GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: אבל הם מצביעים בבחירות.
שלי יחימוביץ': נכון, הם מצביעים בבחירות ובדיוק כאן אנחנו באים.
שלי יחימוביץ': אני לא רוצה להיכנס לכל סעיף למרות שיש לי מה לומר בכל סעיף וסעיף.
שלי יחימוביץ': אני רק רוצה לומר שהצעת החוק הזאת היא חשובה מאין כמותה.
שלי יחימוביץ': שוק ההון הוא ג'ונגל רגולטורי וחקיקתי ולתוך הג'ונגל הזה אין לנו ברירה, פשוט אין לנו ברירה, אלא לבוא ולתת כלים בידי הרגולטור כדי להכניס בו שפיות וסדר.
שלי יחימוביץ': הכל בסדר מבחינתם כמעט, והדבר שהכי מפריע להם זה שלילת הרשיון לתקופה מסוימת.
שלי יחימוביץ': אגב, אני מזכירה לכם ששלוש שנים זה המקסימום ואני מניחה שתהיה כאן מידתיות, שתהיה סקאלה של הפרות בגינן תהיה שלילה של חודשיים או במקרים ממש פרועים וחמורים שלילה של שלוש שנים.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שבלי שלילת הרשיון אין להצעת החוק הזאת ערך.
שלי יחימוביץ': מיליון שקלים זה כסף לגרעינים עבור חלק מהאנשים האלה, גם חמישה מיליון לחברה.
שלי יחימוביץ': אם אנחנו חלילה נפגע בסמכות המיוחדת הזאת של שלילת האפשרות לעסוק בתחום לתקופה מסוימת, אנחנו יכולים כבר עכשיו לומר שלום לחוק ולא להמשיך לחוקק אותו כי זה יסוד מיסודות החוק ואנחנו צריכים לשמור עליו.
שלי יחימוביץ': הדינמיקה היא כזאת שזה יתחיל להתכרסם ואני מציעה שזה לא יתכרסם.
שלי יחימוביץ': בעיניי אסור בשום פנים ואופן להוציא את ההליך המינהלי מידי הרשות לניירות ערך כי אז אנחנו שוב יוצרים הליך מסורבל, ארוך, חיצוני בו המומחים לעניין שמהם מצופה לפעול ולהיות רגולטור מוצאים מחוץ למשחק וזה דבר שאסור לנו בשום פנים ואופן לעשות.
שלי יחימוביץ': בסופו של דבר אנחנו נדון בכל סעיף לגופו ואני מניחה שנגיע לתוצאה הטובה.
אמנון כהן: גם אני מצטרף לברכות ליושב ראש הרשות.
אמנון כהן: אני זוכר שבקדנציה הקודמת ועדת הכספים הגיעה אליו לסיור ברשות ניירות ערך ואז ביקשנו לדון בסוגיה הזאת.
משה גפני: גם אנחנו כמעט היינו אצלו בקדנציה הנוכחית.
אמנון כהן: אתם כמעט, אבל אנחנו כבר היינו.
אמנון כהן: בקדנציה הקודמת, עת נבחרת והיית תקופה קצרה בתפקיד, ביקשנו ממך לתת את הדעת לנושא של האכיפה המינהלית.
אמנון כהן: אז זו הייתה הצעה של ועדת הכספים שתעשה את העבודה אבל מאז אנחנו הלכנו לבחירות והוא המשיך לעבוד.
אמנון כהן: אני מברך על המוגמר אבל אני אומר לך שיש לי אבל.
אמנון כהן: החוק הוא חשוב.
אמנון כהן: קראתי אותו היום ברפרוף ואני חושב שהקפת הרבה מאוד נושאים אבל אנחנו חייבים גם לשמוע את הגופים שעובדים בשוק הזה.
אמנון כהן: יתכן שלאחר שנשכנע אחד את השני נגיע לאיזה שהם שינויים בחקיקה.
אמנון כהן: אין ספק שהחוק הוא מהפכני מבחינת השוק וחשוב לי שאתה עומד בראש הרשות ומבין את הנושא הזה גם ברמה הגלובלית, גם ברמה העולמית, כי ראיתי את העבודה שלך בנושא של הסדרת תחום של ההגבלים העסקיים עוד בטרם היותך ברשות לניירות ערך ועיסוקך בנושא בוועדת גושן.
אמנון כהן: אני מוביל את החקיקה בוועדת הכלכלה בנושא הזה.
אמנון כהן: הנושא של אכיפה מינהלית הוא נושא חשוב ביותר, אבל אנחנו קשובים ולכן גם ביקשתי שיעבירו אל חברי הוועדה הערות מכל אחד שחושב שהוא נפגע ואז נוכל לדון, לשקול וסופו של דבר יצא מכאן חוק הכי טוב שאפשר הן לגבי הרשות והן לגבי הציבור.
אמנון כהן: כמובן שאם יש איזה שהם נזקים רציניים, לא ניתן שזה יקרה.
אמנון כהן: שוב, אני מברך אותך שוב.
אמנון כהן: אדוני יושב ראש ועדת הכספים, אני בטוח שלא נחוקק את החוק מהר אלא נעשה את זה כמה שאפשר מהר כי אנחנו יוצאים לפגרה ואני לא יודע מה לוח הזמנים שלך.
מגלי והבה: הוא אמר גם מעל במת הכנסת שכל הזמן הוא עושה עבודה אבל אתם לוקחים את הקולות.
