GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס מילר: אני חושב שעם כל הכבוד לאותה תזה שאומרים שעדיף להשקיע במה שקיים מאשר לבנות חדש, בואו ננצל את התזה הזאת גם במערכת החינוך כי למה לבנות בתי ספר?
אלכס מילר: בואו נשקיע במה שיש כי הרי הרבה יותר זול להוסיף עוד חדר ועוד שני חדרים במקום לבנות בית ספר חדש ושהילדים ייסעו, ואני אקח את הכסף ואשקיע אותו בכיתות.
אלכס מילר: שיקומו הילדים בשעה 5 בבוקר וייסעו ללמוד במקום אחר.
אלכס מילר: זאת לא השיטה.
אלכס מילר: אני חושב שהשיטה בסופו של דבר, אם אנחנו אומרים שהמדינה שלנו מתפתחת וגדלה, צריך לבנות ואם יש חוק, צריך ליישם את החוק.
שי חרמש: תעבירו אותו.
שי חרמש: יש לכם רוב.
אלכס מילר: הרבה יותר קל לשבת ולומר תעשה ותעשה.
אלכס מילר: אם ישראל ביתנו דאגה לכך שזה ייכנס להסכמים הקואליציוניים, אם דאגנו לכך שזה יצא מחוק ההסדרים, אנחנו יודעים לעשות את העבודה שלנו ואתה תעשה את העבודה שלך.
אלכס מילר: אל תבוא אלי בטענות.
רחל אדטו: דרך אגב, זה גזר דין מוות לאשקלון.
אלכס מילר: אני יודע שיש בניין.
אלכס מילר: תשקיעו שם.
אלכס מילר: אם יש בעיה והמכרז נופל, צריך למצוא פתרון.
משה גפני: אתה יכול להסביר מה אתה אומר?
אלכס מילר: יש חדר מיון קדמי במקום ומעליו בניין בן תשע קומות.
אלכס מילר: אם הגעתם למצב שהמכרז נופל ואף אחד לא זוכה, תשקיעו את הכסף הזה שם ותפתחו שם את המערכת.
משה גפני: מה אתה אומר על זה?
יעקב ליצמן: יש שני דברים שאמרת ואני צריך להבחין ביניהם.
יעקב ליצמן: ראשית, מזמן רציתי להפוך את זה לחלק מבית החולים ולא נתנו לי.
יעקב ליצמן: רציתי להפוך את הבניין הקיים לחלק מבית החולים.
יעקב ליצמן: דיברתי עם אנשים מקצועיים ואפשר לעשות שם 90 מיטות ואכן חשבתי להתחיל עם זה כי את זה אפשר לעשות תוך שמונה חודשים.
שי חרמש: רוץ קדימה.
יעקב ליצמן: אני לא רוצה לומר מי, אבל הפריעו לזה.
יעקב ליצמן: הדבר השני שאמרת הוא שאם הכוונה לפתוח חדר מיון קדמי עכשיו, אני אעשה את זה ברצון ואני אעשה את כל המאמצים.
משה גפני: יש מישהו שמתנגד לזה?
יעקב ליצמן: אני מציע יותר מזה.
יעקב ליצמן: אני מציע לכם שחברי ועדת הכספים יבואו לסיור במקום ויראו אותו, תראו בניין ענק עומד במקום עם הכנות לרנטגן ולכל הדברים הכי מודרניים, חלק קטן מהמקום כבר ממוגן וחדר המיון יכול להיות מוגן.
יעקב ליצמן: אני חושב שאין שום סיבה לא לעשות את זה.
יעקב ליצמן: ברצון אני אעשה מה שאתה מציע כאן.
משה גפני: אנחנו כולנו תומכים בזה.
משה גפני: אני לא נכנס לדיון האם צריך בית חולים באשדוד, כן או לא.
משה גפני: אני בכלל לא נכנס לדיון הזה.
משה גפני: אני לא נכנס לדיון האם זה דבר נכון הקמת בית חולים בחוק.
משה גפני: אני לא אהבתי את זה בשעתו, לא כך מתנהלת מדינה מתוקנת.
משה גפני: כל הדיון הזה כבר מזמן לא קיים.
משה גפני: מה שקיים עכשיו זה שיש החלטה וההחלטה היא שבונים בית חולים באשדוד.
משה גפני: מה שנאמר כאן, אני לא יודע מה לעשות עם זה אבל אני מציע גם במשרד האוצר – לא נמצאים כאן נציגי החשב הכללי כי לא חשבתי שצריך להזמין אותם כי חשבתי שאתה נמצא כאן וזה בסדר.
משה גפני: סגן השר אמר כאן דברים חמורים בכל קנה מידה.
משה גפני: לא מדובר באיש זוטר, אלא באיש מתוך המערכת שעומד בראש מערכת הבריאות והוא התבטא בעדינות, אבל הוא אמר דברים חמורים שאני מבקש לבדוק אותם.
סימן טוב: נמצאים כאן נציגים של ועדת המכרזים.
משה גפני: אמר סגן השר דברים חמורים.
משה גפני: אני לא זוכר מקרה של איש בכיר כל כך במערכת שאמר דברים כאלה חמורים.
משה גפני: זה חייב, אנחנו לא יכולים לעבור על זה לסדר היום מבלי שתיערך בדיקה ואני מציע שהבדיקה תיערך.
