GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי אקשטיין: אם אותו הרכב של הוועדה, בסדר.
שלי יחימוביץ': הם אומרים שאין להם בעיה.
חיים אורון: לפי דעתי ואני לא מבין למה זה לא כתוב פה, על פי הצעת שר האוצר והנגיד.
צבי אקשטיין: בהתייעצות עם הנגיד.
חיים אורון: אם אנחנו רוצים עצמאות, אז למה התייעצות?
חיים אורון: על פי הצעת שר האוצר והנגיד, הם צריכים להגיע להסכמה ביניהם.
שגית אפיק: להסכמה על השכר של---
חיים אורון: על מה שהם מביאים לממשלה.
צבי אקשטיין: רק להגיד, האנשים הם חיצוניים---
חיים אורון: הם צריכים לבוא בהצעה משותפת לממשלה, אני מקווה שהממשלה תהיה גורם פה.
חיים אורון: יש שר אוצר שמתייעץ עם הנגיד---
רוני טלמור: זה יגרום לזה שהם לא יקבלו גמול, אם הם לא יגיעו להסכמה.
חיים אורון: הם יגיעו להסכמה.
חיים אורון: אם לא יגיעו להסכמה, אין מדינה.
חיים אורון: שאלנו את הנגיד מה קורה אם הם לא מדברים עם שר האוצר, הוא אמר, 'אם לא מדברים עם שר האוצר, אין מדינה'.
רוני טלמור: זה לא עניין של לדבר, זה עניין של להסכים יחד, זה לא אותו סוג של הידברות.
חיים אורון: אני לא מבין למה צריך את כל ההיררכיה הזאת.
חיים אורון: שני אנשים, הם יצטרכו להגיע להסכמה על גובה הגמולים ל-12 אנשים.
רוני טלמור: לאותו מודל נגיע גם בהקשרים אחרים.
רוני טלמור: הרעיון כאן הוא שהממשלה משמשת בתור המבוגר האחראי---
חיים אורון: אוה, השלכות הרוחב.
חיים אורון: אין עוד בנק מרכזי.
חיים אורון: בכל הדיון הזה אני לא מקבל את סיפור השלכות הרוחב.
חיים אורון: וההערה שהוערה פה שאחד מ-12 האנשים הללו, לבטח אלה בוועדה ההומניטרית, זה בדרך כלל יהיו אנשים עם יכולות רבות, שכנראה מתפרנסים לא רע ובאים ואומרים להם 'עכשיו, לארבע שנים או לשמונה שנים תעזוב את כל הדברים, תתרום תרומה', אני בכוונה מדבר במונחים האלה, אולי זה קצת ארכאי, 'ותהיה בוועדה המוניטרית.
חיים אורון: בעד זה תקבל חצי משכורת של משנה לנגיד'.
חיים אורון: אני, אגב, אם הייתי צריך להחליט, הייתי הולך ככה.
חיים אורון: אני לא אומר אם זה חצי, או 40% או 70%, הייתי הולך על משהו---
שלי יחימוביץ': זה יכול להיות תיאורטית גם יותר מהשכר של המשנה לנגיד.
חיים אורון: הוא חבר שם, אז איך הוא מקבל יותר מאשר.
חיים אורון: .. אני הולך על משהו באחוזים, למה שזה לא יהיה מוסכם על שניהם?
נטע דורפמן: אם אפשר, אנחנו מדברים פה על חברים מקרב הציבור שלא אמורים להיות תלויים בנגיד, הם אמורים לפקח על הנגיד במועצה המנהלית, ובמועצה המוניטרית לשמש סוג של קונטרה, אני לא יודעת איך להגדיר את זה, מול הנגיד, ולכן נראה לנו שלא סביר שהשכר להם ייקבע על ידי הגורם שהם אמורים לשמש הדירקטוריון שלו בעצם, ולכן יש פה התייעצות עם הנגיד ולא הנגיד הוא זה שקובע את השכר שלהם.
צבי אקשטיין: עדיף בכל מקום שיהיה אחד שמחליט ואחד שמתייעצים.
שגית אפיק: אז הוחלט לעבור למנגנון של החברות הממשלתיות?
שגית אפיק: זה מה שהוסכם?
שלי יחימוביץ': נאמר שאין התנגדות של הבנק לדבר הזה, אין התנגדות שיהיה מנגנון דומה, כלומר שר האוצר, לא עם רשות החברות כמובן, אלא עם הנגיד, ובאישור ועדת הכספים.
חיים אורון: בלי ממשלה?
שלי יחימוביץ': כמו בחברות ממשלתיות.
חיים אורון: הם דווקא פה רצו את הממשלה.
טידה שמיר: את הממשלה.
טידה שמיר: אין לנו בעיה לאישור ועדת הכספים.
טידה שמיר: זה מה שאמרנו.
שלי יחימוביץ': טוב, אם אתם רוצים את הממשלה.
חיים אורון: ראש הממשלה פה כל פעם הופך להיות הבורר בין שניהם, אבל הוא שר על כלכלי.
שלי יחימוביץ': אבל לא תמיד הוא יהיה שר על כלכלי.
חיים אורון: תמיד יהיה.
חיים אורון: זה תמיד יהיה.