אמנון כהן: הציבור אינטליגנטי ויודע במי לבחור.
ציון פיניאן: אדוני היושב ראש, המפלגה שלך בטבריה עלתה ב-50 אחוזים.
אלכס מילר: אחרי שעיינתי בקצרה בהצעת החוק ובדרך לכאן שמעתי את שני הצדדים ושמעתי את הדוגמאות שנתנו כאן ודווקא הדוגמאות האלה גרמו לי לחשש.
אלכס מילר: עיינתי כאן בנושא שלאחר שהוחלט לקנוס, תהיה איזושהי הודעה לאדם שנקנס ותוך שלושים ימים הוא צריך לתת תשובה בכתב.
אלכס מילר: אני כן חושב שאנחנו צריכים לראות כאן התייחסות לנושא של ערעור.
אלכס מילר: אני חושש מהעניין שבסופו של דבר הנושא הזה יהפוך לאיזשהו מנגנון הלשנה של אנשים מסוימים שלא כל כך נוח להם שמישהו פתאום הצליח במניה כזאת או אחרת, ואז מתחילים לחפור.
אלכס מילר: שמעתי כאן דוגמה, אח של מישהו עבד במפעל.
משה גפני: איפה שמעת את הדוגמה?
אלכס מילר: מישהו מהרשות התראיין בגלי צה"ל ונתן דוגמה של מישהו שעבד במפעל אחד והעביר את הידיעה לאחיו.
אלכס מילר: כאשר נותנים לי דוגמה קיצונית, מבחינתי אני יכול לומר שלא עסקתי בנושאים האלה אבל כאשר אני מסתכל על המנגנון במדינת ישראל ועל התופעות שאנחנו לפעמים רואים, כאשר אנשים מנצלים את הבמה כאשר הם רואים שבסך הכל מה צריך לעשות?
אלכס מילר: לבוא ולומר שלמישהו יש קרוב משפחה שהוא שמע כך ואחרת, ואז פותחים בחקירה.
אלכס מילר: המנגנון של הטיעונים לדעתי הוא בעייתי וגם לזה אני ארצה להתייחס עת נדון בסעיפי הצעת החוק.
אלכס מילר: אני ארצה להתייחס גם לנושא הערעור.
אלכס מילר: בסופו של דבר, אני לא רוצה שנגיע למצב שמנצלים את האפשרות הזאת לתת קנס.
אלכס מילר: מדובר כאן במיליון שקלים, ושמעתי את חברת הכנסת יחימוביץ שאומרת שעבור חלק מהאנשים זה כסף קטן, אבל יש חלק שזה באמת כסף משמעותי ובסופו של דבר כאשר הם מקבלים קנס, זה הורס להם את הבית.
אלכס מילר: המנגנון הזה בצורה כזאת או אחרת, מסתבר שהוא היה דרקוני ולאותו אדם לא הייתה אפשרות להוכיח את חפותו, בסופו של דבר אנחנו מגיעים למצב שלא רק שהחוק הזה אמור להיות חוק טוב, אלא הוא גורם נזק למשפחות והורס אותן.
לילך שמע-זלטוקרילוב: אני מהפיקוח על הבנקים בבנק ישראל.
לילך שמע-זלטוקרילוב: אנחנו רוצים לציין שמתנהל שיח בין הרגולטורים בנוגע להצעת החוק ונקודות מסוימות על הממשקים הכרוכים בהם מלובנות בימים אלה בין המפקח על הבנקים לבין פרופסור זוהר גושן.
שלי יחימוביץ': תלבנו את זה גם אתנו או רק ביניכם?
זוהר גושן: כמובן אנחנו נביא את ההסכמות אליהן נגיע לוועדת הכספים.
ציון פיניאן: אני שמח על החוק כי הכוונה והמטרות רצויות.
ציון פיניאן: זה לא בחזקת כוונתך רצויה ומעשיך אינם רצויים אלא כאן יש כוונה ורצון רצוי.
ציון פיניאן: כנראה שעד היום לא היו שיניים לרשות לניירות ערך והיום אנחנו נותנים לכם אותן.
ציון פיניאן: גולת הכותרת היא להגן על האזרח הפשוט שלא נמצא כאן, כפי שאמרה גם חברת הכנסת יחימוביץ ואמר גם היושב ראש.
ציון פיניאן: בוודאי, כפי שהכרתי עד היום, ואני כאן שנה וחודש, כל חוק שנכנס לכאן, לא תמיד יצא כפי שנכנס.
משה גפני: אף פעם לא.
ציון פיניאן: כנראה גם החוק הזה ייכנס לכאן ויצא שונה.
שלי יחימוביץ': אנחנו צריכים להחמיר בכמה סעיפים.
שלי יחימוביץ': למשל, מיליון שקלים זה לא מספיק.
ציון פיניאן: לגבי החוק הזה, כנראה זה ייהנה וזה לא יהיה חסר.
כרמל שאמה-הכהן: לדעתי החוק הוא לא טוב אלא הוא מצוין.
כרמל שאמה-הכהן: הוא יהפוך את האכיפה להרבה יותר יעילה וזה חשוב מאוד.