יעקב ליצמן: אמרתי חשש.
משה גפני: חשש.
משה גפני: אני לא מציע לעבור על זה לסדר היום.
משה גפני: אני מציע שיתקיים דיון אצל סגן השר עם חברי ועדת המכרזים ועם נציג החשב הכללי.
משה גפני: הדברים החמורים שהוא אמר כאן, אני חושב שאנחנו זכאים לתשובה האם אכן החשש הזה הוא אכן חשש אמיתי או שהחשש הזה בסופו של דבר, לאחר בירור, מתברר שהוא לא נכון.
סימן טוב: הצעתי לך יותר מזה.
סימן טוב: תזמין את יושב ראש ועדת המכרזים לוועדת הכספים.
משה גפני: לא, אני לא רוצה לקיים את הדיון כאן.
משה גפני: אני רוצה שהוא יתקיים אצל סגן השר.
סימן טוב: כיוון שהייתה כאן התייחסות, כדאי.
משה גפני: בסדר, תביאו את המסקנה לכאן.
יעקב ליצמן: אם אני אשוכנע שזה לא כך, אני אשמח מאוד לומר את הדברים כאן.
משה גפני: יש לנו הרבה עבודה.
משה גפני: אני לא רוצה להפוך להיות ועדת בירור בעניין הזה.
משה גפני: אני מציע שזה יהיה במסגרת הממשלתית אצל סגן השר עם חברי ועדת המכרזים ועם יושב ראש ועדת המכרזים.
משה גפני: תאמרו לנו את המסקנות.
משה גפני: אם יהיה צורך, אנחנו נקיים דיון.
משה גפני: אני מקווה שלא יהיה צורך מפני שהדברים היו חמורים בכל קנה מידה.
משה גפני: אם אנחנו חברי הוועדה עוברים על זה לסדר היום, אנחנו חוטאים לתפקיד שלנו.
רחל אדטו: האם הצעתו של סגן השר מייתרת את הצורך של בית החולים באשדוד?
יעקב ליצמן: אני בעד בית החולים.
משה גפני: אני מציע שהוועדה תקבל החלטה כפי שהציע חבר הכנסת אלכס מילר, כפי שרוצה סגן השר.
משה גפני: הנושא של חדר המיון הקדמי, אני מבקש שתהיה החלטה של הוועדה בעניין הזה בלי קשר לעניין הזה שחייב להיבנות בית חולים באשדוד על פי ההחלטות הקיימות.
אילן גילאון: אני כבר רוצה הצעה לסדר.
רחל אדטו: אני שאלתי מה עמדת האוצר בנושא חדר מיון קדמי כדי שזה לא יטורפד.
יעקב ליצמן: אני לא צריך לשאול אותו כי הם נתנו לי כסף.
רחל אדטו: לחדר המיון הקדמי.
שי חרמש: עוד מהכנסת הקודמת.
יעקב ליצמן: עת הייתי יושב ראש הוועדה, הבאתי כסף.
משה גפני: אני מציע שהוועדה תקבל החלטה בעניין הזה.
חיים אורון: אני רוצה שתעמיד את ההצעה שלי להצבעה.
חיים אורון: להזמין את שר הבריאות ואת השר על כלכלי.
חיים אורון: אני רוצה לשמוע את עמדה מסודרת של הממשלה.
יעקב ליצמן: לישיבה הבאה.
חיים אורון: אני מבקש על זה הצבעה.
שי חרמש: או מי מטעמו.
חיים אורון: לא, לא מי מטעמו.
משה גפני: הדבר האחרון.
משה גפני: הצעת החוק הזאת היא באמת התחכמות.
משה גפני: זאת אומרת, זה מה שעולה מכל הדיון.
משה גפני: זה הרושם.
משה גפני: אני לא הולך להצביע על זה.
משה גפני: אני לא הולך להצביע על החוק, אלא אני אומר שהרושם שהתקבל אצלי – ואני לא מצוי כל כך בתוך הסוגיה הזאת – שיש כאן מעין התחכמות.
משה גפני: אין לי הסבר מניח את הדעת למה הגדלתם את זה פתאום ל-325 מיליון.
סימן טוב: אני יכול להסביר.
סימן טוב: על מנת שהמכרז יצליח.
יעקב ליצמן: מאפס ל-325 מיליון שקלים.
סימן טוב: לא מאפס.
סימן טוב: מ-130.
משה גפני: זאת נראית התחכמות.
משה גפני: יכול להיות שאני טועה.
משה גפני: נראה שהאוצר דבק בעמדתו שאין צורך בבניית בית חולים באשדוד ואם נגזרה הגזרה, שזה יהיה בית חולים פרטי.
סימן טוב: לא זה מה שאמרנו וכתוב כאן.
משה גפני: אני לא הולך להצביע על זה אבל אני מביע את עמדתי ואת הרושם שהתקבל אצלי.
משה גפני: אני מסכם את הדיון ואני אומר שאני מבקש את הדיון הזה.
משה גפני: אם אתם רוצים לעשות את הדיון הזה במסגרת ממשלתית אחרת, מקובל עלי אבל אני רוצה לדעת את התוצאה.
משה גפני: האם החשש שהעלה כאן סגן השר הוא נכון, האם יש לו על מה להתבסס או שהוא איננו נכון.
משה גפני: תבררו את העובדות.
