GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גד סואן: את ועדת בכר, אני רוצה לומר שבמשך מספר שנים אנחנו כאיגוד התרענו בוועדת הכספים על כך שההמלצה של ועדת בכר שהתקבלה לפני ארבע-חמש שנים, שבין ההמלצות שלה היה שתוך חצי שנה ועדה מיוחדת צריכה להתמנות לנושא הפיקוח על רשויות הפיקוח השונות, לבחון את הנושא הזה ולהגיע למסקנה, ואנחנו התרענו על זה וחבל שלא נמצא כאן חבר הכנסת אורון שהשכם והערב, כמו קאטו הזקן, היה אומר בכל דיון שצריך לעשות את הדבר הזה ולבחון את זה אבל קולו היה כקול קורא במדבר והממשלה לא הקימה כל ועדה ולא דאגה לשום דבר.
גד סואן: לכן נשארנו במצב שגם היום, למרות שלפני חמש שנים כבר אמרו שצריך לבחון – לא אמרו איך ומה לעשות אלא לבחון – את הדבר באופן עמוק, ואולי את חברת הכנסת קירשנבאום תיטלי יוזמה ותביאי לכך שיהיה פעם דיון רציני בנושא הזה.
גד סואן: הדבר שווה דיון רציני כי לו היה פיקוח אחיד בכל הגופים האלה, שרמת הפיקוח היום שונה לחלוטין והאמצעים שונים של כל מפקח הם שונים לחלוטין, יתכן מאוד שחלק מהדברים היה נמנע.
גד סואן: יתכן ואני לא אומר שזה בטוח.
גד סואן: זאת הערה כללית.
גד סואן: אנחנו היינו שותפים לדיונים שהתקיימו בוועדת חודק והופענו בפני הוועדה מספר פעמים, כתבנו מכתבים ונפגשנו אישית עם דוד חודק יושב ראש הוועדה ועם חברים אחרים.
גד סואן: דוד חודק גם הופיע אצלנו בישיבת הוועד הפועל.
גד סואן: הזמנו אותו באופן מיוחד כדי להרצות את הטענות שלו וגם בכנס שערכנו שעסק בין השאר בדבר הזה.
גד סואן: הוא פתח את הכנס והסביר את כל ההמלצות שאז עוד התגבשו אבל טרם היו.
גד סואן: כאשר ראינו את דוח הביניים, היו לנו הסתייגויות רציניות מאוד מהדוח של הוועדה ואריק מכיר אותן.
גד סואן: הסערה שהתחוללה בשוק ההון כאשר קראו את הדברים, הייתה אמיתית.
גד סואן: היא לא הייתה סערה בכוס מים אלא סערה אמיתית מכיוון שאנשים רבים בשוק ההון חשבו שאם יקבלו את המסקנות של ועדת חודק, זה אומר שבעצם ייסגר השוק הזה של אג"ח בשוק ההון.
גד סואן: חברות לא יוכלו לקחת הלוואות.
פניה קירשנבאום: זה יחסל את האשראי החוץ בנקאי.
גד סואן: זה יחסל את האשראי החוץ בנקאי שאנחנו היינו בין אלה שהטיפו לפתוח את השוק הזה, כך שהשוק המוסדי ייכנס במלוא התוקף לעניין, במקום האג"ח הממשלתי הזה שהיה בשעתו ואת בוודאי עוד זוכרת את זה.
גד סואן: אנחנו בכל הזדמנות אמרנו לכל שרי האוצר האחרונים, לפני שביטלו את החובה של השקעה של כך וכך אחוזים, 70 אחוזים, 40 אחוזים, 60 אחוזים של אג"ח ממשלתי צמוד, ואמרנו שצריך להפסיק להפיק אג"ח ממשלתי ולפתוח את זה לשוק ההון, דבר שייתן תנופה אדירה לשוק ההון ואפשר להרוויח בשוק ההון יותר ממה שניתן להרוויח באג"ח הממשלתי.
גד סואן: לשוק הזה בסך הכל היו כשנתיים שהוא צמח בצורה מאוד יעילה וטובה, והגענו מסכום אפסי של גיוס לסכום שגייסו במשך שנתיים, אני לא זוכר בדיוק את המספרים.
שי חרמש: שבעים אחוזים מהשוק.
גד סואן: גייסו 120 מיליארד שקלים או 150 מיליארד שקלים.
גיתית גור גרשגורן: שווי השוק הוא בערך 209 מיליארד שקלים.
גד סואן: לא עכשיו.
גד סואן: אני מדבר על השנים 2006-2007, אז גויסו סכומים אדירים וזה נתן תנופה לשוק ההון, למשק ולחברות.
גד סואן: היו דיונים בוועדת הכספים ואנחנו אמרנו שהיה כשל בשוק ואין ספק בדבר הזה.
גד סואן: בכשל הזה היו אשמים בעיניי שני גורמים: האחד, השוק המוסדי שקנה כל דבר שזז, והשני, הרגולטור.
גד סואן: הרגולטור לא הספיק להדביק את קצב ההתפתחויות ולא הייתה רגולציה כמו נניח אצל המפקח על הבנקים או ברשות ניירות ערך.
גד סואן: צריך היה לעשות את הדברים.