כרמל שאמה-הכהן: אכיפה ובקרה שנמרחת לאורך שנים בלי יעילות, היא לא טובה וזה המצב אתו אנחנו חיים והיום אנחנו רואים את ההתנהלות של שוק ההון.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, ככל שנקדיש לזה את הזמן, נשפר אותו ותמיד אפשר לשפר ויש לנו את היכולת הזאת, זה החוק שצריך לבוא לידי ביטוי וזה החוק שצריך להתקבל.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהוועדה תוציא תחת ידה חוק שיהיה לו הרבה השפעה על עתידו של שוק ההון.
מגלי והבה: חבר הכנסת אורון אומר שאתם אור לגויים.
חיים אורון: אחרי אתמול אנחנו אור לגויים רק אחרי שבית הדין הרבני היהודי קבע שהם גויים, כי לא כל אחד יכול להיות גוי.
חיים אורון: גוי בארץ הוא רק מי שקיבל אישור מבית הדין הרבני.
משה גפני: לגבי האור, תקבל אישור מחברת החשמל, ועל הגויים מבית הדין הרבני.
חיים אורון: זה מה שאתמול חוקקו כאן.
חיים אורון: כדי להיות חסר דת, אני צריך אישור מבית הדין הרבני.
מגלי והבה: אני סומך על החברים שציינו את חשיבות החוק ואני מצטרף למברכים.
מגלי והבה: אם זה בא לפתור את הבעיות של אותם אזרחים, אני מברך על כך.
משה גפני: זה חוק שאנחנו כנראה תומכים בו, לפי מה שמסתמן בדיון.
משה גפני: אתה הצלחת לשכנע בישיבה הזאת את חברי הוועדה לתמוך בחוק הזה.
משה גפני: לחוק הזה יש הרבה בעיות ותתכוננו לעניין הזה.
משה גפני: כל חברי הוועדה יעשו עבודה יסודית.
משה גפני: אנחנו יודעים שלחוק הזה יש השלכת רוחב.
משה גפני: ברגע שיש החלטה לגבי הרשות לניירות ערך, שיכול להיות שזה נכון לגביכם, תהיה לזה השלכת רוחב ויהיו עוד משרדים שיראו כי טוב ואדם אוהב שיש לו כוח.
משה גפני: אנחנו נצטרך לדון בעניין הזה.
משה גפני: נצטרך לדון מצד אחד על המשקיעים ועל אלה שכספם נמצא בידי החברות שלפעמים עושות בזה דבר שאסור שייעשה וצריך להגביר את האכיפה.
משה גפני: הטיעונים שהעלית כאן הם טיעונים נכונים.
משה גפני: מצד שני תמיד יש את הצד השני שפה הוא יהיה צד שני מאוד חזק.
משה גפני: אנחנו נדון סעיף סעיף.
משה גפני: אנחנו נדון ברוח חיובית כדי לנסות להעביר את החוק הזה, אבל תצטרכו לחשוב על גמישות בנושאים שיכולות להיות להם גם בעיות חוקתיות, גם בעיות של פגיעה בזכויות יסוד שיש לאנשים ומצד שני נרצה לתת לכם את הכלים להגביר את האכיפה, דבר בו כולנו מעונינים.
משה גפני: אנחנו גם סומכים על האנשים ברשות לניירות ערך ואנחנו סומכים על מי שעומד בראשה ואני לא אחזור ואשאל מה יהיה אחרי שאתה תלך לתפקיד אחר.
שלי יחימוביץ': כך אנחנו אומרים כאשר אנחנו רוצים לשנות את החוק.
שלי יחימוביץ': אנחנו אומרים שעליך אנחנו סומכים, אבל מה יהיה עם זה שיבוא אחריך.
משה גפני: אנחנו נשתדל להתקדם בזה באופן מסודר.
משה גפני: אני אומר לכם כבר עכשיו שאנחנו לא נקיים ישיבות לפני פסח.
משה גפני: זאת אומרת, אתם יכולים להמשיך את עבודתכם השגרתית.
שלי יחימוביץ': המצוינת.
משה גפני: אנחנו לא נקיים ישיבות אלא אם כן יהיה משהו דרמטי שנצטרך לדון בו.
משה גפני: לא נתכנס לפני כן.
חיים אורון: ואחרי פסח?
משה גפני: אחרי פסח, כן.
שלי יחימוביץ': אבל במידתיות.
משה גפני: במידתיות.
חיים אורון: אפשר לקבל הודעה מראש?
חיים אורון: מראש, עכשיו.
משה גפני: אני אשב על זה מחר.
שלי יחימוביץ': אפשר שחלק מהישיבות יהיו בתל אביב?
ציון פיניאן: אני מזמין אתכם לקיים את הישיבות בטבריה.
משה גפני: רעיון טוב.
משה גפני: אני מאוד מודה לכם.
משה גפני: היה דיון באמת מעניין.
משה גפני: אנחנו נתקדם בנושא באופן מסודר.
משה גפני: שיהיה לכם בהצלחה עם החוק.
משה גפני: אנחנו נעבוד יחד בנושא הזה.
משה גפני: אנחנו דנים בהוראות להסדרת מסלול סיוע למרכזי מחקר ופיתוח של חברות גדולות בפריפריה לפי חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, התשמ"ד-1984.
צפריר נוימן: לשכת המדען הראשי היא גוף שממונה במדינת ישראל על ביצוע המדיניות הממשלתית בתחום המחקר והפיתוח.
