GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: אתם הבאתם את החוק הזה ואני התנגדתי לו, עכשיו כשמפלגת ש"ס הביאה את החוק ואני אמרתי את דעתי והתנגדתי אליו – וועדת השרים אישרה אותו ודעתי לא הייתה חשובה.
יצחק וקנין: אז אל תאמרו שש"ס אחראית לחוק מפני שעובדה שאני מש"ס ואני מתנגד לו.
יצחק וקנין: במקרה, בית הכנסת "זיכרון משה" שדיבר עליהם חבר הכנסת נסים זאב הוא בית כנסת שאני מתפלל בו.
יצחק וקנין: מדובר בבית כנסת שיש בו מניין ללא הפסקה.
יצחק וקנין: אני חושב שיש אובססיה של חוקים במדינת ישראל ויש השתוללות שאין דוגמא נוספת לה בעולם כולו.
יצחק וקנין: חבר הכנסת נסים זאב עלה על בעיה שהרשויות המקומיות לא נותנות לה פתרון, והוא מתקן תיקון שגם משרד המשפטים חושב שיש לתקן אותו.
יצחק וקנין: אם יש רשויות מקומיות שמתנגדות לחוק הקיים הם יאלצו לאכוף חוק רחב יותר.
יצחק וקנין: אין לי התנגדות שיוכנסו הסתייגויות, אבל שיינתן פטור לבתי כנסת גם אם מתקיימים בהם שיעורי תורה.
חיים אורון: בהרחבה המוצעת על ידי חבר הכנסת נסים זאב יש להוריד את ההמשך ואת התוספת.
יצחק וקנין: אם בית הכנסת "זיכרון משה" מחויב לשלם ארנונה זו זעקה לשמיים ויש לתקן זאת.
משה גפני: רשות הדיבור ניתנת לחברת הכנסת רונית תירוש.
רונית תירוש: אני יודעת שלמפלגת "קדימה" נוצר מוניטין של "אנטי-דת", ואני רוצה לומר שאם למפלגה ייוצר שם של מי שתוקפת כל מי שיש לו קשר לדת – אני לא אשאר שם.
רונית תירוש: "קדימה" אינה אנטי-דת.
רונית תירוש: כשראיתי את הצעת החוק לראשונה הייתי בעד, והשתכנעתי מדיון סוער ב-"קדימה", שלא מדובר רק בשמירה על סטאטוס של בתי כנסת.
רונית תירוש: השתכנעתי שיש כוונה נסתרת להביא אפשרויות נוספת לפטור מארנונה, ואני מקווה שלא לזה אתם מתכוונים.
רונית תירוש: לגיטימי ש-"קדימה" תהיה חשדנית ותבדוק הצעות חוק של "ש"ס" תחת זכוכית מגדלת, אבל אני מציעה לכם לא לספק לנו סיבות להיות חשדנים.
רונית תירוש: אם אתם מתכוונים רק לבית כנסת וכל מה שקשור ללימוד תורה, אנחנו נתמוך.
רונית תירוש: אני מציעה לתקן את הנוסח ולהבהיר שמדובר בבית כנסת שנועד לתפילה וללימודי קודש – ולא שום דבר אחר.
יוחנן פלסנר: זה מה שיש בחוק הקיים.
רונית תירוש: למען ההגינות, תוך כדי הישיבה בדקתי במחלקה לגביית מסי ארנונה בעיריית ירושלים ונודע לי שהם נותנים שני שליש הנחה לבתי כנסת, וזה לא בסדר על פי החוק.
רונית תירוש: אם זה נכון – עלינו לעשות אחת מן השתיים, או שנאכוף את החוק או שנעביר חוק חדש.
יצחק וקנין: כדי לחזק את דברייך, אני רוצה להוסיף – כשמדובר בשני שליש הנחה מדובר על כלל ארגוני החסד, למשל חולי סרטן ודיאליזה וכולי.
שלמה מולה: תקשיב למה שחברת הכנסת רונית תירוש אומרת לך - אם בחוק כתוב פטור מארנונה אנחנו נעמוד על כך שיינתן פטור מלא, לא בחקיקה אלא באכיפה.
רונית תירוש: אני מסיימת בכך שהצעת החוק תשונה ותמצה את הכוונה.
משה גפני: אני מקבל את דברי חברת הכנסת רונית תירוש.
משה גפני: זכות הדיבור ניתנת לחבר הכנסת אורי מקלב.
אורי מקלב: אני יודע שהזמן קצר ולכן לא אחזור על דברים שנאמרו.
אורי מקלב: אמר חבר הכנסת חיים אורון שהדיון מתחלק לשניים – ענייני וקריצת עין.
אורי מקלב: אני חושב שהדיון מתחלק לאלו שיש להם ניסיון מוניציפאלי עם עיריות לבין כאלו שאין להם ניסיון כזה.
אורי מקלב: חבר הכנסת נסים זאב לא חשב איך להרחיב את ההטבה לציבור שלו, אלא ניסה לפעול כחבר כנסת שיש לו ניסיון מוניציפאלי.
אורי מקלב: אם כל השולחן תמים דעה שיש בעיה היום עם בתי הכנסת, מכיוון שכן מחייבים אותם בארנונה, אנחנו נעמוד על כך שיפטרו אותם מארנונה.