שגית אפיק: רק שאלה אחת, הגמול וההוצאות ייכללו בתקציב הבנק, את תקציב הבנק קובעת המועצה, זה לא יוצר איזה...?
טידה שמיר: לא, זה אומר שאני, הבנק, צריכה לממן את זה, זו המשמעות.
טידה שמיר: הבנק.
חיים אורון: במאזן הבנק זה יהיה שורה במינוס.
ציון פיניאן: נעבור לוועדת האיתור.
שגית אפיק: סימן ה': הוועדה לאיתור מועמדים.
שגית אפיק: 33.
שגית אפיק: ועדה לאיתור חברים מקרב הציבור בוועדה ובמועצה: '(א) תוקם ועדה לאיתור מועמדים לכהונה כחברים מקרב הציבור בוועדה ובמועצה ואלה חבריה: (1) יושב ראש הוועדה לאיתור מועמדים אשר ימונה בידי היועץ המשפטי לממשלה והוא כשיר לכהן כשופט של בית משפט מחוזי, ויכול שיהיה מי שכיהן כשופט, או מי שפרש מתפקידו בשירות המדינה ובשירות הציבורי; (2) שני נציגי ציבור שתמנה הממשלה לפי הצעת שר האוצר, בהתייעצות עם יושב ראש הוועדה לאיתור מועמדים, שהם אנשי משק וכלכלה, או אנשי סגל אקדמי בכיר במוסדות להשכלה גבוהה, או מי שהיו אנשי סגל כאמור.
שגית אפיק: '(ב) נוסף על תנאי הכשירות האמורים בסעיף קטן (א), כשיר להתמנות לחבר הוועדה לאיתור מועמדים מי שמתקיים בו האמור בסעיף 24 (ג) לחוק החברות הממשלתיות, בשינויים המחויבים, ושלא מתקיים בו סייג כאמור בסעיף 26, בשינויים המחויבים'.
שגית אפיק: זה ניגודי עניינים.
שגית אפיק: '(ג) חבר הוועדה לאיתור מועמדים ימונה לתקופה של חמש שנים וניתן למנותו לתקופות כהונה נוספות.
שגית אפיק: תמה תקופת כהונתו של חבר הוועדה לאיתור מועמדים, ימשיך לכהן כל עוד לא מונה חבר אחר במקומו.
שגית אפיק: '(ד) הממשלה רשאית להפסיק את כהונתו של חבר הוועדה לאיתור מועמדים, אם ראתה שאין הוא ראוי להמשיך בכהונתו כאמור בפסקאות (1) עד (3) בסעיף 28(ב).
שגית אפיק: הממשלה לא תחליט כאמור לגבי יושב ראש הוועדה, אלא לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה.
שגית אפיק: '(ה) הוראות סעיף 27 יחולו לגבי החלטות הוועדה לאיתור מועמדים, והוראות סעיף 29 יחולו על חבריה בשינויים המחויבים'.
שגית אפיק: 34.
שגית אפיק: תפקידי הוועדה לאיתור מועמדים: '(א) הוועדה לאיתור מועמדים תמליץ לממשלה, לאחר התייעצות עם הנגיד, על המועמדים לכהונה כחברים מקרב הציבור בוועדה או במועצה, כאמור בסעיפים 16(ג) או 21(ג) לפי העניין, לאחר שבחנה את כשירותם על פי האמור בסעיפים 16(ב) או 21(ב) לפי העניין, ולפי סעיף 26, ואת התאמתם לתפקיד, בשים לב בין השאר לצרכיה המיוחדים של הוועדה, או המועצה, לפי העניין.
שגית אפיק: '(ב) הוועדה לאיתור מועמדים תקבע את סדרי עבודתה, לרבות את הדרכים לאיתור מועמדים ולהגשת מועמדות לכהונה בתפקיד.
שגית אפיק: '(ג) המניין החוקי לישיבות הוועדה לאיתור מועמדים יהיה היושב ראש וחבר נוסף.
שגית אפיק: '(ד) החלטות הוועדה לאיתור מועמדים יתקבלו ברוב קולות של חבריה המשתתפים בהצבעה.
שגית אפיק: '(ה) הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, תקבע הוראות בדבר תשלום גמול והוצאות לחברי הוועדה לאיתור מועמדים, שישולמו מאוצר המדינה.
שגית אפיק: 35: התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים: '(א) חבר מקרב הציבור בוועדה, או במועצה, יתמנה, לאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים לעניין קיומם של תנאי הכשירות לפי סעיפים 16(ב) או 21(ב) לפי העניין, והסייגים לפי סעיף 26.
שגית אפיק: הוועדה לבדיקת מינויים תתייעץ עם הנגיד.
שגית אפיק: '(ב) חבר הוועדה לאיתור מועמדים יתמנה לאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים.
שגית אפיק: '(ג) החליטה הוועדה לבדיקת מינויים שלא להמליץ על מועמד לכהונה מהכהונות האמורות בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), משום שהתקיים בו סייג כאמור בסעיף 26, לא ימונה המועמד לכהונה.
שלי יחימוביץ': יש תקדים לזה שגם ועדת האיתור נקבעת בהתייעצות עם נושא התפקיד?