גד סואן: כאשר ראינו את הדברים האלה, כאשר המליצה ועדת חודק מה שהמליצה, הכל נופל פתאום על החברות.
גד סואן: הטילו עליהן כזה עול, וזה במקום שהעומס יהיה על מי שגרם לכשל הזה.
גד סואן: מטילים על החברות, והיה באמת חשש רציני – כך לפחות אמרו החברות, ואני לא יכול לומר שזה מתגשם במאה אחוזים – שאם יקבלו את ההמלצות האלה, לא יהיה לנו כאן שוק הון.
גד סואן: לא יהיה שוק הון במובן הזה של מקור לגיוס אג"ח כי לא יוכלו לעשות את זה.
גד סואן: בוודאי לא חברות קטנות, בוודאי לא חברות בינוניות, והגדולות לא ירצו ללכת בתנאים האלה.
גד סואן: אני שמח שאחרי הדוח הראשוני הזה, דוח הביניים, אנחנו וגורמים אחרים גם כן – לא אומר שהכל לזכותנו – ישבנו הרבה עם הוועדה וקיבלו בין השאר חלק מהדברים שלנו ואני מניח שחלק גם מהדברים של גופים אחרים.
גד סואן: ההסתייגויות המרכזיות שעדיין יש לנו הן בשני תחומים.
גד סואן: התחום האחד הוא התחום של שעבוד שלילי.
גד סואן: אמנם הוועדה בהמלצות שלה היא נתנה כל מיני הקלות ומצאה כל מיני דברים חריגים, זאת אומרת, היא קבעה מספר חריגים בהם לא יידרש שעבוד שלילי והדוח הסופי הוא באמת הרבה יותר טוב מהדוח הראשוני, אבל עדיין הוא לא פותר את הבעיה.
גד סואן: אני יודע שהבנקים מתנגדים לזה עדיין בתוקף וגם חברות, בעיקר החברות הגדולות חושבות שזה גורם מאוד מכביד שקשה לקבל אותו וצריך עוד למתן את הדבר הזה.
גד סואן: הוועדה הלכה בכיוון הנכון אבל לא כמו שצריך.
גד סואן: התחום השני הוא התחום של שינוי שליטה.
גד סואן: בעניין שינוי שליטה, בשעתו, בדוח הביניים, זה נתן עילת פירעון מיידית.
גד סואן: זאת אומרת, כאשר חברה רוצה נניח להעביר את הבעלות מפלוני לאלמוני, זה קורה בשוק ההון מדי פעם.
גד סואן: נכון, זה לא קורה כל יום אבל זה קורה.
גד סואן: שליטה מעבירים בכל מקום בעולם וגם בארץ וטוב שכך.
גד סואן: שוק ההון הוא שוק דינמי מאוד וזה טוב שהשוק הוא כזה.
גד סואן: זה חלק מאופיו המיוחד של שוק ההון.
גד סואן: בבנקים לא מעבירים שליטה כל יום אבל כאן מעבירים שליטה.
גד סואן: בנושא שינוי השליטה, קודם, בדוח הביניים, זה אומר עילת פירעון מיידית.
פניה קירשנבאום: עכשיו לא.
גד סואן: עכשיו הלכו צעד אחד קדימה ואומרים שזאת לא עילת פירעון מיידית אלא הוא מתנה קודם כל העמדה לפירעון מיידי באישור אסיפה מיוחדת של מחזיקי אג"ח.
גד סואן: זאת אומרת, צריכה להתכנס אסיפה מיוחדת של מחזיקי האג"ח, במהלך האסיפה ייתכן שידונו בחלופות אחרות להעמדה לפירעון מיידי.
גד סואן: זאת אומרת, זה לא חד משמעי ויש שם, הם מפרטים, כל מיני דוגמאות מתי אין בהכרח מקום לדרוש קיומה של התניית שיעורי שליטה.
גד סואן: למשל, אפשר לומר שיכול להיות שמה שצריך לדאוג הוא שהרוכש, זה שרכש את החברה, יתחייב בפני מחזיקי האג"ח שהוא לוקח על עצמו את כל הדברים האלה של בעל השליטה.
פניה קירשנבאום: תלוי גם מי הרוכש.
פניה קירשנבאום: לכן כנראה הם החליטו שהם ילכו לאסיפה כללית ויבדקו שם את כל הפרמטרים האלה.
גד סואן: הם הלכו צעד קדימה.
גד סואן: אפשר לנסח את זה ולעדן את זה יותר ויכול להיות שהחברות הציבוריות ייתנו את ההסתייגויות שלהן.
גד סואן: אלה שני הנושאים העיקריים בהם באמת עוד יש ויכוח.
גד סואן: יש עוד כל מיני דברים לא נוחים, אבל אני מדבר על דברים עיקריים ומרכזיים ועל הדברים האלה צריך לעבוד ולהגיע לנוסחה שתניח גם את דעת החברות הציבוריות וגם את דעת הממונה והגופים המוסדיים.
גד סואן: בסך הכל אפשר לומר שהדיון הציבורי שהיה בעניין של שוק ההון ודרכי הגיוס, הוא בהחלט העשיר את כל הגורמים.
גד סואן: ברור גם שצריך לעשות סדר בשוק ההון מבחינת הגורמים המוסדיים.