אורי מקלב: כשאני הייתי חבר מועצה בירושלים בזמן שעמד בראש העיר אדם חרדי, היה כתוב "בית כנסת המשמש לתפילה בלבד", והיו בתי כנסת שגם לומדים בהם – וכשפנו לחוק, לא יכלו לתת להם פטור.
אורי מקלב: אני עצמי הייתי בסיור בבית הכנסת "ישורון", שהוא בית כנסת ללא וויכוח, ורק מפני שהייתה שם ספרייה לא רצו לתת לאותו בית כנסת פטור מארנונה.
אורי מקלב: אותו דבר מתקיים גם בתי כנסת בהר נוף, שכתוב באחת הקומות "בית מדרש", שהועתק מקהילה מארצות-הברית, שלומדים בו והוא חלק מבית הכנסת.
שלמה מולה: אנחנו הסכמנו ברמה העקרונית להצעת החוק של חבר הכנסת נסים זאב.
שלמה מולה: כל מה שביקשנו הוא להוריד את התוספת – "או המשמש לקיום תפילה וכל פעילות אחרת המיועדת לקידום תרבות תורנית כאחד".
שלמה מולה: למען הסר ספק, החשש שלנו הוא שלאותה הגדרה ייכנסו אולמות אירועים או אולמות בר מצווה וכולי.
שלמה מולה: בתי כנסת כבר היום נופלים בהגדרה של החוק הקיים, וחמור ביותר שהם לא מקבלים פטור מלא.
אורי מקלב: חמור ביותר, זה נכון, והדרך לתקן זאת זה הרחבת החוק.
אורי מקלב: לגבי החלק השני, כשמכינים ילדים לבר המצווה שלהם – מדובר בפעילות תרבות תורנית ולא כמקום תפילה ותורה ואם יראו שמלמדים ילדים הכנה להפטרה, יחייבו את בית הכנסת בארנונה.
אורי מקלב: לכן, החוק נעשה כדי להקל על ההתמודדויות של המוסדות הללו מול פקידים שלא מבינים במה מדובר.
משה גפני: אני רוצה להתייחס למה שהעלה חבר הכנסת אלכס מילר.
משה גפני: עלה פה נושא מלגות לסטודנטים שלא הצליחו לקדם אותו.
משה גפני: אני עשיתי כל מאמץ לקדם את העניין ולהחיל רציפות ולמעוד בחזית מול רשות המסים שהתנגדה בכל תוקף לחוק.
משה גפני: במהלך אותו דיון, גם ברציפות וגם בהכנה לדיון, פנו אלי מכוני מחקר ולא מצאתי הבדל לעשות איפה ואיפה בין מכוני מחקר תורניים לבין המלגות, והעברתי את החוק בתמיכה מלאה.
משה גפני: היום, התקבלה בוועדת החינוך הצעת חוק שפוטרת מארנונה את בתי הכנסת המקצועיים, חבר הכנסת אורי מקלב תמך בכך.
משה גפני: עכשיו מגיעה הצעת חוק של חבר הכנסת נסים זאב.
משה גפני: החוק הקיים אומר: "בית כנסת, כנסייה, מסגד או בית תפילה אחר, והכול לגבי השטח המשמש לצרכי תפילה ואשר אין בו פעילות עסקית".
משה גפני: חבר הכנסת נסים זאב העלה את הבעיה הפרשנית של "בית תפילה".
משה גפני: האם מדובר רק במקרים בהם מתפללים, ואם יש שיעור תורה האם אותו בית תפילה יחויב בארנונה?
משה גפני: רשויות מקומיות יכולות לטעון שעדיין יש פטור ואחרות יכולות לטעון שאין פטור.
משה גפני: אני הייתי שותף לחקיקה בעניין הפטור, והכוונה הייתה שכל עוד אין פעילות עסקית יש פטור מארנונה.
משה גפני: במסגד, למשל, אם הפעילות שנעשית בו היא חלק מהפעילות של המסגד – הוא צריך לקבל פטור.
משה גפני: היינו הך לגבי בית כנסת.
משה גפני: כל מי שמכיר בתי כנסת יודע שבתי כנסת פועלים במסגרת נתינת שיעורי תורה בנוסף לתפילה.
משה גפני: חבר הכנסת נסים זאב לא רוצה להוסיף תקציב אלא רק לפרש את החוק הקיים בצורה שבית כנסת יקבל פטור.
משה גפני: טומי לפיד זכרו לברכה, היה ניגש אליי ואומר לי כל הזמן שהצעות החוק שלי מצוינות אבל מסתתר מאחוריהן משהו.
משה גפני: אנחנו ננסח את הצעת החוק באופן כזה שיביא לידי ביטוי את הקונצנזוס בוועדה.
משה גפני: אני מניח שכולנו יודעים מהו בית הכנסת ומהי הפעילות בו, ונביא זאת לידי ביטוי.
משה גפני: היום לא נבצע הצבעה.
משה גפני: שמעתי את דבריי מפלגת "קדימה" ואני שמח לשמוע שמה שיסוכם איתה מקובל על כלל המפלגה.
משה גפני: מגמת ורוח הדברים כפי שהובאו לידי ביטוי כאן – כך יהיה גם בהצבעה.