שלי יחימוביץ': מנהל הגוף?
שלי יחימוביץ': יש לזה תקדים?
טידה שמיר: אנחנו לא מחילים את זה פה.
טידה שמיר: פה אין התייעצות לגבי חברי ועדת האיתור.
שגית אפיק: יש, הוועדה לאיתור מועמדים תמליץ, לאחר---
טידה שמיר: לא, חברי ועדת האיתור מתמנים בלי שיש לנו מלה לומר.
טידה שמיר: 34 זה לגבי התייעצות, את מי ועדת האיתור ממנה לחברים מקרב הציבור.
שגית אפיק: אבל אתם כל הזמן אומרים כאן שהחברים מקרב הציבור צריכים להיות קול נגד לנגיד, אז יש פה איזה שהוא---
חיים אורון: זה לא קול נגד הנגיד.
חיים אורון: אוי ואבוי.
שגית אפיק: קול אחר.
חיים אורון: אחר, זה לא נגד.
טידה שמיר: חברים מקרב הציבור בראש ובראשונה נועדו למטרת הבנק.
שלי יחימוביץ': אבל מה כשהנגיד לא עובד לטובת הבנק?
טידה שמיר: זה התייעצות, זה לא הסכמה.
טידה שמיר: הבהרתי גם קודם.
טידה שמיר: הם לא חייבים לקבל את דעתו.
חיים אורון: שאלתי לגבי (ג), יש פה סמכות מוחלטת לוועדה, באיזה מקרה?
חיים אורון: אני לא יודע מה זה 26.
שגית אפיק: זה ניגוד עניינים.
שגית אפיק: זה בחוק הזה.
חיים אורון: אם זה בניגוד עניינים, זה קביעה סופית של ה---
חיים אורון: אי אפשר לערער, או שום דבר אחר.
משה גפני: אנחנו מדלגים על פרק ה' ועל פרק ו'.
משה גפני: הנגיד רוצה להיות בשלושה פרקים, ה', ו' ו-ח'.
משה גפני: אנחנו עוברים לפרק ז', עמוד 395, שטרות ומעות.
שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, מה שאתה רומז זה שהפרקים שיידונו עכשיו הם לא ממש משמעותיים?
משה גפני: הנגיד לא ביקש להשתתף בהם ואני מכבד את רצונו.
שגית אפיק: 41.
שגית אפיק: הוצאה של הילך חוקי: '(א) הבנק רשאי להוציא ולחזור ולהוציא מטבע.
שגית אפיק: '(ב) מטבע שהוציא הבנק יהא הילך חוקי בישראל כדי הסכום הנקוב בו.
שגית אפיק: 42.
שגית אפיק: סמכות לקבוע את הפרטים של שטרי כסף ומעות: '(א) הנגיד, באישור המועצה והממשלה, יקבע את ערכם הנקוב של שטרי הכסף שיוצאו, צורתם, תוכנם ושאר פרטיהם.
שגית אפיק: שטרי הכסף ישאו את חותם חתימתו של הנגיד.
שגית אפיק: '(ב) הנגיד יקבע, באישור המועצה והממשלה, את ערכן הנקוב של המעות שיוצאו, תרכובתן, משקלן, תבניתן ושאר פרטיהן.
משה גפני: הנגיד אמר שבשביל העיוורים הוא יעשה שטרות בגדלים שונים.
שגית אפיק: 43.
שגית אפיק: מטבעות זיכרון ומטבעות מיוחדים ופריטים נומיסמטיים: '(א) הוציא הבנק מטבע שהנגיד, באישור המועצה והממשלה, הכריז עליו כעל מטבע זיכרון או מטבע מיוחד, או הוציא הבנק לציבור פרטים נומיסמטיים, שהם הילך חוקי בישראל, לא ייתן אותם הבנק למטרת שיווקם, אלא לחברה ששר האוצר ימנה לכך בהסכמת הנגיד'.
שגית אפיק: הוקמה חברה כזאת, לא? זה היה בוועדת הכספים לא מזמן.
שגית אפיק: '(ב) הוראות סעיף 42(ב) יחולו לגבי מטבעות ופריטים נומיסמטיים, כאמור בסעיף קטן (א).
שגית אפיק: '(ג) אין באמור בסעיף קטן (א) כדי למנוע מהבנק לשמור לעצמו מטבעות זיכרון, מטבעות מיוחדים או פריטים נומיסמטיים או לתיתם במתנה למי שימצא לנכון'.
שגית אפיק: 44.
שגית אפיק: איסור על הוצאת מטבע: '(א) שום אדם, זולת הבנק, לא יוציא ולא יפיץ שטרי כסף, מעות, מסמך, או כל דבר אחר, אשר הנגיד קבע כי הם עשויים להיות תחליף מטבע.
שגית אפיק: '(ב) תחליף מטבע שהוצא, בניגוד להוראות סעיף קטן (א), רשאי הנגיד להחרימו.
משה גפני: הנגיד מחליט, למשל, מי יוטבע על המטבע?
משה גפני: מי יוטבע על השטר?
שגית אפיק: באישור המועצה והממשלה.
משה גפני: 45.