גד סואן: המעצבן בכל העניין הזה הוא שלו היו הגופים המוסדיים קונים את זה לנוסטרו שלהם, הרי זה לא מעניין אף אחד.
גד סואן: סליחה שאני מביא כדוגמה את מנורה אבל אם מנורה קונה לנוסטרו שלה, אז לא מעניין אותי שתפסיד את כל הכסף.
אשר גולדשלגר: אתה מביא דוגמאות לא טובות.
גד סואן: אני מביא דוגמה מצוינת.
גד סואן: לי זה לא מפריע שפסגות תפסיד בנוסטרו שלה כמו שאם מנורה תסתבך בנוסטרו שלה, זה לא יפריע לי אבל בכספי חוסכים אסור לנהוג בדרך הזאת ולכן זה מה שחשוב.
גלי כספרי: אני רוצה להתמקד בעיקר בשינויים שנעשו בדוח הסופי בהשוואה לדוח הביניים כי הייתה לנו כבר ישיבה על דוח הביניים.
גלי כספרי: אני רוצה קודם כל לברך את חברי הוועדה שהקשיבו ומבחינתנו, מבחינת ההסתכלות שלנו, בהחלט יש הרבה שיפורים חיוביים בדוח הסופי בהשוואה לדוח הביניים.
גלי כספרי: לשם כך אני רוצה לחזור צעד אחד אחורנית ולדבר על אותו רציונל שעלה גם בדוח של הוועדה וגם נאמר כאן על ידי אריק שהוביל מלכתחילה לקיום הוועדה.
גלי כספרי: הרציונל הזה מדבר על איזשהו כשל בהתנהלות הגופים המוסדיים, איזושהי נחיתות שיש להם בבואם לרכוש אג"ח מהחברות המנפיקות.
גלי כספרי: הגופים המוסדיים, בין אם בגלל בעיית ניסיון מועט או בין אם בגלל בעיית פיזור, יש להם נחיתות מול החברות המנפיקות.
גלי כספרי: הוועדה בעצם יצרה שני סטים של המלצות שנועדו לפתור את הבעיה הזאת.
גלי כספרי: סט אחד של המלצות עוסק בכל התהליך שקודם להנפקה בתחום של פרק הזמן הממושך יותר שניתן לגופים המוסדיים כדי לקבל החלטה אם להשקיע או לא, בדמות האנליזה המאוד מאוד מפורטת שהם מחויבים עכשיו לעשות, ועוד המלצה שנכנסה לדוח הסופי והיא הקמת נציגות שתאפשר לגופים המוסדיים לנהל ביחד משא ומתן מול החברה המנפיקה ולקבוע את התנאים השונים שיהיו בכתבי האג"ח.
גלי כספרי: אנחנו מאמינים שכל סט ההמלצות הזה יכול להביא את שוק ההון שלנו למצב שדומה בעצם לשוקי ההון בחוץ לארץ, שם הרי, כפי שנאמר גם כאן, כל התנאים האלה לא נקבעים על ידי רגולטור אלא נקבעים במשא ומתן בין החברות המנפיקות לבין הגופים המוסדיים.
גלי כספרי: אם ייושמו, בהנחה שייושמו, כל ההמלצות האלה, אנחנו חושבים שנגיע למצב מאוזן יותר בין אותם גופים לבין החברות המנפיקות וחלק מהתנאים האלה יהיו בוודאי באופן וולנטרי באותם שטרי אג"ח.
גלי כספרי: אם יהיה אפשר ליישם את ההמלצות האלה ולבחון אחרי איזשהו פרק זמן – חצי שנה או שנה או כל פרק זמן אחר – איך זה באמת השפיע על השוק, איך זה השפיע על שטרי האג"ח, ובהתאם למסקנות של אותה בדיקה, יהיה אפשר לראות אם צריך להמשיך הלאה לכיוון מעורבות חזקה יותר של המפקח על שוק ההון.
גלי כספרי: ביחס ליתר ההמלצות שכרגע קיימות – ושוב, לדעתנו כרגע אין צורך ליישם אותן בשלב המיידי – בנושא השעבוד השלילי, נכון שנעשו כמה הקלות אבל עדיין אנחנו צופים שזה ייצור בעיה בשוק האשראי כולו.
גלי כספרי: עדיין חברות שמנפיקות אג"ח וקובעות סעיף שעבוד שלילי שאוסר עליהן אחר כך לתת בטוחות לבנקים, אותן חברות עלולות להיתקל בבעיה כאשר הן באות לגייס כסף מהבנקים, בעיה בדמות היצע אשראי קטן יותר, אולי המחיר שלו עלול להיות גבוה יותר.
גלי כספרי: הוועדה בדקה מה קורה בחוץ לארץ.
גלי כספרי: היא בדקה, כמו שאנחנו רואים כאן, את גרמניה, אנגליה וארצות הברית וראתה שבאמת סעיף השעבוד השלילי שכיח שם בשיעורים מאוד מאוד גבוהים.
פניה קירשנבאום: גם בארצות הברית.
גלי כספרי: כן.
גלי כספרי: גרמניה, אנגליה וארצות הברית.