משה גפני: אני לא רוצה לעשות את זה במסגרת הפרלמנטרית כאן.
משה גפני: זה עדיין חשוף אבל אם לא תהיה ברירה, אנחנו נקיים את הדיון הזה.
משה גפני: אנחנו מבקשים שתקיימו את הדיון אצלכם.
משה גפני: אנחנו מבקשים שהוועדה תקבל את ההחלטה לגבי הנושא שאין עליו עוררין לגבי חדר המיון הקדמי.
משה גפני: יש בקשה של חבר הכנסת חיים אורון לזמן לכאן את שר העל הכלכלי שהוא גם שר הבריאות.
משה גפני: אדוני מנהל הוועדה, תבקש מבנימין נתניהו, אנחנו מזמינים אותו לכאן.
שי חרמש: נתאים את עצמנו ללוח הזמנים שלו.
משה גפני: אנחנו נתאים את עצמנו ללוח הזמנים שלו.
חיים אורון: במקום שהוא יבחר.
חיים אורון: אם במוסקבה, במוסקבה.
משה גפני: אתה תופתע לראות שראש הממשלה יגיע לוועדה.
משה גפני: רבותיי, הדיון היה מאוד מעניין.
משה גפני: אדוני סגן השר, אני מאוד מודה לך על הדיון הזה.
משה גפני: משה בר סימנטוב, אני מודה לך ואני מודה לכל חברי הוועדה.
משה גפני: תמסור בבקשה דרישת שלום לראש העיר אשדוד.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התש"ע-2010 – פרק כ"ח, סעיפים 165(15) ו-171(יא) – דוח רבעוני.
משה גפני: אני רוצה לומר לחברי הוועדה שביקשתי לנקות את השולחן ולקחת את כל החוקים שנותרו לבקשת הממשלה בחוק ההתייעלות הכלכלית ומה שלא דנו, אני מבקש לדון.
אמנון כהן: זה לא לבקשת הממשלה?
אמנון כהן: גם בית החולים באשדוד לא לפי בקשתה?
משה גפני: הממשלה קיבלה החלטה, העבירה את החוק הזה בקריאה ראשונה, זה הועבר לוועדת הכספים ואנחנו אמרנו בהחלטה שאנחנו מפצלים אותו ונדון בו בהמשך.
משה גפני: בנוסף לכך אנחנו נצטרך להיערך - גם יגיעו כמה חוקים גדולים, יש כבר את חוק בנק ישראל שהוא חוק גדול וככל הנראה גם יגיע החוק של הרשות לניירות ערך שהוא חוק גדול - לתקציב שנתי לשנת 2011.
אמנון כהן: תקציב חד שנתי.
משה גפני: תקציב חד שנתי.
שי חרמש: נראה אתכם גיבורים.
משה גפני: על פי החוק הולך להיות תקציב חד שנתי, אלא אם כן ישנו את החוק.
משה גפני: אם רוצים לשנות את החוק, חברי הכנסת צריכים להצביע.
משה גפני: מי מציג את החוק?
משה בר סימנטוב: אני אתחיל ומיכל תמשיך.
משה בר סימנטוב: אנחנו מדברים על הטופס המכוון הרבעוני, התכלית היא ייעול מס הכנסה והעברת הנתונים למס הכנסה באופן מכוון ותכוף יותר.
משה בר סימנטוב: יש שתי תועלות נלוות לא מבוטלות לתיקון הזה בפקודת מס הכנסה, כאשר הראשונה היא שזה יהפוך את המנגנון של מס הכנסה שלילי למתמרץ יותר, כי היום התשלומים של מס הכנסה שלילי ניתנים בגין עבודה שנעשתה לפני שנה או יותר מכך, וברגע שנהפוך לדיווח תכוף יותר, המקבל את ההטבה יקבל אותה בגין פרק זמן קצר יותר.
משה בר סימנטוב: מצד שני, אלה כל העברת הנתונים גם לרשות המסים, גם לביטוח הלאומי, שתהיה יעילה יותר ותאפשר שימוש נכון יותר בנתונים.
משה בר סימנטוב: היום הדוח מוגש באופן שנתי.
משה בר סימנטוב: אחרי כן זה עובר לביטוח לאומי ואז הנתונים מגיעים בפיגור של זמן רב מאוד, לפעמים שנתיים ולמעלה מכך.
משה בר סימנטוב: זה משפיע גם על מס הכנסה שלילי כי אנשים מקבלים את מס הכנסה שלילי בגין התקופה של לפני למעלה משנה ואז התמרוץ המובנה במס הכנסה שלילי נחלש מאוד וזה משהו שישפר.
משה בר סימנטוב: ההצעה כאן מדברת על דיווח רבעוני.
משה בר סימנטוב: תכף מיכל תסביר שאנחנו רוצים להקל, לעבור לשלישוני, שלוש פעמים בשנה ולא ארבע פעמים בשנה, ואז זה יסתנכרן גם עם הדוחות הדו-חודשיים שמגישים ממילא.
משה בר סימנטוב: הדבר השני הוא שיש התחייבות שלנו למעסיקים.
מיכל הנר דויטש: זה חל על מעבידים ומשלמי הכנסה חבת ניכוי.
מיכל הנר דויטש: כלומר, לאו דווקא שמתקיימים יחסי עובד-מעביד אלא גם נותני שירותים.