משה גפני: ביטול והחלפה של שטרי כסף ומעות: '(א) הנגיד רשאי להורות בצו כי שטרי הכסף והמעות המצוינים בצו יחדלו מלהיות הילך חוקי בישראל (בסעיף זה – צו ביטול).
משה גפני: '(ב) המוסר לבנק, או למי שהנגיד קבע בצו ביטול, שטרי כסף או מעות שצו הביטול ניתן לגביהם, בתוך תקופה שנקבעה בצו הביטול, יהיה זכאי לקבל תמורתם הילך חוקי שווה ערך; הנגיד רשאי לקבוע בצו הביטול עמלה לעניין זה.
משה גפני: '(ג) לא יהיה בצו ביטול כדי לגרוע מכל חיקוק הקובע את יחידת המטבע או את חלוקתה.
משה גפני: '(ד) משניתן צו ביטול כל אימת שיש לשלם במזומנים סכום שלא ניתן לשלמו, אלא בשימוש בשטר כסף או במעה שצו הביטול ניתן לגביהם, יעוגל הסכום לסכום הקרוב שניתן לשלמו בהילך חוקי, וסכום שניתן לעגלו כך כלפי מעלה או כלפי מטה – יעוגל כלפי מעלה.
משה גפני: '(ה) בצו ביטול ניתן לקבוע כי הוראות סעיף קטן (ד) יחולו גם לעניין תשלום שלא במזומנים ולעניין רישום, דרך חובה או לפי ברירת המשלם או הרושם.
משה גפני: '(ו) הנגיד רשאי לקבוע בכללים הוראות בדבר הוצאתו מן המחזור של מטבע שנפגם, אגב שימוש, או שנשמד, ודבר החלפתו של מטבע כאמור לפי תנאים שיקבע בכללים, לרבות עמלה שיגבה הבנק בשל ההחלפה.
משה גפני: 46.
משה גפני: שירותים בתחום המטבע: 'הנגיד, באישור המועצה, רשאי לקבוע בכללים אילו שירותים ייתן הבנק ביחס למטבע, לאילו גופים ובאילו תנאים, וכן עמלות שיגבה הבנק בשל שירותים אלה.
משה גפני: 47.
משה גפני: כללים להפעלה סדירה של מערכת המטבע: 'הנגיד, באישור המועצה, רשאי לקבוע כללים הדרושים להפעלתה של מערכת המטבע, לרבות כללים- (1) המאפשרים אספקה למשק של מטבע באיכות נאותה, באופן רציף ותקין; (2) המחייבים את התאגידים הבנקאיים ואת חברת הדואר לנקוט פעולות שייקבעו בכללים לצורך החלפה של שטרי כסף או מעות שבמחזור, כדי למנוע או להפסיק שימוש במטבע מזויף הנמצא במחזור, כדי להחליפם בהילך חוקי חדש שהונפק, או לצורך אחר הקשור למערכת המטבע במשק, לרבות כדי להבטיח איכות נאותה של שטרי הכסף או המעות.
משה גפני: אני מבקש להחזיר לכאן את ועדת הכספים שהוצאה מהחוק הקודם.
משה גפני: סעיף 45.
משה גפני: החוק הקודם, חוק בנק ישראל, סעיף 32, 'הנגיד רשאי, באישור הממשלה וועדת הכספים של הכנסת, להורות בצו כי שטרי כסף ומעות המצוינים בצו לא יהיו הילך חוקי בישראל'.
משה גפני: אני מאוד מבקש, לא להוציא את ועדת הכספים, אז לא להוציא.
משה גפני: אם אין צורך חיוני, שאתם יודעים גם לנמק אותו, אל תוציאו.
אורנה ואגו: הממשלה הוציאה את עצמה פה.
משה גפני: הממשלה יכולה להוציא את עצמה מאיפה שהיא רוצה, הממשלה זה דבר זמני, ועדת הכספים זה דבר קבוע.
משה גפני: עורכת דין שמיר, אם אין לכם איזה שהוא נימוק משכנע להוציא את ועדת הכספים, הנימוק שהממשלה הוציאה את עצמה, לא רלוונטי.
משה גפני: תביאו נימוק הגיוני.
ציון פיניאן: אם הממשלה הוציאה את עצמה, זה רק מחזק את זה ש---
משה גפני: ודאי, שוועדת הכספים צריכה להיות.
שגית אפיק: יש לי כמה שאלות.
שגית אפיק: לגבי הביטול ב-45(א) כתוב שהנגיד רשאי לקבוע בצו הביטול עמלה.
שגית אפיק: סעיף 45(ב) קובע שמי שמוסר לבנק שטרי כסף שמבוטלים, זכאי לקבל תמורתם שווה ערך והנגיד רשאי לקבוע בצו הביטול עמלה.
שגית אפיק: עד היום היתה עמלה?
אורנה ואגו: לא היתה לנו סמכות---
שגית אפיק: עד היום לא היתה לכם סמכות לגבות עמלה?
טידה שמיר: זה עבודה, צריך לכסות עלות.
שגית אפיק: אז אתה רוצה שגם העמלה תהיה באישור ועדת הכספים?
משה גפני: עמלה?
משה גפני: אבל למה להוציא את זה, יש אנשים שיש להם את---
שגית אפיק: אתה מדבר על משהו אחר.