משה גפני: לא נסכים שעירייה תנצל פרשנות לחוק ותגבה ארנונה מבית כנסת שעושה גם פעילות תורנית מטבע בריאתו.
משה גפני: על זה נצביע בעזרת השם בעוד שבוע לאחר דיון נוסף.
משה גפני: אני לא רוצה להפוך את החוק הזה למאבק בין דתיים לחילונים, ושחלילה מפלגת "קדימה" תהפוך לאנטי-דתית.
משה גפני: לקראת ההצבעה לקריאה ראשונה אנחנו נקיים דיון בנושאים נוספים, לקראת הקריאה השנייה והשלישית יש סוגיות לא פתורות כמו בתי עלמין ובתי ספר שדה שעניינם כאן ולא בוועדה אחרת.
הראל גולדברג: אדוני היושב ראש, אני רוצה לבקש שאם יש כוונה להעביר את החוק בהרחבה כזו, יש קודם להעביר אותו לדיון בוועדת שרים לענייני חקיקה.
משה גפני: כמובן שזה ייעשה.
שלמה מולה: אני רוצה לשאול שאלה – מדוע גובים ארנונה שני שליש כשהחוק מורה על מתן פטור מלא?
איתיאל מלאכי: אני לא מכיר את המקרה הספציפי של עיריית ירושלים.
איתיאל מלאכי: אני יודע שבית כנסת צריך לקבל פטור מלא מארנונה, וכשיש שאלות של עיקר ותפל יש לעשות הפרדה.
משה גפני: מר מלאכי, אני מבקש שעד הדיון בשבוע הבא תהיה לך תשובה לשאלה ששאל חבר הכנסת שלמה מולה.
משה גפני: אני מבקש שתבדקו האם עיריית ירושלים או כל עירייה אחרת עוברת על החוק.
משה גפני: אני מבקש מחבר הכנסת נסים זאב לסכם את הישיבה.
נסים זאב: בעיריית ירושלים נותנים פטור מלא לבתי כנסת, ומאידך גיסא יש תופעה חדשה – "אגרת אשפה", שהיא שליש מהארנונה.
נסים זאב: מדובר בתחכום שנעשה בניגוד לחוק.
נסים זאב: דבר נוסף, אני רוצה להבהיר שלא מדובר בהרחבה של החוק הקיים אלא בהבהרה והגדרה מחודשת של החוק.
נסים זאב: אנחנו דנים בבתי כנסת שברובם המכריע רשויות מקומיות נותנות להם שטחים בחינם, ומשרד הבנייה והשיכון משתתף בבנייה עצמה.
נסים זאב: בסופו של דבר, אותם בתי כנסת היו פטורים מתשלום ארנונה למשך עשרות שנים.
נסים זאב: לאחרונה, הוספה פעילות תורנית לאותם בתי כנסת וזה פגע כביכול במעמדם.
משה גפני: תודה רבה, בשבוע הבא נצביע בעניין זה.
משה גפני: על סדר היום - צו היטלי סחר ואמצעי הגנה (היטל יבוא הנובע מהסכם העדפה) (הוראת שעה) (תיקון), התש"ע – 2010.
צביקה כהן: הצו מבטא את הסכם הסחר עם ארצות הברית.
צביקה כהן: הצו מתחדש מידי שנה, לא מדובר בהעלאת מכס.
צביקה כהן: מדובר על כלל מוצרי המזון מפרק אחד ועד פרק עשרים וארבע.
צביקה כהן: ארצות הברית אינה נמצאת בספר המכס אלא בצו מיוחד המתחדש מידי שנה במסגרת היטלים.
משה גפני: יש למישהו שאלות?
משה גפני: צביקה כהן ממשרד החקלאות, מי פה ממשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה?
סלין נהרי: אני.
משה גפני: ולצו הזה אין שום קשר לאותו צו של צהרונים, פעוטונים ומעונות?
סלין נהרי: אין שום קשר ביניהם.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת במה מדובר בצו.
פניה קירשנבאום: כל נושא פלדות, גרוטאות, וייצוא שלהם – האם הוא כלול בצו?
צביקה כהן: הצו כולל ייבוא מזון בלבד מארצות הברית, מפרק אחד ועד פרק עשרים וארבע.
צביקה כהן: אין פלדה אלא רק מזון.
משה גפני: הצבעה בעניין צו היטלי סחר ואמצעי הגנה (היטל יבוא הנובע מהסכם העדפה) (הוראת שעה) (תיקון), התש"ע – 2010: בעד – כולם נגד – אין נמנעים – אין הצו אושר.
משה גפני: על סדר היום - צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מספר 9), התש"ע – 2009, (יישום הסכם הסחר המחודש שנחתם בין מדינת ישראל לבין האיחוד האירופאי).
שירלי אביבי: שמי שירלי אביבי ואני מרשות המסים.
שירלי אביבי: הצו מיישם את הסכמי הסחר בין מדינת ישראל בין מדינות האיחוד האירופאי החל מהאשון לינואר 2010.
שירלי אביבי: במסגרת הצו אנו מרחיבים הטבות שניתנו למדינות האיחוד האירופאי בעבר.
שירלי אביבי: במסגרת הסכם סחר יש משא ומתן, אנחנו מקבלים הטבות בייצוא תמורת מתן הטבות בייבוא.