צפריר נוימן: הלשכה מופקדת על עידוד מחקר ופיתוח של חברות שפועלות בכל התחומים הטכנולוגיים ובכל הגדלים, ובכל שלבי והתולדה של פיתוח, החל מיזמים צעירים וכלה בחברות גדולות בכל הסקטורים ובכלל זה לא רק גופי היי-טק מסורתיים אלא גם גופי התעשייה המסורתית.
צפריר נוימן: בלשכת המדען יש לנו קרוב ל-30 מסלולים שונים לעידוד מחקר ופיתוח והיום אנחנו מציגים בפני הוועדה מסלול חדש, מסלול שמיועד ליצור מנגנון שיתמרץ חברות גדולות להקים מרכזי פיתוח בפריפריה עם אפקט השפעה וצמיחה כלכלית אזורית של חברות גדולות ובהרבה מקרים רק חברות גדולות מסוגלות להביא לאותו אזור.
צפריר נוימן: במסגרת ועדה שהוקמה לצורך עידוד התעשיות המסורתיות וטיפול בפריפריה, ועדה שידועה בשם ועדת מקוב, על שם ישראל מקוב שהיה יושב ראש הוועדה, המליצה הוועדה כי אחד האמצעים לעידוד הפריפריה הוא על ידי הבאה של חברות בעלות מסה קריטית לפעילות בפריפריה.
צפריר נוימן: פעילות של חברות גדולות, יש לה הרבה מאוד יתרונות.
צפריר נוימן: חברות גדולות מעניקות למשק הישראלי אלמנט של יציבות כלכלית וחוסן כלכלי, היצוא של מדינת ישראל הוא באחוז גדול, אם לא הרוב, על ידי חברות גדולות, סיכויי ההצלחה שלהן מבחינת מחקר ופיתוח הם גם מאוד גבוהים, הן מעסיקות הרבה מאוד מעגלים נוספים, שניים ושלישיים, של נותני שירותים וקבלני משנה, ובכך מסייעים להביא לתשואה עודפת למשק.
צפריר נוימן: מחקרים מראים שעל כל מאה אלף שקלים של תוצר של חברה גדולה, נוצרים אצל קבלני המשנה ונותני השירותים עוד 300 אלף שקלים תוצר אצל אותם קבלני משנה ונותני שירותים לאותה חברה.
צפריר נוימן: שלא לדבר על כך שהרבה מאוד חברות גדולות במדינת ישראל הן סניפים של חברות זרות ובכך אנחנו מצליחים לחזק את הסניף הישראלי במדינת ישראל ולהביא הרבה פעמים את הפרוייקט למדינת ישראל כך שהוא לא הולך למקומות אחרים כמו סין והודו.
צפריר נוימן: בפריפריה הפעילות של החברות הגדולות רק מתעצמת.
צפריר נוימן: הן מצליחות להביא מסה קריטית של מחקר ופיתוח לאותו אזור, הן מצליחות להשאיר את כוח האדם הטכנולוגי שנמצא באותם מקומות ומונעות את הבריחה שלו למרכז, כמו גם עוזרות להביא כוח אדם איכותי לפריפריה.
צפריר נוימן: בסופו של דבר החברות מצליחות להביא לכך, לפי מחקרים שיש לנו, שעל כל עובד מחקר ופיתוח אחד, מעסיקים עוד בין ארבעה לשישה עובדים נוספים באותם מעגלים שניים ושלישיים שציינתי קודם לכן.
צפריר נוימן: לכן אנחנו מביאים היום את המסלול.
צפריר נוימן: אני אתן לאבירם ז'ולטי, מנהל קרן תמורה בלשכת המדען, שיסביר לחברי הוועדה את עיקרי המסלול.
אבירם ז'ולטי: צהרים טובים.
אבירם ז'ולטי: אני מנהל קרן תמורה בלשכת המדען הראשי ואחראי על המסלול מטעם לשכת המדען.
אבירם ז'ולטי: המסלול הזה שאנחנו מביאים בפניכם היום מיועד לחברות ישראליות שמחזור המכירות הכולל שלהן מפעילות בארץ עולה על 100 מיליון דולר.
אבירם ז'ולטי: אנחנו מדברים על בקשות לתוכניות רב-שנתיות לתקופה של שלוש שנים בהיקף שלא יפחת מ-60 מיליון שקלים הוצאה של החברה.
אבירם ז'ולטי: התוכנית שתוגש צריכה להיות בעלת רמת חדשנות טכנולוגית גבוהה ביותר.
אבירם ז'ולטי: רוב הייצור של המוצרים שיפותחו בתוכנית הזאת צריך להיעשות מעל 50 אחוזים במדינת ישראל.
אבירם ז'ולטי: בתוכנית הזאת אנחנו בעצם בודקים את היקף התעסוקה בפריפריה.
אבירם ז'ולטי: בשנה הראשונה חברות צריכות להעסיק לפחות 40 אחוזים מהעובדים בפריפריה, בשנה השנייה 50 אחוזים ובשנה השלישית 60 אחוזים.
אבירם ז'ולטי: אלה עובדים שצריכים להתגורר בפריפריה.
אבירם ז'ולטי: אם תידרש פעילות של קבלנות משנה בתוכנית, אנחנו מגבילים אותה עד ל-40 אחוזים.
אבירם ז'ולטי: במסלול הזה אנחנו ניתן מענק לחברות שייגשו בהיקף של או 65 או 75 אחוזים, תלוי בהיקף החדשנות.
