 לחוק העיקרי –
פסקה יבוא: "(5) כלל בדיווח, בפרסום מטעמו או במידע אחר שהוא מוסר, פרט מטעה, כדי להטעות לקוח סביר, בניגוד להוראות סעיף 44יזד(ב)".
שמשון אלבק: זאת עבירה פלילית.
שמשון אלבק: שלוש שנות מאסר.
דניאל רימון: באכיפה מינהלית זה עולה לחמש שנים.
דניאל רימון: בעולם הנוכחי זה עד שלוש שנות מאסר.
פסקה יבוא: "(6א) ניהל זירת סוחר בלא רשיון זירה או בניגוד לתנאיו, בניגוד להוראות סעיף 44יג.
פסקה יבוא: (6ב) כלל בדיווח, בפרסום מטעמו או במידע אחר שהוא מוסר, פרט מטעה, בניגוד להוראות סעיף 44יז(ב).
פסקה יבוא: (6ג) פנה בהצעה לסחור בזירת סוחר, בניגוד להוראות סעיף 44טו".
פסקה יבוא: 5.
פסקה יבוא: הוספת סעיף 55ג
העיקרי יבוא: 55ג.
העיקרי יבוא: מימון תובענות ייצוגיות (א) מי שמבקש להגיש תובענה ייצוגית לפי הוראות חוק תובענות ייצוגיות, התשס"ו-2006 (בסעיף זה – חוק תובענות ייצוגיות), בתביעה כמפורט להלן, וכן תובע מייצג בתובענה ייצוגית כאמור, רשאים לבקש מהרשות לשאת בהוצאותיהם: (1) תביעה כאמור בפרט 4א לתוספת השנייה לחוק תובענות ייצוגיות.
העיקרי יבוא: (2) תביעה כמור בפרט 5 לתוספת השנייה לחוק תובענות ייצוגיות, למען תביעה בעילה הנובעת מזיקה לנייר ערך שאינו רשום למסחר בבורסה ולא הוצע לציבור בישראל על פי תשקיף.
העיקרי יבוא: (ב) שוכנעה הרשות כי יש בתובענה עניין לציבור וכי יש סיכוי סביר שבית המשפט יאשר אותה כתובענה ייצוגית, רשאית היא לשאת בהוצאות התובע, בסכום ובתנאים שתקבע.
העיקרי יבוא: (ג) פסק בית משפט לטובת התובע, רשאי הוא להורות בפסק הדין על שיפוי הרשות בשל הוצאותיה.
אמנון כהן: הרגולטור אמון על עשיית עבודתו.
אמנון כהן: כאשר יש קבוצת אנשים שאומרת שנפגעה מפעולה כזו או אחרת, היא הולכת לתבוע את אותו גוף.
אמנון כהן: ממתי הרגולטור אומר שעכשיו הוא יממן לקבוצה את הפעולה הזאת?
שמשון אלבק: מאז ומתמיד בניירות ערך.
שמשון אלבק: זה כבר למעלה מעשר שנים שאנחנו מממנים תביעות.
אמנון כהן: ראיתי שלא הייתה הצלחה.
שמשון אלבק: אין הצלחה פנומנלית בתחום הזה.
שמשון אלבק: יש מעט מאוד תביעות שמגיעות באמת לבירור.
אמנון כהן: מה הסיבה?
שמשון אלבק: הסיבה היא שצריך להניע את האכיפה האזרחית וכדי להניע את האכיפה האזרחית, מעבירים את התביעה לגוף, לרגולטור, שהוא גוף בעל ידע שיכול להרים את זה.
שמשון אלבק: אתה אומר לאדם שיגיש תביעה וינהל אותה ואני אממן אותה באופן חלקי, את העלויות של התביעה הזאת כדי לעודד אותו להגיש תביעות.
שמשון אלבק: אם היה שוק של תביעות ייצוגיות, שוק פעיל ואפקטיבי, לא היה צריך כאן את הרשות, אבל מכיוון שאין כזה דבר ולא מצליחים להניע את התביעות הייצוגיות, גם הרשות מממנת.
אמנון כהן: זה לא כלכלי לאותו עורך דין לייצג את הקבוצה הזאת?
אמנון כהן: למה הוא צריך אותך?
שמשון אלבק: הלקוח פונה לרשות ומבקש סיוע במימון ואם התביעה היא תביעה טובה, והרשות חושבת שיש לה סיכוי להצליח, היא תממן באחוזים מסוימים בהתאם להחלטה שלה פר אותו אירוע, גם הוצאות משפטיות גם חוות דעת שהן מאוד יקרות בתחום הזה.
שמשון אלבק: זה כדי להניע את האכיפה האזרחית.
שי חרמש: על ידי מי נעשה השיפוי?
דניאל רימון: על ידי הנתבע.