שגית אפיק: היום, לפי החוק, היתה אפשרות פריטה.
שגית אפיק: אפשר היה לתת מטבעות ולקבל תמורתם שטרות.
שגית אפיק: למה ביטלתם את זה?
אורנה ואגו: הרבה מאוד בנקים מרכזיים ב---
שגית אפיק: אבל בישראל זה היה דבר---
אורנה ואגו: מי שנמצא בירושלים, קרוב לבנק המרכזי, יכול לבוא ול---
משה גפני: אני הייתי בתל אביב.
טידה שמיר: אבל מי שנמצא בחיפה?
טידה שמיר: אין סיבה שאי אפשר יהיה לקבל את השירותים האלה בכל בנק, לאו דווקא בבנק המרכזי.
משה גפני: אם יש לי מטבעות שכבר לא הילך חוקי, לפי החוק החדש אני לא אוכל לפרוט את זה?
שגית אפיק: לא, יש שני דברים שונים.
שגית אפיק: יש מטבעות שאתה היום יכול לבוא עם שק מטבעות ולקבל תמורתו שטרות.
שגית אפיק: זה שירות שבנק ישראל נותן, הוא קיים היום בחוק, בסעיף 33, נדמה לי.
שגית אפיק: אתם מבטלים את השירות הזה, השירות הזה לא יהיה קיים עוד, אי אפשר יהיה---
טידה שמיר: לא בבנק המרכזי, הוא קיים בבנקים מסחריים.
שגית אפיק: או שכן או שלא.
טידה שמיר: מה זה או שכן או שלא?
שגית אפיק: זה קיים בבנקים אחרים?
דוברת: בוודאי.
שגית אפיק: עם עמלה?
שגית אפיק: לפני כן זה היה בלי עמלה---
טידה שמיר: אבל זה לא יכול להיות שיקול.
טידה שמיר: אי אפשר לכפות עליי לתת שירותים בנקאיים לציבור בחינם.
שגית אפיק: העניין השני זה שטר שיצא מהמחזור---
טידה שמיר: תמורתו אתה מקבל שווה כסף.
שגית אפיק: עד היום לא היתה עמלה על זה, ועכשיו הם מבקשים---
טידה שמיר: לא, יכול להיות שתהיה.
טידה שמיר: זה הרבה עבודה ויכול להיות שתהיה והיא תיקבע באופן שמצדיק את ה---
שגית אפיק: זה מה שאמרתי.
שגית אפיק: העמלה תיקבע בצו.
שגית אפיק: שאלתי אם הצווים האלה יובאו לאישור?
שגית אפיק: השאלה אם העמלות האלה צריכות להיות מאושרות, אני לא יודעת.
שגית אפיק: אני לא אומרת.
חיים אורון: ---של ממשלה וועדת כספים ואז חבר הכנסת גפני רגוע.
שגית אפיק: אוקי, אז העמלות יהיו באישור ועדת הכספים.
שגית אפיק: יש פה כמה עמלות.
צבי אקשטיין: עמלות באישור ועדת הכספים?
שגית אפיק: אני שואלת, לא אמרתי.
נטע דורפמן: זה אמור להיות בצו הביטול שממילא הכנסתם את ועדת הכספים, אז הכל ממילא יהיה באישור ועדת הכספים.
שגית אפיק: עורכת דין דורפמן אומרת שאם צו הביטול יאושר על ידך, אתה תאשר גם את העמלה, למעשה.
משה גפני: יש תקופת המתנה ממתי שמבטלים את המטבע?
משה גפני: אין תקופת המתנה.
טידה שמיר: יש.
טידה שמיר: ניתן זמן להיערכות.
משה גפני: יש עוד הערות לגבי הפרק הזה?
שגית אפיק: יש עוד עמלה בסעיף קטן (ו).
צבי אקשטיין: אבל למה ליצור ביורוקרטיות.
צבי אקשטיין: ..
צבי אקשטיין: אישרנו להוסיף את זה ב---
שגית אפיק: לא, אני שמה את זה כשאלות.
צבי אקשטיין: תחשבו שלא צריך ביורוקרטיה.
צבי אקשטיין: את באה לבנק, את רוצה את זה, ואז תחכי עד שוועדת הכספים תתכנס ותאשר?
חיים אורון: לא, הרי אתה חייב לתת לבנק צו, בצו לבנק.
שגית אפיק: ב-(ו) זה לגבי מטבעות שיצאו מהמחזור.
שגית אפיק: זה צו אחר.
צבי אקשטיין: זה לא צו, זה מטבע נפגם או משהו.
שגית אפיק: זה צו.
משה גפני: בזה אין צורך.
משה גפני: פרק ט': פעילות המשק במטבע חוץ.
ענת מימון: 51.
ענת מימון: איסור עסקאות: '(א) הממשלה, לפי הצעת שר האוצר ובהתייעצות עם הנגיד, רשאית לקבוע בצו כי עסקאות כאמור בפסקאות (1) עד (5) בסעיף 39(ב), כולן או חלקן, יהיו אסורות.
ענת מימון: '(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי שר האוצר, בהסכמת ראש הממשלה---
משה גפני: מה זה העסקאות האלה?