אבירם ז'ולטי: החזר מלוא המענק באמצעות תשלום תמלוגים במסלול הזה ייעשה בקצב יותר איטי מאשר במסלולים אחרים של המדען הראשי.
אבירם ז'ולטי: אנחנו מדברים על תוכנית לתקופה של עד שלוש שנים כאשר בכל שנה החברה תגיש בקשה מפורטת והיא תיבחן בכל שנה מחדש לגבי מה שהיא עשתה בשנה הקודמת.
אבירם ז'ולטי: המסלול החדש בעצם מאפשר ודאות לחברות לגבי תקצוב הפעילות לתקופה של שלוש שנים ואנחנו מאמינים שכדי להקים מרכזי פיתוח בפריפריה, צריך לתת את הוודאות הזאת.
אבירם ז'ולטי: לשכת המדען ערוכה באופן מיידי לקלוט בקשות במסלול.
אבירם ז'ולטי: אחרי שהמסלול יאושר, אם יאושר, אנחנו מוכנים לקליטת בקשות של חברות.
אבירם ז'ולטי: ההקצאה לתוכנית היא עד 300 מיליון שקלים לתקופה של שלוש שנים.
משה גפני: אני רוצה לאשר את הבקשה.
משה גפני: אני חושב שזה דבר טוב, אבל תסבירו לי שני סעיפים שחשוב לי להבין.
משה גפני: בפרק ו', שונות, נאמר ש"מסלול זה יתוקצב מתוך היקף התקציב הכולל שיהיה ללשכת המדען הראשי בכל שנה בקרן המחקר והפיתוח כפי שיוסכם על ידי המדען הראשי של משרד התעשייה ומשרד האוצר.
משה גפני: אין לראות בהוראות אלה התחייבות מטעם משרד התעשייה ומשרד האוצר לתשלום כלשהו או להקצאת תקציבים לשם מימון המסלול או התוכנית הרב-שנתית".
משה גפני: אולי תבואו מתי שתחליטו?
צפריר נוימן: הסעיף הזה הוא מאחר שיש לנו שותפים בכל התהליך הזה.
משה גפני: אם משרד האוצר לא יאשר כסף, אתם רוצים שניתן את זה מהכספים הקואליציוניים?
צפריר נוימן: לא.
משה גפני: תאמרו מה ההצעה.
משה גפני: הסעיף אומר שמשרד האוצר מחליט בכל דבר.
משה גפני: לכך מיועד הסעיף.
צפריר נוימן: הוא מיועד לכך שלא נבקש סעיף תוספתי.
צפריר נוימן: כתוב "מתוך היקף התקציב הכולל של לשכת המדען הראשי".
משה גפני: אבל כתוב ש"אין לראות בהוראות אלה התחייבות מטעם משרד התעשייה", דהיינו, גם המדען, "או משרד האוצר לתשלום כלשהו".
אבירם ז'ולטי: הכוונה לכך שאם יוגשו תוכניות לא ראויות לתמיכה.
משה גפני: אז תכתבו את הכוונה.
משה גפני: זה גם וגם.
משה גפני: אני למדתי בבית ספר של החינוך העצמאי ולימדו אותי לקרוא בלי נקודות.
משה גפני: אמרו לי עוד דבר.
משה גפני: למדתי בגמרא שאין לדיין אלא מה שעיניו רואות.
משה גפני: מה הכוונה, זה בסדר גמור.
משה גפני: כתוב ש"אין לראות בהוראות אלה" - והכוונה משם החוק, פרק א' וכולי, הכל - "התחייבות מטעם משרד התעשייה ומשרד האוצר לתשלום כלשהו" - בבסיס, בתקציב של המדען, בתוספות או להצעת תקציבים נוספים אולי - "לשם מימון המסלול או התוכנית הרב-שנתית".
משה גפני: יכול להיות שלא לימדו אותי בסדר בחינוך העצמאי או שלא לימדו אתכם איך מתנהלים עם האוצר.
צפריר נוימן: חלילה.
צפריר נוימן: אני אומר שהבנת את זה בסדר.
צפריר נוימן: אנחנו מתקצבים כרגע את המסלול.
משה גפני: אם כן, מה זה הסעיף הזה?
משה גפני: זה סעיף מעצבן.
משה גפני: יש כאן מישהו ממשרד האוצר?
לידיה לזנס: אני מלשכת המדען הראשי ואני יכולה להסביר.
לידיה לזנס: התוכנית מדברת על אישור רב-שנתי בפרוייקטים שיהיו במסגרת התוכנית הזאת.
לידיה לזנס: תקציב המדען הראשי כאמור מאושר אחת לשנה, כמו תקציב המדינה.
לידיה לזנס: לכן אישור של תוכנית לשנה ראשונה, במידה שתקציב השנים העוקבות לא יאושר על ידי המדינה, לא ניתן יהיה לאשר את השנה השנייה והשלישית כמתחייב בתוכנית.
לידיה לזנס: זאת אומרת, התוכנית הזאת תלויה באישור תקציב המדינה.
אמנון כהן: איך אדם מקים מפעל אם הוא לא יודע?
משה גפני: בסדר, אני מסכים עם זה, אבל שיהיה כתוב שאם לא יאושר תקציב המדינה.
אמנון כהן: זאת הכוונה.