גלי כספרי: אלא שיש שני הבדלים עיקריים: האחד, שם כאמור זה לא כתוצאה מאיזשהו חוק או הוראה רגולטורית אלא כתוצאה ממשא ומתן בין הגופים המוסדיים, וההבדל השני שהוא מאוד חשוב זה שהוועדה מצאה שמבין שלוש המדינות האלה, המדינה שהיא הכי דומה לנו מבחינת מבנה שוק האשראי ומבחינת מבנה המערכת הפיננסית, היא גרמניה.
גלי כספרי: בגרמניה, כמו גם באנגליה ובכלל באירופה, סעיף השעבוד השלילי מחריג את הבנקים.
גלי כספרי: הסעיף הזה נועד בעצם להגן על רוכשי אג"ח לפני הנפקות אג"ח עתידיות, כך שלא יצא מצב שאני עכשיו קניתי אג"ח ולא קיבלתי שום שעבוד ובעוד שנתיים החברה מנפיקה אג"ח, סדרה חדשה, ויהיו רוכשים חדשים והם יקבלו איזה שהן בטוחות.
גלי כספרי: באירופה הסעיף הזה מחריג את האשראי הבנקאי.
גלי כספרי: אם כבר מוצאים שגרמניה יחסית היא זאת שדומה לנו, אני חושבת שהיה נכון לאמץ גם את המודל הגרמני בסעיף הזה.
גלי כספרי: אני מקווה שבגלל שהסעיף הזה משפיע על כל שוק האשראי הבנקאי והחוץ בנקאי, באמת הדעה שלנו או של הרגולטור שאחראי עלינו תילקח בחשבון.
אשר גולדשלגר: אני מאוד מסכים עם גיתית.
אשר גולדשלגר: אם אני אתמצת את הכל, אין מנגנון הגנה על הגופים מוסדיים.
אשר גולדשלגר: זה יותר דיון אקדמי והוא נהדר ומצוין.
אשר גולדשלגר: אני אומר לך שאין מנגנון הגנה.
אשר גולדשלגר: אני לא אכנס לשעבוד, לכינוס אסיפת בעלי האג"חים וכולי, זה הכל ברמה האקדמית נהדר.
אשר גולדשלגר: אומרים לי שוועדת השקעות, צריכה להיות עילוי וחברי הכנסת עוד יותר עילויים, אבל מנגנון הגנה זה המסר שצריך להיות לגבי הנושא של הגופים המוסדיים מול האג"חים.
גד סואן: הדבר החשוב שהוועדה גם לא צפתה אותו הוא ההתנגדות והבליסטראות שירו עליה אחר כך הרגולטורים האחרים.
גד סואן: גם רשות ניירות ערך, יושב ראש רשות ניירות ערך וגם המפקח על הבנקים טוענים, מיד אחרי שפורסמו ההמלצות האלה, שהוועדה פספסה מן היסוד בזה שלא טיפלה בדברים העיקריים.
גד סואן: שניהם התייחסו בעיקר לעניין של ניהול סיכונים, וזאת הבעיה האמיתית שצריך ללמוד ניהול סיכונים.
פניה קירשנבאום: במשפט הזה אתה מחזיר אותנו חצי דיון אחורה לכל מה שכבר אמרנו.
פניה קירשנבאום: זה הרי ברור.
גד סואן: לכן חשוב שכולם ישבו ביחד.
פניה קירשנבאום: לכן צריך לשנות את הכל ולעשות את זה אחרת.
פניה קירשנבאום: בסדר אבל לא זה הדיון.
פניה קירשנבאום: אני רוצה להודות לכל הנוכחים ובטח לאריק פרץ לו אני מאחלת הצלחה רבה בהמשך דרכו.
פניה קירשנבאום: אנחנו נראה את טיוטת החוזר ונראה התייחסות אליה כי זה כבר יהיה מוצר יותר מוגמר.
פניה קירשנבאום: נראה אם בכלל נצטרך להתכנס.
פניה קירשנבאום: אם הכל יהיה טוב ומקובל על כל הגורמים, חבל על הזמן שלכם וחבל על הזמן שלנו.
פניה קירשנבאום: אם נראה שבחוזר הזה עדיין יש בעיות ועדיין לא מסכימים עם הכל, נתכנס וכמו שאמרתי, אני אקח את זה כנושא לחקיקה אותה נוביל.
פניה קירשנבאום: כמובן שאני מבטיחה לכם שבהמשך אני גם אביא לכאן את חוק שינוי מבנה רגולטורי, אבל לאריק לא איכפת כי הוא עוזב.
פניה קירשנבאום: אז אולי יהיה לנו גם ניהול סיכונים כי זה יהיה באותה רגולציה ותהיה לנו גם שקיפות והגנת הצרכן.
פניה קירשנבאום: תודה רבה לכולם.
משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.
משה גפני: בתחילת השבוע אמרתי שביטלתי פגישה עם שר האוצר בגלל מענקי האיזון של הרשויות.
משה גפני: בשיחה שהייתה לי אתו, חשבתי שיש פתרון לבעיית של מענקי האיזון, השביתות מיותרות, היום תוכננה להתקיים כאן הפגנה גדולה שאני הייתי אמור להופיע בה, והיו אמורים להתקיים עיצומים בערב פסח, דבר שהוא רע, מה גם שיש פתרון שהוא בר ביצוע.
פניה קירשנבאום: פתרון שהוא הציע או שאתה הצעת?