אורנה ואגו: אלה פעולות במטבע חוץ, פעולה של תושב ישראל במטבע חוץ, פעולות בחוץ לארץ, מה שהיום כלול בחוק הפיקוח על המטבע שאנחנו מבטלים אותו בסוף החוק.
אורנה ואגו: אנחנו מבטלים את חוק הפיקוח על המטבע וקובעים סמכויות שכיום קיימות לנו בחוק הפיקוח על המטבע, אבל בשינוי.
אורנה ואגו: השינוי הוא שחוק הפיקוח על המטבע ראשית אומר היום שהכל אסור, אלא אם כן יש היתר, והמפקח על מטבע החוץ קבע מה ההיתרים.
אורנה ואגו: היום אנחנו אומרים שהכל מותר, אלא אם כן הממשלה קבעה בצו ולתקופה מוגבלת איסור.
משה גפני: על העיקרון נדון.
ענת מימון: '(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי שר האוצר, בהסכמת ראש הממשלה ובהתייעצות עם הנגיד, לקבוע, כאמור בסעיף קטן (א), אם סבר שנתקיימו נסיבות המצדיקות הוצאת הצו שלא בידי הממשלה.
ענת מימון: צו שהוצא כאמור יפקע בתום 14 יום מיום הוצאתו, זולת אם אושר קודם לכן בידי הממשלה.
ענת מימון: '(ג) צו כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) יכול שיהיה כללי, לסוג עניינים, לעניין מסוים או לסוג בני אדם, וניתן לקבוע בו הגדרות שונות מן ההגדרות שייקבעו לפי סעיף 39(ג)(1).
ענת מימון: '(ד) צו כאמור בסעיף קטן (א) וצו כאמור בסעיף קטן (ב) שאושר בידי הממשלה, יפקע בתום שישה חודשים מיום תחילתו, זולת אם נקבעה בו תקופה קצרה מזו.
ענת מימון: הממשלה, לפי הצעת שר האוצר ובהתייעצות עם הנגיד, רשאית להאריך את הצו לתקופות נוספות שכל אחת מהן לא תעלה על שישה חודשים.
ענת מימון: 52.
ענת מימון: סמכויות פיקוח: '(א) הנגיד רשאי להסמיך עובד של הבנק לצורך פיקוח על מילוי הוראות צו כאמור בסעיף 51 (בסעיף זה – מפקח) ובלבד שהתקיימו בו כל אלה: (1) משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים---
משה גפני: אני חוזר, משרד המשפטים ומשרד האוצר, על בקשתי, אם יש סעיף שיש לכם הערות, אפילו שאתן מסכימות לו, תעירו את ההערות.
חיים אורון: בוא נישאר רגע ב-51.
חיים אורון: אם אני מבין נכון, אפשר להוציא צווים בנושאים שקשורים במטבע חוץ לפרקי זמן חוזרים של שישה חודשים, או לקטע מסוים, או למטבע מסוים, או לקבוצת אנשים מסוימת, וזה יכול להתחדש שישה חודשים, ופה אני שואל, ובשום שלב אין פיקוח של הכנסת.
חיים אורון: זה יותר משמעותי מכל מיני, תסלח לי, שטויות שקודם דיברו עליהם.
משה גפני: לא, עד עכשיו לא דיברנו על שטויות.
חיים אורון: מותר לי לחשוב.
חיים אורון: זאת אומרת, נניח לצורך העניין יחליטו שאסור להשתמש בדינרים ירדניים שישה חודשים ועוד שישה חודשים ועוד שישה חודשים, כי מישהו רוצה לפוצץ את היחסים עם ירדן.
חיים אורון: סתם אני אומר.
חיים אורון: יש לי רעיון מטורף כזה.
אורנה ואגו: זאת אומרת שהממשלה תחליט.
אורנה ואגו: שימו לב שזו לא סמכות של הנגיד.
משה גפני: לא חשוב, אנחנו לא מדברים על הנגיד.
חיים אורון: אני מבין שיש פה צווים ל-14 יום שאי אפשר להביא אותם לאישור מראש, כי בדרך כלל זה.
חיים אורון: אוסרים, נניח, להביא מטבע---
אורנה ואגו: נניח משבר חמור---
חיים אורון: נכון, נכון, לכן אני לא בא ואומר שכל החלטה היא באישור ועדת הכספים, כי זה בלתי אפשרי, אבל אם יש החלטות רוטיניות, שחוזרות על עצמן, אז בכל זאת.
נטע דורפמן: יש בחוק הקיים, חוק הפיקוח על מטבע החוץ, צורך בהיתר כדי לעשות את כל אחת מהפעולות ומי שנותן את ההיתר זה הממשלה.
נטע דורפמן: החוק עצמו דרש היתר, וניתן היתר.
נטע דורפמן: לא היתה פה את ועדת הכספים מלכתחילה.
נטע דורפמן: מה שאנחנו עושים פה זה הפוך, אומרים בעצם שהכל מותר, מבטלים את החוק שדרש היתר, אבל אפשר בצו של הממשלה , בהתייעצות עם הנגיד---
משה גפני: אבל אם אתם מאריכים את זה---
חיים אורון: זה הופך את זה לעוד יותר חמור.