שירלי אביבי: הצו מרחיב את ההטבות שנתנו ונותן להם הטבות חדשות, הן במסגרת מכסה כמותית והן במסגרת הפחתות מהמכס הכללי.
שירלי אביבי: עשינו שינוי מבני בצו תעריף המכס.
שירלי אביבי: בעבר הייתה עמודה ספציפית שהקנתה את אותן הטבות וצורפה להטבות שניתנו למדינות איגוד הסחר החופשי האירופי (European Free Trade Association – EFTA).
שירלי אביבי: כדי להשית את כלל הסכמי הסחר בצורה שווה וזהה אנו מוציאים את העמודה ונותנים לה הגדרה כתוספת לצו תעריף המכס כפי שקיים לגבי קנדה, מכסיקו, תורכיה ומדינות אחרות.
פניה קירשנבאום: זה לא יוצר תלות במדינות אחרות?
צביקה כהן: ממש לא.
צביקה כהן: אם תקראי את ספר המכס תראי שאנחנו תלויים רק בעצמנו.
צביקה כהן: מדובר על מסים שמוטלים על ייבוא.
צביקה כהן: במוצרי מזון בארץ יש שעור מסים מספיק גבוהים כדי שנהיה סמוכים רק על שולחננו.
צביקה כהן: כך מגנים על הייצור המקומי.
משה גפני: אני בזמנו השתתפתי באישור תיקון לחוק יסוד, שבו נאמר שאסור לייבא בשר שאינו כשר, ואתה למעשה מבקש ממני לאשר צו שעובר על החוק?
צביקה כהן: אני אסביר.
צביקה כהן: ספר המכס הוא העתק מספרים בעולם כולו, בכלל העולם יש קודים שונים שהספר משתמש בהם.
צביקה כהן: לא ניתן להביא את כלל הפרטים הללו ללא צו ייבוא חופשי בו כתוב בדיוק איזו אישור צריך לכל דבר.
צביקה כהן: לייבוא בשר, למשל, יש צורך באישור כשרות – כך אי אפשר לייבא בשר חזיר.
צביקה כהן: אנחנו עובדים על פי שיטה עולמית שנקראת S.H, ואין ייבוא ללא צו ייבוא חופשי שניתן על ידינו.
צביקה כהן: לא ניתן לשנות את הקודים הבינלאומיים שכוללים גם חזיר, רק שלא ניתן לייבא בשר חזיר לארץ.
צביקה כהן: בשר לא יכנס לארץ עם אין לו את אישור הכשרות ואישורים נוספים.
שירלי אביבי: אנחנו מחויבים לפרסם את כלל האמנה שאנחנו חתומים עליה ב-WCO וב-WTO.
משה גפני: הצבעה בעניין צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מספר 9), התש"ע – 2009 בעד - רוב נגד - אין נמנע – אחד הצו התקבל.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק בנק ישראל, התש"ע-2010.
משה גפני: אני מקדם בברכה את נגיד בנק ישראל, פרופסור סטנלי פישר.
משה גפני: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק של רפורמות בהתנהלות בנק ישראל, הצעת חוק שהנגיד הנוכחי עבד עליה הרבה מאוד זמן.
משה גפני: למיטב ידיעתי היו חילוקי דעות בסעיפים שונים, אבל בסופו של דבר הגיעו להסכמה על הצעת החוק שאושרה בממשלה ואושרה במליאת הכנסת בקריאה ראשונה.
משה גפני: אנחנו אמורים להכין את הצעת החוק הזאת לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: אני מבקש להקדים ולומר שאני נפגשתי עם הנגיד כמה פעמים ואני מניח משיחות שהיו לי עם חלק מחברי הוועדה שבאופן עקרוני אנחנו תומכים בחוק, אבל אנחנו משתדלים להיות ועדה שתהיה מקצועית עד כמה שניתן ולכן נעבור על החוק, על סעיפיו השונים, באופן מסודר וננסה להוציא מתחת ידינו תוצר מוגמר שיהיה הטוב ביותר שאפשר.
משה גפני: אדוני הנגיד, אני אשתדל ביחד עם החברים להעביר את החוק הזה במהירות המירבית תוך הקפדה על כך שאנחנו לא נפספס מבחינה מקצועית לא סעיף ולא תת סעיף.
משה גפני: נעשה מאמץ לעבוד ביעילות ובזריזות, אבל יכולות להיות, במהלך הדיונים, בעיות ואני צופה בעיות בנושא של השכר.
משה גפני: אני כבר שומע תגובות על כך.
משה גפני: על כל פנים, אנחנו נשתדל לעשות את הכל מהר ואנחנו נרצה לסייע לך בהעברת החוק הזה באופן המסודר ביותר.
משה גפני: בנק ישראל הביא את תמצית החוק ואני הייתי מבקש לחלק אותו לחברים.
משה גפני: אני מזמין אותך, אדוני הנגיד, להציג את החוק ואת עיקרי הדברים.
משה גפני: אני מקדם בברכה את סגן שר האוצר, יצחק כהן.
יצחק כהן: כבוד נגיד בנק ישראל, ברשותך, היושב ראש, חברים.
יצחק כהן: חוק בנק ישראל הקיים נחקק לפני למעלה מחמישים שנים, בשנת 1954 עת הייתי בן שלוש.