משה גפני: אתמול, במהלך ישיבת ועדת הכספים, התקשר לכאן שר האוצר וביקש שבכל זאת אבוא אליו מכיוון שמתקיימת פגישה עם השלטון המקומי והוא נוטה לקבל את ההצעה שלי.
אמנון כהן: הוא זה שלא רצה מתווכים בדרך.
משה גפני: נכון, הוא לא רצה מתווכים.
משה גפני: אני הפסקתי את הישיבה והלכתי לשם והצעתי שהם יפסיקו את העיצומים ואת השביתות ויבטלו את ההפגנה שנועדה להתקיים היום, ואז משרד האוצר יעביר להם באופן מיידי 2 מיליארד ו-400 מיליון שקלים.
משה גפני: זאת אומרת, תוספת של 600 מיליון שקלים.
משה גפני: 100 מיליון שקלים נוספים בחודש הקרוב ו-100 מיליון שקלים בתוך חודשיים-שלושה.
משה גפני: זאת אומרת, מענקי האיזון יעמדו על 2,6 מיליארד שקלים כאשר הדיון לשנת 2011 לא יתחיל ממיליארד ו-800 מיליון אלא יתחיל מ-2 מיליארד ו-400 מיליון או מ-2 מיליארד ו-600 מיליון.
משה גפני: בכל אופן, בוודאי לא ממיליארד ו-800 מיליון.
משה גפני: כמו כן, יוקם צוות לנושא של תאגידי המים ולמענקי הפיתוח.
משה גפני: אני הלכתי לשם והצעתי את ההצעה הזאת.
משה גפני: הם יצאו להתייעצות ולאחר מכן קיבלו את ההצעה.
משה גפני: שר האוצר הודיע שהוא מקבל את ההצעה ואני שמח לומר שהשביתה בוטלה וכך גם ההפגנה.
משה גפני: לא נעים לי להשתתף בהפגנות.
פניה קירשנבאום: של מי הצוות לתאגידי מים?
משה גפני: של השלטון המקומי והאוצר.
משה גפני: אנחנו לא מעורבים בזה.
משה גפני: זאת אומרת, אנחנו יכולים לתת מטריה מלמעלה, אבל מדובר באנשי מקצוע.
פניה קירשנבאום: הוא שוב דיבר אתך על הזזת כסף מרשויות גדולות לרשויות קטנות?
משה גפני: זה ממש לא הנושא.
משה גפני: הנושא הוא לסיים את השביתה רק בנושא של מענקי האיזון ודווקא ייאמר לשבחם שהיה שם רון חולדאי ומרים פיירברג שלא תלויים במענקי איזון אבל הם השתתפו עם בוחבוט במאבק הזה.
פניה קירשנבאום: כי הוא רצה להוריד מהם כסף ולהעביר לרשויות קטנות.
פניה קירשנבאום: לכן הם באו לשם, כדי להגן על הכספים שלהם.
משה גפני: יכול להיות, אבל את יודעת שמתוך שלא לשמה, בא לשמה.
משה גפני: הסיבות לא חשובות אלא מה שחשוב הוא שהשביתה הסתיימה.
משה גפני: בשנת 2011 בוועדת הכספים, אם אני אהיה היושב ראש כמובן – משום הכל בבניין הזה זמני - אנחנו נצטרך לעמוד בתוקף על כך שבתוך בסיס התקציב יהיו מענקי איזון ברמה סבירה ולא להתחיל לנהל משאים ומתנים.
משה גפני: לגבי הפגרה.
משה גפני: הכל תלוי אם יהיו דברים דחופים או לא אבל אני אשתדל שלא תהיינה יותר מדיי ישיבות בזמן הפגרה.
משה גפני: אני חושב שוועדת הכספים עבדה קשה במהלך השנה האחרונה.
משה גפני: לפני פסח אני אשתדל שלא תהיינה ישיבות, אלא אם כן יהיה משהו דחוף באמת ואז מנהל הוועדה יודיע שלושה ימים קודם.
משה גפני: כאמור, לפי התוכנית, עד פסח לא תהיינה ישיבות.
משה גפני: אם המצב יהיה שגרתי, ב-14 בחודש, זאת אומרת, באמצע הפגרה, אנחנו נקיים ישיבה.
משה גפני: אם יהיו ישיבות, הן תהיינה ביום רביעי, אחרי פסח.
משה גפני: שלושת ימי רביעי הם ימים שרחוקים מהחגים ולכן אם נקיים ישיבה, היא תתקיים ביום רביעי.
משה גפני: אם לא יהיה נושא דחוף, תהיה ישיבה ב-14 בחודש.
משה גפני: אם אין שום דבר קריטי ודחוף, הישיבה שתתקיים תהיה יומיים אחרי יום הזיכרון, ב-14 באפריל.
משה גפני: במידה שיהיו דברים דחופים, תתקיים ישיבה גם ב-7 באפריל וגם ב-21 באפריל.
משה גפני: אני אשתדל שזה לא יהיה.
חיים אורון: איך אנחנו נספיק לדון בתקציב ארבע-שנתי אם יש לנו כל כך מעט ישיבות?
משה גפני: זה כבר ארבע-שנתי?
משה גפני: אני שמעתי על תלת-שנתי.
חיים אורון: יש הסתייגות לחוק שבמקום שנתיים נעשה ארבע.