חיים אורון: כי לכאורה ניתנה זכות לאזרח, הרי זה הרעיון של הליברליזציה, אני לא תמיד אהבתי את הכל, אבל נגיד, לצורך העניין, ניתנה זכות לאזרח, אלה הכללים, עכשיו פתאום יש עילה של כח עליון או כח תחתון שאומר 'אני מונעת ממך את הזכות הזאת לפרק זמן, או בנושא מסוים', אני מקבל את זה.
חיים אורון: השאלה, אם זה הופך להיות דבר רוטיני שמתחדש פעם ועוד פעם ועוד פעם, אם לא צריך להיות חוץ מהממשלה גורם, הפרלמנט, שיגיד 'רגע, חכו'.
חיים אורון: אתם בעצם 'הכל מותר לי', עכשיו אתם מונעים ממני לסחור בדינרים כבר פעם חמישית, רגע אחד תבואו לפה, תסבירו למה, נשאל אתכם, נתנגד וכולי וכולי.
חיים אורון: והדוגמה שנתתי היא הכי לא בעייתית.
שגית אפיק: זו גם עבירה פלילית, זה סעיף 73, זה ראוי מאוד.
משה גפני: בסדר, אם האיסור חוזר על עצמו זה צריך פיקוח פרלמנטרי.
נטע דורפמן: אין לי תשובה טובה להגיד למה לא, אני רק אומרת למה זה לא יקרה הרבה, כי אנחנו גם קשורים פה בהסכמים בין לאומיים שאסור לנו, אלא במידה הראויה ולתקופה הראויה וכולי---
חיים אורון: אבל עובדה שהיה יכול להיות חמש פעמים חצי שנה.
משה גפני: כשאנחנו אומרים פיקוח פרלמנטרי אנחנו לא מתכוונים להשתמש בו.
משה גפני: ברגע שיש פיקוח פרלמנטרי, גם הממשלה, או גם בנק ישראל, כשהם חוזרים על זה שוב, אז הם חושבים פעמיים.
נטע דורפמן: אז אולי אפשר שבהארכה?
משה גפני: מדובר על ההארכה.
קריאה: אין התנגדות להארכה.
ענת מימון: סמכויות פיקוח: '(א) הנגיד רשאי להסמיך עובד של הבנק לצורך פיקוח על מילוי הוראות צו כאמור בסעיף 51 (בסעיף זה – מפקח), ובלבד שיתקיימו בו כל אלה: (1) משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטי העובד, כי אינה מתנגדת להסמכתו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי; (2) הוא קיבל הכשרה מתאימה כפי שהורה הנגיד, בהסכמת השדר לביטחון הפנים; (3) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, ככל שהורה הנגיד, בהסכמת השר לביטחון הפנים.
ענת מימון: '(ב) לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה רשאי מפקח; (1) לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות, או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו; (2) לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך שיש בהם כדי להבטיח ולהקל על ביצוע הוראות צו כאמור בסעיף 51; בפסקה זו, 'מסמך', לרבות פלט, כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995; (3) להיכנס למקום שהכניסה אליו דרושה לשם אכיפתו של צו כאמור בסעיף 51, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים אלא על פי צו של בית משפט.
ענת מימון: '(ג) מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף זה, אלא לשם מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה- (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו; (2) יש בידו תעודת מפקח המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יראה על פי דרישה'.
חיים אורון: יש פה בשני סעיפים לדרוש מכל אדם ולדרוש מכל אדם הנוגע בדבר.
חיים אורון: מי זה האדם הזה שבו מדובר, שממנו דורשים?
חיים אורון: באיזה סיטואציה כל זה מתרחש?
אורנה ואגו: אני יכולה להגיד לך ממה שהיה בחוק הפיקוח על המטבע.
אורנה ואגו: יש סמכויות רחבות מאוד בחוק הפיקוח על המטבע, מבחינת פיקוח, ואם נניח ויוחזר הפיקוח על המטבע, אז בוודאי שאם נודע לנגיד בנק ישראל, לבנק ישראל נודע על הפרה של הוראות הפיקוח, הוא יכול לדרוש מחברה, מאדם, ממי שנודע לו שהוא עבר או שיש לו מידע על מי שעבר עבירה, לדרוש מידע.
אורנה ואגו: זה קיים גם היום לפי חוק הפיקוח על המטבע.
חיים אורון: בהגדרות הרחבות האלה, מכל אדם?
חיים אורון: מה שאת אומרת בעצם שבאיזה שהוא מקום יש עילה לחשד, וכשיש עילה לחשד, אין לי בעיה.
חיים אורון: השאלה אם אין עילה---
משה גפני: יכולים באמת לקחת אותי סתם ברחוב?
חיים אורון: מה שכתוב פה זה לא שיש עילה.
חיים אורון: זאת אומרת, הוא יכול להחליט עכשיו שהוא עובר את רחוב זמינוף מהתחלה עד הסוף ומבקש מכל הדיירים 'תנו לי...' אני לא יודע בדיוק מה.
חיים אורון: הנוסח נורא גורף.
אורנה ואגו: יש לי שתי תשובות לזה.
אורנה ואגו: ראשית, הנוסח הוא נוסח סטנדרטי שקיבלנו אותו ממשרד המשפטים, שקיים בחקיקות רבות בעניין סמכות פיקוח, ולא עשינו בו שינויים.