יצחק כהן: החוק שיקף את תפיסת העולם דאז בנוגע לבנק המרכזי ובאשר לתפקידיו.
יצחק כהן: בעשורים האחרונים נערכו במדינות רבות בעולם שינויים מקיפים בחקיקה הנוגעת לבנקים המרכזיים.
יצחק כהן: המגמה העיקרית של שינויים אלה מתמקדת בהגדרה ברורה של מטרות הבנק המרכזי ויעדיו ובחיזוק עצמאותו של הבנק המרכזי בקביעת הכלים להגשמת מטרותיו ולהשגת יעדיו ובדרך הפעלתם של כלים אלו.
יצחק כהן: בדצמבר 1997 מונתה ועדה בראשותו של שופט בית המשפט העליון בדימוס דב לוין, כדי לבחון את השינויים הנדרשים בחוק ולאחר בחינת הנושא המליצה הוועדה על חקיקת חוק חדש לבנק ישראל.
יצחק כהן: לאחר גלגולים שונים, אנחנו שמחים להביא בפניכם את הצעת חוק בנק ישראל, התש"ע-2010 בשעה טובה ומוצלחת.
יצחק כהן: השינויים העיקריים בחוק שבפניכם נוגעים לשני תחומים: התחום האחד הוא קביעה ברורה של יעדי הבנק המרכזי ותפקידיו.
יצחק כהן: אני מפנה אתכם בעיקר לסעיף 3 להצעת החוק.
יצחק כהן: המטרה המרכזית של הבנק, על פי החוק המוצע, היא שמירה על יציבות המחירים.
יצחק כהן: לצד מטרה זו, מטרת הבנק היא לתמוך במטרות אחרות של המדיניות הכלכלית של הממשלה, במיוחד צמיחה ותעסוקה.
יצחק כהן: התמיכה במטרות אלה של הממשלה תהיה כפופה לכך שאין בה פגיעה בהשגת יציבות המחירים לאורך זמן וכך נוצר איזון בין הצורך לשמור על יציבות מחירים לאורך זמן לבין הגשמת המדיניות הכלכלית של הממשלה.
יצחק כהן: בדרך זו נקבעת חלוקת עבודה ברורה בין הבנק המרכזי לבין הממשלה.
יצחק כהן: בנק ישראל אחראי בראש ובראשונה לשמירת יציבות המחירים כן יציבות מחירים הכרחית לשם השגת צמיחה בת קיימא, לשם השגת רמה גבוהה של השקעות ושל תעסוקה לאורך זמן.
יצחק כהן: הכלים העיקריים להשגת יציבות המחירים הם הכלים המוניטריים המופעלים בידי הבנק המרכזי.
יצחק כהן: את תחום יציבות המחירים קובעת הממשלה ובנק ישראל פועל באמצעות הכלים שברשותו לשמירה על יציבות המחירים בטווח שקבעה הממשלה.
יצחק כהן: הממשלה פועלת להשגת יעדיה הכלכליים האחרים בעיקר צמיחה, תעסוקה וצמצום פערים בחברה, יעדים שהם התנאי להגברת הרווחה של אזרחי ישראל.
יצחק כהן: הממשלה פועלת בעיקר באמצעות המדיניות התקציבית שלה, באמצעות שינויים מבניים מחוללי צמיחה ותומכי תחרות.
יצחק כהן: בנק ישראל מסייע לממשלה גם בהשגת יעדים אלה, אבל בכפוף לשמירה על היעד המרכזי שלו שהוא, כאמור, שמירה על יציבות המחירים לאורך זמן.
יצחק כהן: מטרה נוספת של בנק ישראל היא לתמוך ביציבות המערכת הפיננסית בישראל.
יצחק כהן: הניסיון של השנים האחרונות, ובפרט הניסיון של השנתיים האחרונות, מוכיח את החשיבות שבחיזוק השמירה על יציבות המערכת הפיננסית.
יצחק כהן: החוק מרחיב ומעמיק את תפקיד בנק ישראל גם בתחום זה.
יצחק כהן: עד כאן התחום האחד שבו מחדש החוק המוצע - קביעת מטרותיו של הבנק, חלוקת העבודה בין הבנק לבין הממשלה בקידום כלכלת ישראל.
יצחק כהן: התחום השני בו מחדש החוק נוגע לחיזוק עצמאות בנק ישראל ביחד עם יצירת מנגנוני קבלת החלטות שהם מנגנונים ציבוריים ושקופים.
יצחק כהן: על פי הצעת החוק תהיה לבנק ישראל ועדה מוניטרית בה שלושה נציגי ציבור לצד שלושה נציגי בנק ישראל ובראשם נגיד הבנק.
יצחק כהן: על פי המוצע לא יתקבלו החלטות מוניטריות בידי הנגיד לבדו אלא בידי ועדה שהוא עומד בראשה ושיש לו קול נוסף ומכריע במצב של תיקו.
יצחק כהן: בנוסף, תוקם מועצה מינהלית שתהיה אחראית על הנושאים המינהליים בבנק ובכלל זה יעלה המפקח על ההתנהלות התקינה והיעילה של הבנק, לדון בתוכניות העבודה של הבנק ולאשר נושאים של תקציב, הפעילות המינהלית של הבנק, של כוח אדם בבנק.