חיים אורון: כל הנימוקים שעובדים על שנתיים, לפי דעתי עובדים בחזקה על ארבע ואני מציע שנאמר את זה לשר.
חיים אורון: אנחנו הרבה יותר חדשניים ממנו.
משה גפני: אתה מציע גם לדחות את הבחירות?
חיים אורון: לא, ההצעה שלי יותר משוכללת.
חיים אורון: יהיה תקציב ארבע-שנתי לסירוגין עם הבחירות.
חיים אורון: זאת אומרת שאף פעם הבחירות לא יחפפו תקציב.
חיים אורון: נניח שיש עכשיו תקציב ארבע-שנתי, הבחירות בפעם הראשונה יזוזו לשש שנים ואז בכלל לא תהיה בעיה כי הכל יהיה ארוך טווח ואפשר יהיה להתקדם.
אורי אורבך: למה צריך את העניין הזה של הבחירות?
משה גפני: נדון על זה.
משה גפני: דיבר אתי סגן הממונה על התקציבים.
משה גפני: צריך להגיע צו על ניצולי השואה כדי לשלם להם רטרואקטיבית אבל הצו עדיין לא מוכן.
משה גפני: אם אנחנו לא מקיימים ישיבה עד פסח, אמנם יקבלו את זה רטרואקטיבית, אבל אנחנו גורמים להם נזק.
משה גפני: ביקשתי ממנו, היות שהיום יש יום ארוך בכנסת, להביא את הצו עד הערב.
משה גפני: מדובר בשני צווים.
משה גפני: אם הצווים יגיעו, אנחנו נגיע בעוד מועד ונכנס את הוועדה במהלך היום כדי לאשר את הצווים האלה, אם הם אכן יגיעו.
פניה קירשנבאום: אנחנו גם נשב בפגרה?
משה גפני: אני אשתדל לקיים רק ישיבה אחת בזמן הפגרה והיא תהיה ב-14 באפריל, יומיים אחרי יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
משה גפני: במידה שיהיו דברים דחופים, אני אקיים ישיבה ביום רביעי לפני כן וביום רביעי אחרי כן.
משה גפני: אני אשתדל שלא לקיים ישיבות.
משה גפני: אגב, אם יהיו דברים דחופים, גם תהיה ישיבה בשבוע הבא ואני ממש לא רוצה לעשות את זה.
משה גפני: אני מקווה שלא יהיו דברים דחופים.
משה גפני: אומר חבר הכנסת אורון שיכול להיות שיביאו תקציב לארבע שנים ביחד, אז בעזרת השם נכנס את הוועדה.
חיים אורון: הייתה לי הצעה שאני בטוח שליברמן יקבל אותה והיא לעשות את זה לסירוגין.
חיים אורון: ארבע שנים תקציב וארבע שנים בחירות, אבל שזה לא יהיה חופף.
חיים אורון: אני מציע שבעניין הצווים על השואה נסמיך אותך.
משה גפני: צריך ישיבת ועדה.
חיים אורון: קח עוד חבר אחד.
חיים אורון: אם הצווים לא יגיעו היום.
משה גפני: אם הצווים לא יגיעו היום, אני לא אעשה את זה בערב פסח כי מדובר בתשלום רטרואקטיבי.
משה גפני: אני לוחץ עליו, דיברתי אתו הבוקר, עם משה בר סימנטוב והוא עושה מאמץ כדי שזה יגיע היום.
משה גפני: אמרתי לו שזה יכול להגיע עד מאוחר בלילה.
משה גפני: אני כנראה אבקש אישור מיושב ראש הכנסת.
משה גפני: במשך היום אנחנו נקיים ישיבה נוספת של הוועדה.
משה גפני: אני מניח שבמהלך היום נקיים דיון גם בסעיף השני שהבוקר הוספנו לסדר היום והוא החלטה לפי סעיף 21 לסעיף 41 לחוק שירות המדינה (מינוים) (פטור ממכרז למשרת חשב הכנסת).
משה גפני: הם רוצים פטור ממכרז למינוי חשב הכנסת וצריך לקיים על זה דיון כי אנחנו צריכים לקבל החלטה.
משה גפני: זאת בקשת הנהלת הכנסת, יושב ראש הכנסת, מנכ"ל הכנסת.
חיים אורון: אולי יש להם נימוק טוב.
משה גפני: רבותיי, על סדר היום שינויים בתקציב לשנת 2010.
משה גפני: פנייה מספר 80 – משרד הרווחה
חנן פריצקי: הבקשה נועדה לבצע שינויים פנימיים במשרד הרווחה, בעיקר הגדלת תקציב לוועדות החלטה.
חנן פריצקי: זה חלק מפרוייקט ילדים בסיכון.
חנן פריצקי: אנחנו גם מתקצבים שם את האפוטרופוס.
חנן פריצקי: פנייה קטנה ודחופה.
אמנון כהן: אני בעד.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 80 – אושרה פה אחד פנייה מספר 81 –
אשרה רודב: הפנייה נועדה לביצוע שינויים פנימיים בהתאם לסדרי עדיפויות של המשרד.
משה גפני: 200 אלף שקלים.