אורנה ואגו: התשובה השנייה, הוא קיים גם היום בסעיף 13 לחוק הפיקוח על המטבע.
אורנה ואגו: זה יותר רחב, לצורך ביצוע חוק זה, או לשם מניעה או גילוי של עבירה על החוק.
חיים אורון: בסדר, זה היה במצב שהיה פיקוח על המטבע והיתה תקופה שאפילו החזקת מטבע זר היתה עבירה.
חיים אורון: אנחנו בעולם אחר עכשיו.
צבי אקשטיין: לא, אבל זה להחזיר את זה.
אורנה ואגו: רק כשזה יוחזר.
צבי אקשטיין: זה נותן לך את האופציה לחזור לעולם שאתה לא רוצה להיות בו.
משה גפני: איך מחזירים את הפיקוח?
אורנה ואגו: בצו.
משה גפני: אז בצו תחזירו גם את זה.
אורנה ואגו: זה נכנס לתוקף רק כשיש צו לפי סעיף 51.
אורנה ואגו: הסעיף הזה עכשיו מת, אין בו שימוש עד שלא יוצא צו לפי סעיף 51.
חיים אורון: אבל גם בצו המקורי, בסעיף (ב), יש אופציה להטיל את זה על כל הציבור, על ציבור מסוים.
חיים אורון: נניח לצורך העניין החליטו להטיל צו על מי שמחזיק מטבע ירדני---
נטע דורפמן: אם קוראים את סעיף 52 רואים שההסמכה היא לצורך פיקוח למילוי הוראות צו, כאמור בסעיף 51.
נטע דורפמן: כלומר למעשה לסעיף הזה אין שום משמעות עד שאין צו לפי סעיף 51 והסמכות היא אך ורק---
חיים אורון: אבל השאלה אם ההגדרה ב-(ב)(1), כל אדם, אומרת כל אדם שנגזר ממה שמופיע ב-51, או ברגע שיש צו כבר כל אדם הוא כל אדם.
משה גפני: צריך להוסיף מיד בהתחלה, במידה שיש את הצו, אז הנגיד רשאי.
משה גפני: זה לא מופיע.
משה גפני: ואחרי זה, בסעיף קטן, בפסקה, לדרוש מכל אדם, אם יש חשד לגביו שהוא עובר על הצו.
אורנה ואגו: זאת לא הכוונה.
אורנה ואגו: גם אם יש חשד שהחברה שהוא עובד בה, זאת לא חברה שלו, הוא עובד בחברה, זה לא כלפיו החשד, ולפעמים אין לו מידע.
חיים אורון: השאלה אם זה קשור בצו המסוים הזה.
משה גפני: נעשה סדר.
משה גפני: יש פה בעיה, אנחנו נמצאים בעולם אחר?
משה גפני: אתם מסכימים שאתם מביאים פה עכשיו חוק שמשנה את המצב באופן דרמטי?
משה גפני: זה לא מה שהיה פעם, אנחנו משנים אותו לחלוטין בחקיקה ראשית.
משה גפני: מותר לעסוק במטבע חוץ, כל מה שפעם היה אסור ובנסיבות מיוחדות התירו, היום הכל מותר ובנסיבות מיוחדות אוסרים.
משה גפני: עכשיו מה שצריך לעשות שבמידה ויחזור בצו, יחזור איזה שהוא איסור, אז ניתנות סמכויות.
משה גפני: את זה צריך לנסח, שזה במידה ויש צו, אז חוזרות הסמכויות.
משה גפני: בסמכויות, אדם שהולך ברחוב רבי עקיבא בבני ברק, מגיע מפקח ואת כולם הוא עוצר, או ברחוב דיזינגוף בתל אביב.
משה גפני: ברגע שיש צו, אין עליו שום הגבלה.
משה גפני: חייבים לנסח את זה באופן כזה שאם יש לו נגישות, או איזה שהוא חשד שהוא קשור באיזה שהיא צורה לעבירה על הצו, אחרת מותר לעצור כל אחד.
אורנה ואגו: אני מסכימה למה שעורכת דין דורפמן אמרה, שיש טעות ברישא של סעיף קטן (ב).
אורנה ואגו: אם הרישא תהיה בדומה לסעיף קטן (א), 'לשם מילוי הוראות צו לפי חוק זה', אז אנחנו פותרים את הבעיה.
משה גפני: מה זה לשם מילוי?
משה גפני: זה עונה על זה שאי אפשר לעצור כל אחד?
אורנה ואגו: קודם כל, כל רשות צריכה להפעיל את סמכויותיה בתום לב, גם אם ניתנה לי סמכות לעצור כל אחד, גם שוטר לא רשאי לעצור כל אחד אם אין לו סיבה לעצור.
נטע דורפמן: בסך הכל למסור שם ותעודת זהות, אני לא מניחה שפקח יעמוד ברחוב וסתם יבקש, הוא חייב לעשות את זה אך ורק לשם פיקוח על הצו.
נטע דורפמן: היו"ר משה גפני: אבל הנחה לא עושים בחקיקה.
נטע דורפמן: אין אפשרות לנסח את זה משפטית?