יצחק כהן: המועצה המינהלית תורכב משבעה חברים אשר חמישה מתוכם, לרבות יושב הראש, יהיו נציגי ציבור.
יצחק כהן: במסגרת המועצה המינהלית תפעל גם ועדת ביקורת שכל חבריה יהיו נציגי ציבור.
יצחק כהן: לצד המנגנונים הנזכרים קובע החוק המוצע גם מנגנוני בקרה כדי להבטיח שעצמאות מלאה לבנק בקביעת המדיניות שבידו והפעלתם תלווה בשקיפות, אחריות ואחריות דיווחית לבנק, מה שמכונה אקאונטביליטי, כלפי הכנסת, כלפי הממשלה וכלפי הציבור.
יצחק כהן: קביעה ברורה של מטרות הבנק ותפקידיו משקפים את התפיסה הרווחת היום בין חיזוק עצמאות הבנק ביחד עם קביעת מנגנוני ניהול ציבוריים ושקופים, מתחייבים בחלוף השנים מאז חוקק חוק בנק ישראל הקיים.
יצחק כהן: הם מתחייבים עוד יותר לאור הניסיון העולמי בעקבות השנים האחרונות.
יצחק כהן: אני מודה לכל העוסקים במלאכה.
יצחק כהן: לבנק ישראל, לנגיד בנק ישראל, לסגניו, למשרד האוצר, לשר האוצר, למשרד המשפטים, לשר המשפטים, ולמשרד ראש הממשלה וראש הממשלה.
יצחק כהן: אני שמח שהגענו ליום הזה.
יצחק כהן: אני מבקש ממך אדוני היושב ראש להכין את החוק לקריאה שנייה ושלישית ושסוף סוף נוכל לברך על המוגמר.
משה גפני: תודה רבה אדוני סגן שר האוצר.
משה גפני: אדוני נגיד בנק ישראל.
סטנלי פישר: אדוני היושב ראש, אדוני סגן שר האוצר, חברי הכנסת, חברי הוועדה.
סטנלי פישר: אני רוצה להודות לך על שהגענו - כולם מדברים במונחים של תפילות – לשלב הזה של דיון, כאשר דנים בהצעת חוק בנק ישראל.
אמנון כהן: שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה.
סטנלי פישר: נכון.
סטנלי פישר: אין לי הרבה מה להוסיף על דבריו של סגן השר יצחק כהן לגבי ההיסטוריה של החוק.
סטנלי פישר: כאשר סגן השר היה בן 3, אני הייתי קרוב לבר מצווה שלי, ומאז קרו לפחות שני דברים חשובים: האחד, המשק הישראלי, החברה הישראלית ומערכת השלטון בארץ עכשיו לגמרי שונים מכפי שהיו לפני חמישים ושש שנים.
סטנלי פישר: הדבר השני השונה הוא שהבנה במקצוע של תפקיד בנק מרכזי ובנקאות מרכזית, השתנתה מאז 1954.
סטנלי פישר: בשנת 1985 הייתה התפתחות מאוד חשובה בתפקיד הבנק המרכזי כחלק של תוכנית הייצוב.
סטנלי פישר: אני הייתי במקרה אז בצד האמריקאי וג'ורג' שולץ שהיה מזכיר המדינה לא דרש מישראל תנאים לקבלת הסיוע שהמדינה קיבלה אז, שהיה מיליארד וחצי דולר, ואז מיליארד היה שווה משהו אלא הוא עמד רק על דבר אחד:
סטנלי פישר: שהמדינה תעביר את חוק אי הדפסת כסף משום שעד אז כאשר הממשלה רצתה כסף ולא היה לה, היא ביקשה מהבנק להדפיס את הכסף וכך הגענו לאינפלציה של מעל 400 אחוזים בשנת 1984 וב-1985.
סטנלי פישר: השינוי הזה היה תחילת התהליך שהוביל לעצמאות בנק ישראל ואנחנו עכשיו מטפלים בשלב הבא.
סטנלי פישר: כמו שאמר סגן השר, בשנת 1997 מי שהיה אז ראש הממשלה, בנימין נתניהו, ומי שהיה אז שר האוצר, והיום הוא שר המשפטים, יעקב נאמן, הקימו את ועדת לוין על מנת להציע שינויים בחוק.
סטנלי פישר: בשנת 1998 הם הציגו את הדוח להם אבל איכשהו החוק לא יצא.
סטנלי פישר: משנות ה-90 ועד היום היו כל מיני הצעות חוק אבל התחלנו לעבוד באופן מאוד בסיסי ורציני מול האוצר בשנת 2006.
סטנלי פישר: העבודה הייתה קשה ויש סיבה לכך.
סטנלי פישר: יש מתח מבני בין האוצר לבנק המרכזי וזה משום שלבנק המרכזי יש משהו שהאוצר היה מעדיף שיהיה בידיו וזאת היכולת להדפיס כסף אבל לטובת המדינה צריך לא לתת למדינה את היכולת הזאת.
סטנלי פישר: אי אפשר לפתוח את הדלת הזאת וזה מקור המתח.
סטנלי פישר: שנינו עובדים באותו תחום במשק וזה טבעי שיש מתח בין שני המוסדות האלה.
סטנלי פישר: זה קורה בכל העולם, אבל אנחנו יוצאים מן הכלל ביכולת שלנו.