משה בר סימנטוב: רשות המסים כמובן תשב עם המעסיקים כדי לראות שהתפעול של הדבר הזה לא יוצר עומסים מיותרים עבורם.
משה בר סימנטוב: ברור שזה פחות נוח לעבור לדיווח תכוף יותר.
שי חרמש: זה משהו שאתם יודעים להתמודד אתו?
מיכל הנר דויטש: מידע יוגש באופן מכוון.
שי חרמש: זה פי שלוש מידע.
משה בר סימנטוב: ברמה האופרטיבית נשב עם המעסיקים כדי לראות שהדבר הזה מתבצע בצורה חלקה ככל הניתן.
משה בר סימנטוב: ברור שיש כאן איזשהו נטל עליהם, אבל נשתדל לעשות אותו כמה שיותר סביר.
שגית אפיק: איך זה משפיע על מס הכנסה שלילי?
שגית אפיק: אני לא מבינה.
משה בר סימנטוב: היום אדם עובד בשנת 2008, הוא צבר זכאות למס הכנסה שלילי והוא יקבל את התשלומים במחצית 2009, את התשלום הראשון.
חיים אורון: באיחור של שנה.
משה בר סימנטוב: באיחור של למעלה משנה.
משה בר סימנטוב: האדם לא רואה את הקשר בין העבודה שלו היום לבין התמריץ שהוא מקבל.
משה בר סימנטוב: זה נראה רחוק עד כדי ספורדי.
משה בר סימנטוב: השאיפה הגדולה היא כמובן, אם זה היה חודשי ואז אדם עובד ואחרי חודש-חודשיים מקבל את התמריץ ורואה את הקשר הישיר בין הגדלת היקף העבודה.
מיכל הנר דויטש: היום כל חוק מס הכנסה שלילי מבוסס על ה-856 וה-126 שהם מוגשים באופן מכוון ולכן שינינו אז את החוק.
מיכל הנר דויטש: לפי זמינות הנתונים שלהם, מתוך שני הדוחות הללו, קבענו מתי ישולם מס הכנסה שלילי.
מיכל הנר דויטש: נתחיל עם זה, עם ה-126 ו-856, שלישוני, כלומר, כל ארבעה חודשים, ונראה איך זה עובד.
מיכל הנר דויטש: להבדיל ממה שכתוב כאן שזה רבעוני, כלומר, כל שלושה חודשים, אנחנו רוצים כל ארבעה חודשים.
מיכל הנר דויטש: כלומר, 4, 8 והשלישון האחרון.
מיכל הנר דויטש: גם ה-856.
מיכל הנר דויטש: להבדיל מסעיף התחילה שמדבר על שנת 2010, אנחנו כבר בתוך 2010 בגלל שזה פוצל, נעביר את זה בגין שנת המס 2011.
מיכל הנר דויטש: נראה שזה עובד, שיש לנו נתונים ונבוא ונשנה את החוק של מס הכנסה שלילי.
מיכל הנר דויטש: הרי היום בחוק כתוב מתי אנחנו משלמים, אבל נצטרך לבוא ולשנות את החוק כדי לראות איך אנחנו מבחינה מערכתית באים ומקדימים את מס הכנסה שלילי.
שגית אפיק: בלי תיקון לחוק מס הכנסה שלילי, בעצם לתיקון הזה אין משמעות אמיתית לגבי מס הכנסה שלילי?
מיכל הנר דויטש: אמיתי, לא.
מיכל הנר דויטש: זאת הכוונה.
מיכל הנר דויטש: מס הכנסה שלילי הופך להיות כבר לא תוכנית אורות לתעסוקה אלא הוא יהפוך להיות כבר כלל ארצי.
מיכל הנר דויטש: יש לנו היקף יותר פוטנציאלי של מקבלי ההטבה עם המידע הזה ואנחנו נבנה את המערכת כך שנראה שהמערכת עובדת וניתן באמת לתקן את חוק מס הכנסה שלילי.
מיכל הנר דויטש: מעבר לזה, הדבר הראשי הוא מידע לצורך רשות המסים.
מיכל הנר דויטש: כלומר, אלה תועלות לוואי.
מיכל הנר דויטש: אנחנו עושים שימוש בפקודת מס הכנסה לצורך תועלות בפקודת מס הכנסה.
מיכל הנר דויטש: גם היום במפגש שלנו עם העובדים הללו, אנחנו לא מכירים אותם.
מיכל הנר דויטש: הרי בטופס 102 אין לנו פירוט של עובד.
מיכל הנר דויטש: אם היום יהיה לנו 126 מפורט לתקופה כזאת, המפגש שלנו עם אותם עובדים, עם אותם מעבידים, יהיה הרבה יותר בזמן אמת.
משה גפני: מנהל הוועדה מביא החלטה שהתקבלה בשולחן העגול.
משה גפני: ההחלטה לא מחייבת אותנו אבל אני חושב שהיא החלטה נכונה, לעניין החלטת ממשלה מספר 149 מיום 12 במאי 2009 שעניינה דיווח רבעוני מכוון וכלולה בסעיפים 165(15) ו-171(יא) להצעת חוק ההתייעלות.
משה גפני: "הסעיפים האמורים בהצעת החוק יפוצלו ויידונו במסגרת הליך חקיקה נפרד" - זה מה שאנחנו עושים עכשיו – "תוך היוועצות עם ארגוני המעסיקים".