משה גפני: שהכוונה תהיה כתובה.
לידיה לזנס: המסגרת היא רב שנתית.
משה גפני: הרי אי אפשר להעביר כסף אם אין תקציב מדינה.
משה גפני: צריך לכתוב את זה.
משה גפני: ערן, מה דעתך?
ערן פולק: אני לא חושב שצריך איזשהו שינוי בנוסח ואני אסביר איך אני מבין את הסעיף.
ערן פולק: המסלול הזה והתוכנית הזאת, זה דבר שנעשה בתמיכה מלאה של משרד האוצר ושל שר האוצר.
ערן פולק: שנית, זה רכיב אחד בתוך כל רכיבי הפעילויות והמסלולים שמפעיל המדען הראשי.
ערן פולק: המדען הראשי מקבל מהממשלה או באישור הכנסת סל של תקציב והוא מחלק אותו בהתאם לתוכניות השונות, בין היתר בהתאם לביקושים הצפויים שהוא רואה בתוכניות השונות.
ערן פולק: המטרה של הסעיף הזה היא לומר שבמידה ולצורך העניין לא יהיו ביקושים במסלול הזה.
משה גפני: תכתוב את זה.
ערן פולק: זה מה שכתוב.
משה גפני: לא, לא כתוב.
משה גפני: אין לי תואר מהאוניברסיטה, אין לי, אבל לא כתוב.
ערן פולק: מה שכתוב כאן זה שבעצם זה מאפשר למדען הראשי גמישות בהפעלת המסלול הזה.
משה גפני: מה שאתה אומר, לא מעניין אותי.
משה גפני: אני מסכים אתך מראש, עוד לפני שאתה אומר אבל כל מה שאתה אומר, שיהיה כתוב.
משה גפני: תקריא לי.
ערן פולק: "מסלול זה יתוקצב מתוך היקף התקציב הכולל שיהיה ללשכת המדען הראשי בכל שנה בקרן המחקר והפיתוח".
ערן פולק: "כפי שיוסכם בין המדען הראשי של משרד התעשייה ומשרד האוצר".
ערן פולק: אני אציין דבר שחשוב לפרוטוקול.
ערן פולק: אמר כאן נציג המדען הראשי שהתקציב כרגע שמועמד לתוכנית הוא 100 מיליון שקלים בשנה.
ערן פולק: זה אומר 300 מיליון שקלים.
משה גפני: הוראות טובות.
משה גפני: משרד האוצר ומשרד התעשייה והמדען הראשי יעשו כאן
משה גפני: פעולה יפה ואני רוצה לאשר את זה, אבל מה כתוב בהמשך?
ערן פולק: סעיף (ב) עונה בדיוק לנקודה שאתה מעלה.
משה גפני: מה שתגיד, זה מה שיהיה כתוב.
ערן פולק: עצם קיומו של מסלול לא יכול לחייב תקציב.
ערן פולק: מה שמחייב תקציב זה אישור הכנסת לתקציב הממשלה.
ערן פולק: זה מה שכתוב כאן.
משה גפני: צריך רק לכתוב את זה יותר מפורט.
משה גפני: אין לראות בהוראות אלה התחייבות משרד התעשייה ומשרד האוצר לתשלום כלשהו להקצאת תקציבים שיהיו במסלול לתוכנית הרב-שנתית במידה שלא יאושר תקציב המדינה.
ערן פולק: זה לא רק תקציב המדינה אלא תקציב המדען הראשי.
משה גפני: תקציב המדען הראשי גם יהיה כתוב.
אמנון כהן: כך צריך להיות.
משה גפני: נוסיף בסוף: "אלא אם כן לא יאושר תקציב המדינה או לא יאושר תקציב המדען הראשי".
ערן פולק: לא, עדיין.
משה גפני: בכפוף לאישור.
משה גפני: היועצת המשפטית תנסח את זה באיזושהי צורה.
ערן פולק: עדיין, יש הבדל בין שתי רמות של מחויבות.
ערן פולק: יש מחויבות כלפי חברה שהגיעה אל המדען הראשי, נשפטה, קיבלה אישור.
ערן פולק: שם הסעיף הזה בכלל לא חל.
ערן פולק: לגבי חברות שלא הגישו עדיין ולא נשפטו, גם אם לא יהיה כתוב הסעיף הזה, זה ברור שאין כל מחויבות אליהן.
משה גפני: אז נמחק את הסעיף.
ערן פולק: לא.
שגית אפיק: חברה שתגיש בקשה ותאושר על ידי המדען הראשי, לפי הכללים האלה, ולא יאושר תקציב, מה אתה בעצם רוצה לומר?
צפריר נוימן: מה שערן אומר שעצם הקיום של המסלול לא מחייב את הגורמים לתקצב.
שגית אפיק: גם בלי ההוראה הזאת זה היה ברור משום שיש לכם שיקול דעת.
משה גפני: מה שאתם רוצים.
משה גפני: תבחרו.
שגית אפיק: אפשר להוריד את ההוראה הזאת וזה יאמר את זה.
שגית אפיק: אפשר להשמיט את ההוראה.
ערן פולק: אפשר להוריד את סעיף (ב).
רוברט אילטוב: כבוד היושב ראש, לא למדתי בחינוך העצמאי אבל בברית המועצות היה חינוך קשה.