סטנלי פישר: אחרי תקופה ארוכה הגענו להסכם עם האוצר, זה דרש את עזרתו של ראש הממשלה, של שר המשפטים וכל מיני גורמים במשק, אבל הגענו אליו.
סטנלי פישר: למרות כל המתחים שהיו, אני גם רוצה להכיר תודה לאנשים שעבדו מולנו, כולל את יואל בריס, היועץ המשפטי של משרד האוצר וגם אחרים מהאוצר, משום שבסוף הם הבינו – גם בטח בשלבים ביניים – שמה שאנחנו מציעים זה לא חוק להקל על בנק ישראל אלא זה חוק לשפר את הניהול של המדיניות הכלכלית של המשק הישראלי.
סטנלי פישר: כאשר אני אומר שזה לא חוק שעוזר כל כך לנגיד לנהל את הבנק, בעצם זה מטיל עליו מגבלות בכל מיני מקומות אבל מה שחשוב כאן זה מה שיהיה חשוב למשק במשך חמישים השנים הבאות וזה לפחות הייתה הכוונה שלנו.
סטנלי פישר: מה יש בחוק.
סטנלי פישר: אני רוצה להדגיש ארבעה דברים.
סטנלי פישר: יש את החוברת הקטנה שאני מקווה שהגיעה אל חברי הוועדה.
סטנלי פישר: יש הגדרה ברורה של מטרות ויעדי הבנק, יש שינוי חשוב מאוד בדרך קבלת ההחלטות על ריבית, על מדיניות מוניטרית, יש שינוי לא פחות חשוב בדרך ניהול הבנק בממשל תאגידי של הבנק המרכזי, דרך הקמת מועצה מינהלית, יש שינוי בדרך קביעת השכר או תהליך ערעור על מה שנקבע בתוך הבנק.
סטנלי פישר: לדעתי שלושת השינויים אליהם התייחסתי בהתחלה, הם החשובים ביותר אבל מכיוון שכולם תמיד מתעניינים כמה משתכר עובד בבנק ישראל, העניין של השכר יקבל הרבה תשומת לב.
סטנלי פישר: לגבי היעדים של הבנק.
סטנלי פישר: סגן השר תיאר אותם באופן מדויק.
סטנלי פישר: היעד העיקרי הוא שמירה על יציבות המחירים - עד כאן זה יכול להיות קונטרברסיאלי – לאורך זמן.
סטנלי פישר: מה זה לאורך זמן?
סטנלי פישר: זאת אומרת שאם קורה משהו שגורם לאינפלציה זמנית, החוק לא דורש מאתנו לעבוד מיד כדי להחזיר את האינפלציה לתוך יעד יציבות המחירים תוך חודש.
סטנלי פישר: זה אפילו מוגדר בחוק.
סטנלי פישר: יש לנו שנתיים להחזיר את האינפלציה לתוך יעד יציבות המחירים.
סטנלי פישר: זאת אומרת, לא נצטרך לנקוט בצעדים דרסטיים שיגרמו נזק לצמיחת המשק כדי להחזיר את האינפלציה לתוך יעד המחירים.
סטנלי פישר: זאת גישה שידועה בספרות כיעד יציבות גמיש והגמישות היא בכך שיש לך זמן להחזיר את זה.
סטנלי פישר: אם כן, לאורך זמן היה לנו דיון על דברים שהם ברמת עברית הרבה יותר גבוהה מהיכולת שלי להבין, האם לאורך זמן במשך תקופה של שנה היו כל הדברים האחרים.
סטנלי פישר: בטווח הארוך, יש ביטוי מפורסם בכלכלה של קנז שהיה הכלכלן המוביל באמצע המאה הקודמת, שאמר שבטווח הארוך כולנו נפטרים.
סטנלי פישר: כאשר אתה אומר לכלכלן כלכלה לטווח ארוך, זאת אומרת מחר.
שי חרמש: הסוף ידוע.
שי חרמש: השאלה איך מגיעים אליו.
סטנלי פישר: אמרנו לא לטווח ארוך אלא לאורך זמן.
סטנלי פישר: זאת אומרת, במשך שנה ואפילו שנתיים.
סטנלי פישר: זה היעד העיקרי, אבל יש שם גמישות משום שזה חשוב לא להתמקד רק באינפלציה.
סטנלי פישר: היעד השני הוא לתמוך בהשגת היעדים האחרים של הממשלה, כל עוד זה לא נוגד את השגת היעד העיקרי.
סטנלי פישר: זה מדגיש את הצמיחה והתעסוקה ואומר מה הכוונה כאן.
סטנלי פישר: לקחת בחשבון שהבנק המרכזי משפיע גם על צמיחה וגם על תעסוקה כאשר הוא מקבל החלטות על הריבית.
סטנלי פישר: ברור לכולם שזה המצב.
סטנלי פישר: למה התנאי הזה?
סטנלי פישר: משום שכל פעם בעבר – ואני מניח שזה היה קורה גם בעתיד – כאשר אתה מגיע לנקודה הבאה שאתה הגעת למשל לרף העליון, לגבול העליון של יעד המחירים, אתה אומר שאם אני אעלה כאן את הריבית כדי לטפל באינפלציה, זה יגרום לאבטלה וזה לא שווה.
סטנלי פישר: כך אתה כל הזמן עולה ועולה מדרגה באינפלציה וזה היה התהליך שראינו.