משה גפני: עופר מנירב, אתה מייצג את לשכת רואי החשבון.
עופר מנירב: כן.
משה גפני: אתם תומכים בהצעת החוק?
עופר מנירב: אנחנו מתנגדים וגם יש נייר שהונח על שולחן הוועדה.
משה גפני: כן, לא קראתי אותו אבל ראיתי שהוא קיים.
עופר מנירב: אנחנו מתנגדים מכמה סיבות.
עופר מנירב: קודם כל, בשולי דברי ההסבר, לפחות עכשיו אמרו לנו את העובדות הנכונות, שזה לא קשור למס הכנסה שלילי למעשה, אלא קשור רק להתייעלות אחרת ולא כפי שמופיע בדברי ההסבר להצעת החוק שם נאמר שזה מס הכנסה שלילי.
עופר מנירב: כדוגמה.
עופר מנירב: טופס 856 שדיברו עליו שלוש פעמים תוך כדי הדברים, לא אמרו לכם שהוא לא קשור בכלל לשכר עבודה.
עופר מנירב: טופס 856, מדובר על ניכוי המקום מקבלנים, ספקים, נותני שירותים ואין שום קשר ולו גם מקרי, לא ליד ולא בערך, למשכורות ולמס הכנסה שלילי.
עופר מנירב: למה צריך להעמיס אותו?
שי חרמש: זה לעצמאים בלבד?
עופר מנירב: גם עצמאי וגם חברות.
עופר מנירב: שוב מטילים נטל על העסקים הקטנים.
עופר מנירב: למה?
עופר מנירב: החברות הגדולות במילא כבר הכל מכוון אצלן וממילא הכל ממוחשב ואין להן בעיה.
עופר מנירב: כמעט ואין להן בעיה ואם יצטרכו, יעשו עוד מהלך, אבל מה יעשה אותו עסק קטן שאין לו את כל זה?
עופר מנירב: הוא צריך עוד פעם ללכת לרואה חשבון, ליועץ מס, למישהו שיעזור לו, ועכשיו לא פעם בשנה אלא פעם ברבעון.
שגית אפיק: פעם בשלישון.
עופר מנירב: אומרים לנו שאם וכאשר ישונה מס הכנסה שלילי בכלל, אז זה יהיה רלוונטי.
עופר מנירב: אם וכאשר ישונה, שיביאו את זה אז.
עופר מנירב: אבל גם כאן העובדות לא נכונות משום שהחישוב של מס הכנסה שלילי הוא שנתי, ואני אשמח אם תאמרו לי שהתשובה היא שונה.
עופר מנירב: האם הדוח הרבעוני הוא סופי?
עופר מנירב: אם וכאשר יאושר דוח רבעוני וייתנו מס הכנסה שלילי על רבעון, זה יהיה סופי?
עופר מנירב: אני אומר לכם לא.
עופר מנירב: ולמה לא? משום שהחישוב תמיד הוא שנתי.
עופר מנירב: הלא מה יותר פשוט בסוף שנה לתת בונוס שבכלל ממען את כל מס ההכנסה השלילי ואין יותר?
עופר מנירב: אני אקבל 3 רבעונים מס הכנסה שלילי ובסוף השנה אתן בונוס ואני צריך להחזיר אחורה את הכל.
משה גפני: אני אאפשר לך אחר כך להמשיך בדבריך אבל אני רוצה ללמוד יותר את הדברים ואת מה שאתה אומר.
משה גפני: אתה אומר שיש בעיה, שהחברות הגדולות הן בפחות בעיה והן יכולות לעשות עוד לחיצה וזה בסדר.
משה גפני: בעלי העסקים הקטנים יכולים להיפגע כי הם צריכים לקחת רואה חשבון ויהיו להם הוצאות נוספות.
משה גפני: אבל זה גם לא משליך על הנושא של מס הכנסה שלילי, כפי שנאמר כאן.
משה גפני: אני שואל אותך מה גובר על מה.
משה גפני: אם אנחנו נתקן במקביל גם את הנושא של מס הכנסה שלילי, שההשלכה תהיה ישירה, אתה מסכים?
משה גפני: נתקן ביחד.
עופר מנירב: אם נתקן מס הכנסה שלילי שיאמר שמס ההכנסה השלילי ישולם על בסיס שלישוני והחישוב השלישוני יהיה סופי, הווה אומר שלישון משלמים, נגמר ולא מתחשבנים עליו יותר – אני בעד.
עופר מנירב: אבל לא זה מה שעושים אדוני.
עופר מנירב: השלישון יהיה מקדמה על החשבון וההתחשבנות ממילא תהיה שנתית, ואם ההתחשבנות ממילא תהיה שנתית, אני לא רוצה לתת למישהו מקדמה שאחר כך הוא צריך להחזיר אותה.
משה בר סימנטוב: זה לא אתה נותן.
משה בר סימנטוב: המדינה נותנת.
עופר מנירב: אם המדינה רוצה לתת מקדמה, אדרבא, יש לה את הבסיס של שנה קודמת, תיתן מפרעות על חשבון משום שממילא זאת מפרעה על חשבון ולא צריך את הדוח.
עופר מנירב: מכיוון שממילא ההתחשבנות היא שנתית, רוצים שייתנו מפרעה על חשבון וייתנו מפרעה על חשבון.