אשרה רודב: הם מסיטים כסף מקניות לשכר כדי לממן חלק מעלויות הפרישה לעובדים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 81 – אושרה פה אחד פניות מספר 83 ו-84 – המדען הראשי
אלון מסר: הפנייה נועדה לתקצוב סכום של 391.5 מיליון שקלים בהוצאה ו-294.4 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב למדען הראשי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה עבור מימון מחקר ופיתוח לתעשייה, בהתאם להסכמי השולחן העגול לשנת 2009.
משה גפני: זה הסכם קואליציוני?
משה גפני: מה אלה הסכמי השולחן העגול?
משה גפני: אלה הסכמים קואליציוניים?
אלון מסר: אלה הסכמים עם ההסתדרות.
אלון מסר: הסכמים עם התעשיינים וההסתדרות.
משה גפני: למה הכסף מיועד?
אלון מסר: למימון מחקר ופיתוח בתעשייה.
אלון מסר: פעילות של המדען הראשי במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
משה גפני: מה שאישרנו אתמול קשור לזה?
משה גפני: את ההוראות של הפריפריה.
אלון מסר: זה קשור למדען הראשי במשרד התעשייה, אבל זה מסלול אחר שהוא מפעיל במסגרת הזאת.
משה גפני: זה מה שהשיג עופר עיני?
אלון מסר: במסגרת ההסכם של עופר עיני.
משה גפני: יכול להיות שכאשר אני אפרוש מהכנסת, אני אעשה מחקר על הנושא של ההסכמים הקואליציוניים, זאת אומרת, למה המדינה לא עושה את זה ולמה צריך שמישהו יבקש ממנה.
משה גפני: 391.5 מיליון שקלים יורדים מהסעיף של ההסכמים הקואליציוניים.
משה גפני: מה יורד מהסעיף הזה?
משה גפני: זה יורד על חשבון מפלגה מסוימת או שזה יורד סתם מהסעיף?
אלכס מילר: כנראה יש עודפים ולא ניצלתם את כל הכסף שהיה בהסכמים קואליציוניים.
משה גפני: אתם ניצלתם?
יוגב גרודס: אני אסביר.
יוגב גרודס: הכסף של ההסכמים הקואליציוניים והשולחן העגול הוא בבאלק אחד.
יוגב גרודס: זה לא יורד מכסף של מפלגה כלשהי.
משה גפני: את זה שאלתי.
משה גפני: אם כן, זאת התשובה.
אמנון כהן: זה החלק של מפלגת העבודה.
משה גפני: זה לא של מפלגת העבודה.
משה גפני: זה החלק של מפלגת העבודה?
יוגב גרודס: לא.
יוגב גרודס: אלא אם אתה רוצה לשייך את עופר עיני למפלגת העבודה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 83 ו-84 – אושרו פה אחד
צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצוב שינויי כוח אדם שבוצעו בשנה שעברה ולא נכנסו לבסיס התקציב.
צחי דוד: מדובר בהעברת 2 תקנים, אחד של עובד ממע"צ הישנה למשרד הדתות, ועובד ממשרד השיכון למשרד הדתות.
משה גפני: מה עושים העובדים האלה?
צחי דוד: העובד ממע"צ מתעסק בתחום ההנדסה שם, פיתוח בתי כנסת, מקוואות, והעובד ממשרד השיכון, איזשהו תקן שעבר שאני יכול לבדוק את הפירוט, אבל הוא ירד ממשרד השיכון וזאת לא תוספת של תקן.
צחי דוד: שני תקנים ללשכת המנכ"ל.
צחי דוד: שני עוזרים.
צחי דוד: פנייה דומה אושרה על ידכם בשנה שעברה, זה לא נכנס לבסיס וזה חידוש של אותה פנייה.
משה גפני: ושוב זה לא נכנס לבסיס?
צחי דוד: הפנייה אושרה רק לקראת סוף שנה שעברה.
צחי דוד: לקראת 2011 זה ייכנס.
משה גפני: אנחנו אישרנו את זה ב-2009?
צחי דוד: ממש בסוף השנה.
צחי דוד: אתם אישרתם את זה בסוף 2009 אחרי שזה חיכה בוועדה כשלושה חודשים.
משה גפני: התקנים הם אחד ממע"צ שהוא יעסוק בהנדסה של פיתוח בתי עלמין ומקוואות, ושניים הם עוזרים של המנכ"ל.
צחי דוד: שניים הם עוזרים של המנכ"ל.
משה גפני: איפה היו העובדים האלה קודם לכן?
משה גפני: העוזרים של המנכ"ל.
צחי דוד: אלה עובדים חדשים ללשכת המנכ"ל.
משה גפני: הם לא הועברו ממשרדים אחרים.
צחי דוד: שני תקני שיא כוח אדם ועוד שניים ללשכת המנכ"ל.
אלכס מילר: שם קיצצו וכאן הוסיפו.
צחי דוד: אני אסביר שוב.
משה גפני: לא, אני אסביר.
משה גפני: שניים הועברו ממשרד השיכון וממע"צ למשרד לשירותי דת.
משה גפני: חוץ מזה מתווספים שני תקנים שיהיו עוזרים למנכ"ל.
משה גפני: המנכ"ל צריך עוד שני עוזרים.
אמנון כהן: כן, הוא עובד קשה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 87 – אושרה פה אחד
אמנון כהן: רביזיה.