סטנלי פישר: אני זוכר, עת הייתי כאן בשנת 1984, שבדיונים שהיו לי בבנק ישראל, הייתי אז כלכלן פרופסור, אמרו לי שכאשר האינפלציה היא 200 אחוזים ואם נעלה את הריבית, נקבל אבטלה, אבל בסוף צריכים לטפל בזה.
סטנלי פישר: הסיבה לומר בסוף שכל עוד זה לא נוגד להשגת יעדי האינפלציה, זה ישים קץ, כאשר מגיעים לנקודת החלטה, לומר שהבנק המרכזי מטפל באינפלציה כיעד העיקרי.
סטנלי פישר: רוב הזמן זה לא רלוונטי.
סטנלי פישר: מה שקרה במשבר האחרון זה מה שקורה בדרך כלל.
סטנלי פישר: כלומר, הורדנו את הריבית בהרבה כדי לעודד צמיחה.
סטנלי פישר: לא הייתה בעיה של אינפלציה ולכן לא הצטרכנו אפילו לקחת בחשבון את התחלופה הזאת בין אינפלציה וצמיחה.
סטנלי פישר: זה בדרך כלל המצב.
סטנלי פישר: לפעמים יש משהו שגורם לאינפלציה שלא נותן גם תמריץ לצמיחה.
סטנלי פישר: במקרים היוצאים מן הכלל האלה, החוק מגדיר מה אנחנו צריכים לעשות.
סטנלי פישר: המטרה השלישית היא לגרום ליציבות הפיננסית של המשק.
סטנלי פישר: התפקיד המסורתי של הבנק המרכזי הוא מה שנקרא להיות המלווה לעת מצוקה.
סטנלי פישר: קוראים לזה באנגלית: לנד אוף לוסט ריזורט.
סטנלי פישר: אם מתרגמים את ה-לנד אוף לוסט ריזורט לעברית, זה לא בדיוק נשמע טוב בעברית, זה מלווה כמוצא אחרון.
סטנלי פישר: אנחנו קוראים לזה תפקיד הבנק המרכזי, כאימא.
סטנלי פישר: זאת האימא שצריכים לרוץ אליה כאשר יש משבר פיננסי, כאשר צריכים מימון כדי להציל וזה התפקיד המסורתי של הבנק המרכזי.
סטנלי פישר: אם כן, אלו שלושת היעדים.
סטנלי פישר: זה פחות או יותר מה שמקובל בעולם בבנקים מרכזיים ששינו את החוקים שלהם בשני העשורים האחרונים.
סטנלי פישר: דבר נוסף הוא דרך קבלת ההחלטות על הריבית.
סטנלי פישר: היום הנגיד מקבל את ההחלטה על הריבית.
סטנלי פישר: אני מקבל את זה בהתייעצות עם המנהלים הבכירים בבנק ישראל.
סטנלי פישר: אנחנו יושבים ויש תהליך ארוך.
סטנלי פישר: מהחוקרים בבנק אנחנו מקבלים דיווח על מצב המשק הישראלי והמשק העולמי, ואחר כך יושבים בצוות קטן ודנים בזה.
סטנלי פישר: אני מקבל מכל מנהל בכיר רלוונטי המלצה מה לעשות ואחרי דיון, אני מקבל החלטה.
סטנלי פישר: בדרך כלל אני הולך עם ההמלצות שקיבלתי אבל לפעמים לא וזאת זכותי.
סטנלי פישר: כל המחקר בעולם מוכיח שלמרות העובדה שלפעמים בן אדם יחיד מקבל החלטה יותר טובה מאשר ועדה, בממוצע זה לא נכון.
סטנלי פישר: אי אפשר לומר שוועדה תמיד מקבלת החלטה יותר טובה אבל בממוצע זה נכון ואכן צריכים להאזין לאחרים.
סטנלי פישר: החוק אומר שעוברים מהמצב הנוכחי, בו הנגיד מקבל את ההחלטה, למצב בו תהיה ועדה מוניטרית שתקבל את ההחלטה.
סטנלי פישר: זאת תהיה ועדה שמורכבת משלושה אנשי בנק ישראל, שלושה אנשים מחוץ לבנק ישראל, אנשים מקצועיים בתחום המקרו כלכלה או בתחום המימון או בתחום הכלכלה הבין לאומית, אבל מומחים.
סטנלי פישר: זה יהיה תפקיד עם הרבה אפשרויות לניגוד עניינים, כך שהם יצטרכו להיות אנשים שלא יהיו להם ניגודי עניינים והם לא יוכלו להיות חברים בוועדה שמקבלת את ההחלטה על הריבית ובו בזמן להיות יועצים או יושבי ראש של איזו ועדת פנסיה באיזה מקום אחר.
משה גפני: בפגישה שלנו אמרתי לך שזה מאוד מעניין שאתה מוריד מעצמך את הסמכויות ואתה מעביר אותן לוועדה, וזה בסדר, ואתה עוד נלחם שזה יתקבל.
משה גפני: מורידים ממך את הכוח.
סטנלי פישר: זה נכון.
שי חרמש: יש סמכויות לא פורמליות שהן שוות הרבה יותר מאשר סמכויות פורמליות.
משה גפני: לנגיד יש היום כוח ביד.