עופר מנירב: גם אם יעבור ביחד, אין שום הצדקה כלכלית כלשהי ואין שום הסבר לנושא הרבעוני ובוודאי שלא לגבי 856 כי 856 הוא בכלל לא רלוונטי.
עופר מנירב: כל מה שיכול להיות קשר זה ה-126, אבל ה-856 בוודאי אין לו שום קשר.
חזקיה ישראל: אנחנו מתנגדים להצעה משני טעמים.
חזקיה ישראל: טעם אחד, אנחנו חושבים שהסכם צריך לכבד, מה גם שחתום עליו ראש הממשלה ושר האוצר, בנוסף למעסיקים.
חזקיה ישראל: התייעצות עושים לפני שמביאים ולא אחרי שבאים לכאן.
משה גפני: מה שאתה אומר זה בסדר, אבל שנהיה הגונים כלפי משרד האוצר.
משה גפני: משרד האוצר לא ביקש ממני עכשיו להביא את זה ואמרתי את זה בתחילת הישיבה.
משה גפני: כל הסעיפים של חוקי ההתייעלות, מה שמגיע היום ומה שעוד נשאר, מובאים ביוזמה שלי.
משה גפני: הם לא ביקשו ממני להביא את זה.
חזקיה ישראל: משה אמר שאנחנו נתייעץ וכדומה.
חזקיה ישראל: אחרי שיעבור, על מה נתייעץ?
חזקיה ישראל: אנחנו נציף בעיות קיימות, חלקן העלה עופר לגבי עסקים קטנים ובינוניים, אבל יש עוד בעיות אחרות אולי.
חזקיה ישראל: צריך לקיים דיונים על המשמעויות של הנושא הזה לפני שמביאים אותו.
חזקיה ישראל: יכול להיות שנסכים, יכול להיות שלא נסכים, אבל אם לא נסכים, נבוא לוועדה ונאמר שזאת מהות הוויכוח והוועדה סוברנית להחליט כל מה שהיא רוצה.
חזקיה ישראל: כאן יכול להתבצע תהליך הפוך, ואני חס וחלילה לא מאשים.
חזקיה ישראל: אני חושב שהיוועצות צריכה להיעשות מראש ולשמוע את הבעיות.
משה גפני: יש סיכוי שבהיוועצות תסכימו?
משה גפני: סתם אני שואל.
משה גפני: בהיוועצות שתתקיים עם משרד האוצר, יש סיכוי שתסכימו?
חזקיה ישראל: יכול להיות.
חזקיה ישראל: אני לא יכול לקבוע עמדה.
חזקיה ישראל: אנחנו נציג את הסוגיות, נבדוק אצלנו עם כל הארגונים ועם העסקים הקטנים את המשמעויות המעשיות של הנושא הזה ונביע את דעתנו.
חזקיה ישראל: יכול להיות שנסכים ויכול להיות שלא נסכים.
חזקיה ישראל: בסופו של דבר זה יגיע לוועדה והוועדה תקבל החלטה.
חזקיה ישראל: זאת הערה אחת שאני חושב שצריך לעשות את זה הפוך.
חזקיה ישראל: אני מבין שאתה הוא זה ששם את הנושא על השולחן.
חזקיה ישראל: הערה שנייה.
חזקיה ישראל: אני חושב שעופר הציג כאן את הסוגיות, לפחות חלק מהסוגיות, גם לגבי מס הכנסה שלילי ולמרות שהמדינה נותנת את התשלום וכדומה, אם גם לאזרחים יתחילו לתת מקדמות ואחרי כן יתקנו וייקחו מהם, גם זה ייצור בעיה.
חזקיה ישראל: אורות לתעסוקה או ויסקונסין נמצא כרגע בדיון ובעיכוב ובהקפאה עד חודש מאי ובחודש מאי ימשיכו את התוכנית המצומצמת.
חזקיה ישראל: זה נמצא בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ובחודש מאי תחליט הוועדה מה לעשות.
שי חרמש: חובת דיווח מכוון כבר חלה על כל העסקים?
חזקיה ישראל: לא.
חזקיה ישראל: זה לא רבעוני.
שי חרמש: לא, עזוב את הרבעוני.
קריאה: הוא מדבר על המע"מ, רק לעסקים ברמות מסוימות.
חזקיה ישראל: מעל 4 מיליון שקלים.
שי חרמש: מיכל, בכנסת הקודמת אנחנו דיברנו על דיווח מכוון.
מיכל הנר דויטש: יש היום.
מיכל הנר דויטש: היום הם מגישים את ה-126 ואת ה-856 השנתי, הם מגישים אותו בדיווח מכוון.
חזקיה ישראל: שנתי, אין בעיה.
מיכל הנר דויטש: כלומר, המעביד שמשלם שכר עבודה מגיש בסוף השנה, לאחר תום השנה, את פירוט העובדים, הסכומים, תעודות זהות.
שי חרמש: עצמאי שמדווח, זה מכוון?
מיכל הנר דויטש: עצמאי זה משהו אחר.
מיכל הנר דויטש: גם את זה עשינו.
שי חרמש: כי זה ה-856.
מיכל הנר דויטש: לא, 856 זה נניח אוניברסיטה שיש בה סגל שמקבל הכנסת עבודה.
מיכל הנר דויטש: אנשי הסגל נמצאים בטופס 126.
מיכל הנר דויטש: אדם בא להרצאה ועל ההרצאה הזו צריך לנכות לו מס במקור.