אמנון כהן: אני רוצה לדעת את הפרטים של שני העובדים האלה.
משה גפני: חבר הכנסת אמנון כהן מבקש רביזיה.
פניה קירשנבאום: אם הוא מבקש רביזיה על שירותי דת, אני מצטרפת.
פניה קירשנבאום: גם אני רוצה רביזיה.
משה גפני: מה את רוצה לדעת?
פניה קירשנבאום: אני רוצה לבדוק.
משה גפני: אני לא מתעניין.
אמנון כהן: אם את רוצה לבדוק, אני מוריד את הרביזיה.
משה גפני: חברת הכנסת קירשנבאום, תני לו לבד.
צחי דוד: אני מבקש להבהיר שוב שזאת פנייה שאושרה כבר בשנה שעברה.
משה גפני: אנחנו הבנו.
משה גפני: אחרי שאמרת פעם אחת הבנו, וטוב שאמרת כיוון שלא ידענו שאישרנו את זה.
אמנון כהן: תאמר למנכ"ל הדתות שאמנון כהן עיכב את הפנייה ושם רביזיה.
משה גפני: פנייה מספר 88 – משרד הבינוי והשיכון
צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצוב מערכת מדרוג שכר דירה במשרד השיכון.
צחי דוד: המערכת אמורה לייעל את ניהול שכר הדירה בדיור הציבורי.
אלכס מילר: כמה כסף יש לשכר דירה?
צחי דוד: כמה שכר דירה משולם?
משה גפני: כמה תקציב קיים?
אלכס מילר: כמה כסף עומד לרשות הפרוייקט הזה?
צחי דוד: המערכת הזאת תנהל כמה עשרות מיליוני שקלים של שכר דירה.
אלכס מילר: כמה עולה המערכת?
צחי דוד: זה כבר החלק האחרון של המערכת.
צחי דוד: היא עלתה כמה מיליוני שקלים.
צחי דוד: מדובר בניהול שכר דירה מדורג.
צחי דוד: יש חלק משכר הדירה שהוא מדורג בדיור הציבורי.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 88 – אושרה פה אחד
יוגב גרודס: הפנייה נועדה להעביר 2 מיליון שקלים לשיקום עובדת, הגן הלאומי במקום בעקבות הסיפור שהיה שם בשנה שעברה, ועוד מיליון שקלים לאכיפה של ציד המבוצע על ידי עובדים זרים, ועוד מיליון שקלים לטיפול בחיות בר.
יוגב גרודס: בסך הכל מדובר ב-4 מיליון שקלים.
משה גפני: פנייה מספר 94 –
שירה גרינברג: הפנייה נועדה להעברת 10 מיליון שקלים עבור רשת שובו העוסקת בקליטת עלייה במסגרת החינוך העצמאי.
אלכס מילר: מאיפה לוקחים כסף?
אמנון כהן: לא לוקחים כסף.
שירה גרינברג: נותנים כסף מהרזרבה של המשרד.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 94 – אושרה פה אחד פנייה מספר 95 – הפנייה הזאת הגיעה עכשיו.
משה גפני: אני מתנצל בפני חברי הוועדה.
משה גפני: כל מה שיגיע, אני אביא כי אחרת זה יתעכב.
משה גפני: הפנייה הזאת הגיעה רק עכשיו.
שירה גרינברג: הפנייה נועדה לתקצב 118 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב, וגם זה בשל הסכם השולחן העגול.
אמנון כהן: אדוני, אני רוצה להשתתף בשולחן העגול.
אמנון כהן: שם מקבלים הכל.
משה גפני: גם זה השולחן העגול?
משה גפני: חידוש מבנים במשרד החינוך, זה שולחן עגול?
שירה גרינברג: במסגרת ההסכם של השולחן העגול שהיה עם ההסתדרות והתעשיינים ושרגא ברוש, סוכם על סך של 400 מיליון שקלים שילכו לשיפוץ מוסדות חינוך כאשר 200 מיליון בשנת 2009 ו-200 מיליון ב-2010.
שירה גרינברג: לאחר מכן היה פלט וה-200 מיליון האלה כרגע הם 173 מיליון לשנת 2010.
שירה גרינברג: בשנה שעברה כבר נתתם ואישרתם את ההרשאות.
משה גפני: אנחנו נאשר גם עכשיו.
שירה גרינברג: עכשיו מדובר על החלק של שנת 2010.
חיים אורון: אני מציע שבהסתייגות לתקציב ארבע-שנתי נכתוב למעלה שכל ההוצאה כאן היא על פי סיכומים שהתקבלו בשולחן העגול כתשלומים.
משה גפני: בשולחן העגול יושב יושב-ראש ההסתדרות ויושב-ראש התעשיינים והם מחליטים על שיפוץ בתי הספר?
שירה גרינברג: הם החליטו לתת כסף לשיפוץ.
פניה קירשנבאום: זה ממש משמח אותי שהם מחליטים לתת כסף.
משה גפני: חבר הכנסת אורון, אתה ידעת על זה?
חיים אורון: אתה לא מבין שהתקציב הזה, אורי יוגב סגר עסקה - עכשיו מדברים פוליטיקה – להחזיק ממשלה, לתת 3 מיליארד שקלים לשר הביטחון.
חיים אורון: כל זה, זה הסיפור הזה.