רוברט אילטוב: אחר כך הגעתי לכאן והתחילו ללמד אותנו עם ניקוד והתחלתי ללמוד לבד בלי ניקוד.
רוברט אילטוב: אני רוצה להחזיר אותך להחלטה מספר 3967, החלטת הממשלה מיום 24 באוגוסט 2008.
רוברט אילטוב: בהחלטה הזאת יש את ההוראות שאנחנו רואים אותן היום, בחלקן ולא באופן מלא.
רוברט אילטוב: הנושא של התגמולים, החזר התגמולים, לא נכלל ולדעתי זה דבר חסר.
שגית אפיק: נכלל.
שגית אפיק: יש תיקון.
צפריר נוימן: אנחנו העברנו לוועדה תיקון שנסגר גם עם משרד המשפטים והוא כבר מוכן לפרסום ברשומות.
צפריר נוימן: בתיקון יש הורדה של שיעורי התמלוגים במסלול.
אבירם ז'ולטי: 1,3 ו-3.
רוברט אילטוב: מתי זה יבוא לוועדה?
צפריר נוימן: עכשיו.
צפריר נוימן: זה כבר אצלכם.
משה גפני: חילקו את זה.
משה גפני: יש דף נוסף.
שגית אפיק: זה מתייחס לסעיף 10(ג).
אבירם ז'ולטי: שיעור תמלוגים לחברות שההכנסות שלהן עד 70 מיליון דולר יהיה 1,3, ומעל 70 מיליון דולר, 3 אחוזים.
רוברט אילטוב: זה דבר מהותי בתחרות הישראלית על השוק הגלובלי להחזיק כאן חברות.
אמנון כהן: שאלה טכנית.
אמנון כהן: קיבלתם החלטה לתקצב איזשהו מפעל במסלול כזה או אחר במשך שלוש שנים ויש לו צמתים כאשר הוא צריך להגיע ליעד – צורת עבודה, איכות סביבה וכולי.
אמנון כהן: באחד הצמתים הוא לא עמד ביעדים שהצבתם בפניו או לגבי עובדים או לגבי איכות סביבה ובינתיים הוא קיבל פעמיים את הסכומים האלה.
אמנון כהן: איך הוא מחזיר אותם?
צפריר נוימן: הוא לא מחזיר כי הוא ביצע כבר את הפעילות.
צפריר נוימן: יש תקציב על השנה השלישית, הוועדה מתכנסת שוב, בודקת את העמידה שלו ביעדים באותן פעילויות, כמובן שבלשכת המדען הראשי יש מנגנון שאם נגיד אמרת שאתה הולך לפתח משהו מסוים ולא ביצעת את הפעילות הזאת, אתה לא תקבל עליה כסף.
צפריר נוימן: זאת אומרת, חברה לא יכולה לקבל אישור לפיתוח של הזרקת דיו ולעשות עם הכסף משהו אחר ולהגיש לנו חשבונית.
צפריר נוימן: בשנה השלישית, בתחילת השנה השלישית לדוגמה, הוא מגיש את הבקשה, הבקשה נבדקת על ידי הוועדה ואם היא לא עומדת ביעדים, יש סמכות לוועדה לומר לו שהיא לא מתקצבת אותו בשנה השלישית.
צפריר נוימן: עדיין שומרים לו את הזכות להגיש בקשה במסלול רגיל.
אמנון כהן: הוא אמר שאחרי שהוא מסיים את המסלול, הוא מעסיק 300 עובדים.
אבירם ז'ולטי: במהלך.
אמנון כהן: הוא אומר שאחרי מסלול ראשון הוא יעסיק מאה עובדים אבל הוא מעסיק רק שמונים, הוא אומר שאחרי מסלול שני הוא יעסיק 200 עובדים אבל הוא מעסיק רק 160 עובדים, ואחרי המסלול השלישי, אני לא יודע מה יהיה.
אמנון כהן: יש את הצמתים האלה ויש גם את הסוף.
אמנון כהן: בסוף הוא יעסיק 300 עובדים.
אמנון כהן: אני שואל ברמת העיקרון.
אמנון כהן: אני תומך אבל אני לא רוצה שיהיה מצב בו מישהו מנצל לרעה או לא עומד ביעדים.
אמנון כהן: חשוב שיעסיקו אנשים בפריפריה, אבל הוא לא עומד בתנאים שהצבתם לו.
אמנון כהן: אחרי שהוא קיבל שלוש שנים, בשנה הרביעית הוא פיטר עובדים.
אמנון כהן: הוא אמר שהוא יעסיק 300 עובדים אבל אחרי שקיבל את כל המענקים הוא מפטר מאה עובדים.
אמנון כהן: האם יש לך איזושהי סנקציה כלפיו?
אמנון כהן: האם אתה יכול לומר שמאחר שהוא הפר את ההסכם ביניכם, הוא צריך להחזיר את המענק שהוא קיבל?
אמנון כהן: אני הבנתי שיש חברות שלא עמדו ביעדים ולא החזירו כספים, כך שבסופו של דבר לא הגענו למטרה.
אבירם ז'ולטי: יש לנו מחלקת סגירת תיקים.
אבירם ז'ולטי: המחלקה קיימת בלשכת המדען הראשי באופן כללי וזה לא קשורה למסלול הזה באופן ספציפי.
אבירם ז'ולטי: כאשר חברה מקבלת את הכסף במהלך השנה, בסוף השנה שולחים לה ביקורת בדיקה של רואה חשבון ובדיקה של בודק מקצועי ובודקים האם החברה עומדת ביעדים.