מיכל הנר דויטש: אין לו יחסי עובד-מעביד עם האוניברסיטה.
מיכל הנר דויטש: על ההוצאה הזו מנכים לו מס במקור.
מיכל הנר דויטש: האיש הזה, את סכום ניכוי המס במקור ואת הסכום שהוא קיבל, אנחנו נמצא בטופס 856.
מיכל הנר דויטש: זה לא יופיע ב-126, שזה מעביד ועובד, אלא זה יופיע ברשימות של הכנסה חבת ניכוי.
שי חרמש: אין חובת דיווח?
מיכל הנר דויטש: עצמאי מגיש דוח שנתי והוא מגיש אותו גם באופן מכוון, אבל זה לא קשור לסעיף הזה.
מיכל הנר דויטש: הוא מגיש אותו באופן מכוון מכוח סעיף 131 לפקודה על הכנסותיו.
מיכל הנר דויטש: לא סתם לא הבאנו תיקונים למס הכנסה שלילי.
משה גפני: אני מבקש שתתייחסי אחר כך, אבל אני רוצה שגם חברי הכנסת יתייחסו.
מוטי שפירא: אני רק אשלים את הדברים.
מוטי שפירא: השאלה שלך הייתה מאוד במקום.
מוטי שפירא: בעצם השאלה היא האם כאשר נדון, נגיע למשהו.
מוטי שפירא: יש כאן מהלך מאוד רחב של רשות המסים להכניס את מערכות המיסוי למוד מכוון.
מוטי שפירא: במקביל בימים האלה מתקיימת גם ועדה אצל מנכ"ל האוצר על השאלה מה הדברים האלו עושים לבעלי העסקים מכיוון שזה עומס נוראי.
מוטי שפירא: אי לכך אני אומר לך שהנקודה שנצטרך לדון בעיקר עם רשות המסים ועם אגף התקציבים היא האם אנחנו לא שופכים את התינוק עם המים ומטילים עומס בלתי אפשרי.
מוטי שפירא: הדיון באמת הוא דיון כבד, האם העומס המכוון הזה הוא בסוף לא יהיה עומס בלתי ניתן לעמידה על ידי הציבור.
מוטי שפירא: אני לא הצלחתי להבין בדיוק, ואולי יסבירו לנו – אם לא עכשיו, בישיבת הוועדה הבאה – איך בדיוק זה יעזור למס הכנסה שלילי.
משה גפני: אנחנו מיצינו את העניין הזה.
משה גפני: אנחנו גם הבנו מה כן ומה לא.
משה גפני: האם יש כאן מישהו מהביטוח הלאומי?
משה גפני: תוכל להתייחס להצעת החוק הזאת?
ליאון אלנפורט: מבחינתנו אנחנו בעד ההצעה.
ליאון אלנפורט: אם נתייחס למבוטחי המוסד לביטוח לאומי, כמובן שהדיווח בתדירות גבוהה יותר מאשר פעם בשנה יעזור גם לעניין תשלום גמלאות, אם נוכל לקבל את הדיווחים בתדירות גבוהה יותר.
משה גפני: בתשלומי הביטוח הלאומי, היום אנחנו ממוחשבים לגמרי כולם, והשאלה היא האם אתם יכולים לעשות הבחנה בין מי שמשתכר הרבה ומי שמשתכר מעט.
חיים אורון: הדוחות שלהם מלאים.
ליאון אלנפורט: מאיזו בחינה?
משה גפני: אני מקבל מהביטוח הלאומי קצבת ילדים או שאני מקבל קצבת זקנה או קצבת נכות, אתה יכול לזהות אותו בלחיצת מחשב האם אני עשיר או עני?
ליאון אלנפורט: מבחינת ההכנסה שלך.
ליאון אלנפורט: אם היינו מקבלים את מלוא הנתונים.
משה גפני: אני שואל לגבי המצב היום.
ליאון אלנפורט: לא.
חיים אורון: אין הצלבה.
קריאה: הם מקבלים את זה ממס הכנסה.
ליאון אלנפורט: לא, זה לא מדויק.
מיכל הנר דויטש: עשיתם תיקון חקיקה לגבי מה אנחנו מעבירים להם.
מיכל הנר דויטש: בוועדת העבודה היה תיקון בחוק הביטוח הלאומי כדי לסנכרן.
משה גפני: לא חשוב, מה שעשינו, לא רלוונטי.
משה גפני: הוא יכול במחשב שלו לזהות אם אני עשיר או עני?
מיכל הנר דויטש: אני לא יודעת מה יש לו במחשב.
מיכל הנר דויטש: אין לי מושג.
משה גפני: את יודעת מה את מעבירה לו.
מוטי שפירא: רק בסוף שנה, לאחר שאתה מגיש את הדוח למס הכנסה ולאחר שיוצאת לך שומה למס הכנסה בסוף שנה, הוא מקבל את הנתונים אבל לא לפני כן.
ליאון אלנפורט: יש לנו חלוקה בין שכירים לעצמאים.
ליאון אלנפורט: בקטע של השכירים, יש לנו חלק מהנתונים שאנחנו מקבלים אותם מדי חודש, אפשר להגדיר את זה כך, בטופס 102, שזה דיווח לביטוח לאומי.
ליאון אלנפורט: זה לא חלק גדול של השכירים אלא משהו בסביבות 440 אלף שכירים במשק.