אבירם ז'ולטי: אם החברה לא עומדת ביעדים, מקזזים לה את הכספים.
אבירם ז'ולטי: אנחנו עובדים תחת פקודת מסים (גבייה).
אמנון כהן: אתה יכול לגבות מהמסים?
אבירם ז'ולטי: אנחנו עובדים תחת פקודת מסים (גבייה) ויש לנו את הסמכות לקחת כספים בחזרה.
אבירם ז'ולטי: יש לנו שיניים.
אמנון כהן: איך תיקח?
אבירם ז'ולטי: זה קשור באופן כללי למדען הראשי.
אבירם ז'ולטי: המדען הראשי באופן כללי הוא גוף שמבצע ביקורות.
אבירם ז'ולטי: אתה לא מקבל כסף בשיטת שגר ושכח.
אבירם ז'ולטי: אנחנו עושים לך ביקורת ביניים באמצע התקופה לראות איך אתה עומד ביעדים.
אמנון כהן: נתת לו 300 מיליון שקלים.
אבירם ז'ולטי: בדקתי אותו עוד הרבה לפני שהגעתי ל-300 מיליון שקלים.
צפריר נוימן: אני בודק אותו קונסיסטנטית כל הזמן.
אבירם ז'ולטי: אני בודק אותו כל שנה.
צפריר נוימן: לשכת המדען הראשי לא בנויה בשיטה של נגיד נוהל תמיכות כאשר בתחילת השנה אתה מגיש את הבקשה ואומר מה אתה הולך לעשות, מקבל את השיק ואנחנו אולי נפגשים עוד שנה, אלא כל פעם שאתה מגיש את החשבונית לביצוע, אנחנו בודקים אותך היכן אתה עומד ביעדים.
צפריר נוימן: גם במסגרת המסלול יש כאן הפניה להוראות של חוק המחקר והפיתוח ובמסגרת חוק המחקר והפיתוח יש שם הפניה וסנקציות שיש לנו נגד החברות החל מעיצומים כספיים וכמו שגם אבירם ציין, פעילות של פקודת המסים (גבייה) שאנחנו יכולים לבצע עיקולים בחשבונות הבנק על חברות שלא עומדות ביעדים.
אבירם ז'ולטי: בלשכת המדען הראשי אין בעיה של אי גבייה.
לידיה לזנס: המחוקק הסמיך את ועדת המחקר בלשכת המדען הראשי לדרוש החזרים לתוכניות שלא עמדו ביעדים.
לידיה לזנס: המדען הראשי מבצע בקרה תקציבית וגם בקרה טכנולוגית במשך שלוש פעמים בשנה – בתחילת הדרך, באמצע הדרך וגם בסוף הדרך.
לידיה לזנס: אנחנו גם ערים לשינויים שנעשים במהלך התקופות של בין לבין.
לידיה לזנס: אנחנו משגרים צוותי בדיקה גם ממשרדי רואה חשבון וגם אנשים אחרים.
אמנון כהן: גיליתי שמשהו לא בסדר, יש לכם אפשרות לקחת החזרים?
לידיה לזנס: כן.
לידיה לזנס: תמיד.
לידיה לזנס: על פי החוק.
לידיה לזנס: אנחנו דורשים החזרים ואנחנו מקבלים אותם.
שלי יחימוביץ': האם במסלול הטבה כזה למפעל יש גם בדיקה כלשהי של צורת העסקה במפעל הזה?
שלי יחימוביץ': האם בודקים האם הוא מעסיק עובדים לפי חוקי עבודה וחוקי המגן והאם הוא מקיים אותם?
שלי יחימוביץ': האם בודקים האם העובדים מועסקים בתנאים סבירים?
שלי יחימוביץ': האם הם עובדי קבלן, האם הם עובדים ישירים של המעסיק, האם הם מאוגדים בוועד?
צפריר נוימן: אם הם מאוגדים בוועד ודברים מסוג כזה שזה וולנטרי, אנחנו לא מתעסקים בזה.
צפריר נוימן: מה שכן, בחוק המחקר והפיתוח, ויש כאן הפניה, ועדת הכלכלה – ואנחנו עומדים להביא לוועדת הכלכלה בזמן הקרוב – אנחנו דורשים מחברות עמידה בתנאים של שכר מינימום והגנה על הסביבה, וזה מוחל אוטומטית.
צפריר נוימן: יש כאן הפניה לדברים מסוימים בחוק המחקר והפיתוח וזה מוחל אוטומטית על המסלול הזה.
שלי יחימוביץ': אתם דורשים העסקה ישירה או שאתם מסתפקים גם בהעסקה במכרזים?
צפריר נוימן: העובדים הם עובדי החברה עצמה.
צפריר נוימן: כל עובד שמקבל מימון, הוא צריך להיות עובד של החברה.
צפריר נוימן: רק עובדים כאלה מקבלים אצלנו מימון.
שלי יחימוביץ': זאת אומרת, הדרישה שלכם היא לגבי עובדים בשכר מינימום.
צפריר נוימן: העובדים כאן הולכים לקבל שכר שהוא הרבה מעבר לשכר המינימום.
קריאה: אלה חברות היי-טק.
שלי יחימוביץ': בחברות היי-טק יש כל מיני עובדים.