ליאון אלנפורט: בנוסף לזה אנחנו מקבלים פעם בשנה את הדיווח של טופס 126 שעליו מדברים כרגע.
ליאון אלנפורט: זאת אומרת, זה הקטע של השכירים.
ליאון אלנפורט: אנחנו מקבלים ממס הכנסה את הדיווחים.
משה גפני: לא חשוב מה אתם עושים.
משה גפני: אני שואל אם אתה יכול לזהות אותי.
ליאון אלנפורט: בנוסף לזה, אם אתה עובד כעצמאי, לכן אני מחלק לשכירים ועצמאים.
ליאון אלנפורט: את העצמאים מחייבים בדיווח למס הכנסה ואנחנו מקבלים את הדיווחים.
משה גפני: אתה יכול לזהות אותי?
חיים אורון: אין לו את כל הנתונים.
חיים אורון: אם אתה הולך למבחן הכנסה בתור נכה, תציג טופס אחר מזה שיש לו.
חיים אורון: ידרשו ממך עוד פרטים.
חיים אורון: אם אתה סתם עכשיו לוקח את מס הכנסה שלך, את הטופס הזה או הזה, הוא לא יהיה אחיד.
חיים אורון: אני הרי יודע מה אתה שואל.
משה גפני: אני אומר לכולם למה אני שואל.
משה גפני: יש ויכוח לגבי הקצבאות.
משה גפני: יש כאלה שטוענים שהקצבאות הוא דבר אוניברסלי וזה לא תלוי בהכנסתו של מקבל הקצבה.
משה גפני: אדם נכה הוא אדם נכה, ילד הוא ילד, זקן הוא זקן.
משה גפני: יש כאלה שטוענים – והוויכוחים האלה מתנהלים בכנסת כבר הרבה מאוד שנים – שאדם עשיר שיקבל מהביטוח הלאומי כמה שקלים, זה לא מעלה ולא מוריד.
משה גפני: אז היו כמה פעמים סיטואציות שאמרו שנחלק את הנושא של הקצבאות.
משה גפני: לא שאני מסכים עם זה, אבל היו טיעונים כאלה, שנחלק.
משה גפני: מי שהוא עשיר, שקצבאות הביטוח הלאומי לא מעלים לא מורידים, לא יקבל תוספת אלא את התוספת יקבלו העניים, ואז הביטוח הלאומי אמר שהוא לא יכול לזהות אותם.
חיים אורון: אני אתן לך הצעה ואני כבר מחתים אותך על הצעת חוק שיש לי.
חיים אורון: בוא נמסה את הקצבה מלמעלה.
משה גפני: הוא לא יכול.
חיים אורון: הוא יכול, אם תשנה את החוק.
חיים אורון: אם אדם עשיר מקבל קצבת ילדים, הוא במדרגת מס של 42 אחוזים, הוא בעצם יקבל לא מאה אחוזים קצבה אלא הוא יקבל רק 58 אחוזים.
חיים אורון: אם הוא בדרגת מס של אפס, הוא מקבל מאה אחוזים קצבה.
חיים אורון: אם הוא בדרגת מס של 10 אחוזים, השוליים שלו, הוא יקבל 90 אחוזים.
חיים אורון: על ידי זה לא תפגע באוניברסליות שהיא מאוד חשובה, לפחות על פי השקפתי.
משה גפני: פעם ראשונה אני שומע הצעה כזאת.
חיים אורון: אתה לא עובד בכנסת ברצינות.
משה גפני: אני אומר את זה לעצמי כבר עשרים וכמה שנים.
משה גפני: אבל אתה שאתה עובד ברצינות, למה לא הצעת את זה עד היום?
חיים אורון: הצעתי כל פעם.
חיים אורון: הצעתי הרבה פעמים.
חיים אורון: אני אתן לך דבר יותר זועק לשמיים.
חיים אורון: בקצבת זקנה, בא מישהו שיש לו פנסיה של מאה אלף שקלים בחודש ואומר שיעזבו אותו עם האלפיים שקלים.
חיים אורון: אני אומר לו שאם אני אעזוב אותו מהאלפיים שקלים, בסוף הקצבה של ההוא לאט לאט תישחק.
חיים אורון: בסדר, לך יש מאה אלף שקלים, אתה משלם מס, הקצבה תהיה ON THE TOP בחלק מהשכר, אם אתה משלם מס, אתה תשלם מס על הקצבה הזאת.
משה גפני: כמו על המאה אלף שקלים.
חיים אורון: אם הוא פטור ממס והוא מעל גיל 70 כשהוא כבר לא משלם מס, אתה לא תשלם מס וגם כאן זה לא נכון מה שנאמר.
ליאון אלנפורט: הוא לא פטור ממס.
חיים אורון: התחלתי לתקן את עצמי.
חיים אורון: בקיצור, יחול על זה כמו על כל הכנסה אחרת.
חיים אורון: נכון שזה לא אפס, כי אני חושב שזאת תהיה טעות אם זה יהיה אפס, אבל תהיה הפרוגרסיביות של מערכת המס שתחול גם על הקצבאות האחידות הללו.
משה גפני: אתה יכול להציע הצעת חוק כזאת ואני מוכן להצטרף אליה, אם בהצעת החוק אנחנו נעלה את הקצבאות כי אחרת, תודה רבה.