GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: ה צ ב ע ה פניה מספר 25 – אושרה פה אחד פנייה מספר 29 – משרד החינוך
שירה גרינברג: הפנייה הזאת נועדה לתקצב שינויים פנימיים בתקציב החינוך כאשר בין היתר מתוקצבים בה הנושאים הבאים: כ-14.5 מיליון שקלים ליד ושם, וזה על פי סיכום בין המשרדים.
שירה גרינברג: יש כ-12.5 מיליון שקלים לפרוייקט עתידים שזה גם כן על פי סיכום בין המשרדים.
שירה גרינברג: עתידים זה פרוייקט שלוקח תלמידים מהפריפריה, מאתר אותם, מאתר תלמידים מצטיינים מהפריפריה כדי להכשיר אותם לחזור להיות אחר כך מורים בפריפריה, מורים למדעים, למתמטיקה וכולי.
שירה גרינברג: יש כיום מחסור, כפי שאתם יודעים, במורים בפריפריה וזאת אחת התוכניות שבעצם נועדה לפתור את הנושא הזה.
אמנון כהן: ליד ושם, זה עבור כניסות הילדים למקום?
שירה גרינברג: יד ושם, זה משהו אחר והוא בפני עצמו.
שירה גרינברג: תקציבים עבור יד ושם.
שירה גרינברג: משרד החינוך שם כסף ומשרד האוצר שם כאן כסף תוספתי.
אמנון כהן: לאיזו מטרה?
אמנון כהן: לאחזקה שוטפת?
שירה גרינברג: זה לטובת מספר נושאים ביד ושם, גם נושא של התיעוד של הניצולים, גם לנושא המחקר של השואה.
שירה גרינברג: זה עבור הנושאים השונים שיד ושם מטפלת בהם.
שירה גרינברג: מעבר לזה, יש כאן בעצם השלמה של 20 מיליון שקלים על פי החלטת ממשלה מספר 188 בנושא קליטת בני העדה האתיופית.
אמנון כהן: איפה זה יהיה?
אמנון כהן: באיזה משרד?
שירה גרינברג: במשרד החינוך.
אמנון כהן: זה ילך לבתי הספר?
שירה גרינברג: זה מתחלק בין כל בתי הספר על פי הרישומים של התלמידים האתיופים כעזרה ותגבור לטובת האוכלוסייה הזאת.
שירה גרינברג: החלטת הממשלה הזאת מדברת על כך שכל משרד מחויב לתקצב בסכום מסוים וזאת ההתחייבות של משרד החינוך לנושא הזה, על פי החלטת הממשלה.
שירה גרינברג: בנוסף יש תקצוב של כ-32 מיליון שקלים לטובת ההטמעה, הבקרה וההשתלמויות של רפורמת אופק חדש.
שירה גרינברג: מתוקצבים 1.2 מיליון שקלים לקרן וולף.
שירה גרינברג: יש כאן תקן אחד שנוסף לרמ"ה, הרשות למדידה והערכה של משרד החינוך, שהיא רשות בהקמה שלאט לאט אנחנו עדים להתפתחות שלה.
שירה גרינברג: אם יש לכם שאלות נוספות, בבקשה.
משה גפני: מה זה הדובר?
שירה גרינברג: אלה שינויים פנימיים בתוך משרד החינוך.
משה גפני: זה לשכר?
שירה גרינברג: משרד החינוך, בתוך תקציבו, מעביר לטובת הנושאים שהוא צריך.
שירה גרינברג: כאן ספציפית מדובר על פעולות שהדובר צריך לעשות לטובת עידוד רפורמת אופק חדש, לטובת דברים שונים.
משה גפני: מה זה מלגות ומענקים לתלמידים, 23 מיליון שקלים?
שירה גרינברג: זאת התחייבות של מנכ"ל משרד החינוך בזמנו לגבי נושא תשלומי הורים.
שירה גרינברג: כאשר הייתה ועדת החינוך בנושא תשלומי הורים, המנכ"ל התחייב שהוא יעמיד את תקציב המלגות על סך של 55 מיליון שקלים ובעצם הוא מתקצב כאן את ההשלמה הזאת כדי להעביר את התקנה ל-55 מיליון שקלים והכסף הזה מחולק על פי קריטריונים סוציו אקונומיים שהמנהלים מעבירים למשרד החינוך כדי להקל על תשלומי ההורים לאוכלוסיות חלשות.
משה גפני: בכל זאת אני רוצה לשאול.
משה גפני: אני לא מדבר על החינוך החרדי בכלל, אבל למה הרשתות לא כלולות בתוכניות הללו?
שירה גרינברג: איזה תוכניות?
שירה גרינברג: ראשית, באופן כללי, לגבי שעות ותוכניות כלליות, כאשר משרד החינוך מנהל – הן בפנים.
משה גפני: אני שואל לגבי זה.
שירה גרינברג: דרך אגב, אני לא מספיק בקיאה, אני לא בטוחה שהמלגות לא הולכות גם לאוכלוסייה החרדית.
שירה גרינברג: לא הייתי שוללת את זה.
משה גפני: לא האוכלוסייה החרדית.
משה גפני: אני שאלתי לגבי הרשתות.
שירה גרינברג: כולל גם הרשתות.
שירה גרינברג: אני לא בטוחה שהן לא זכאיות על פי זה.
שירה גרינברג: אני חושבת שזה על פי קריטריונים סוציו אקונומיים בלבד שמקבלים ואז מחלקים את זה לכלל המערכת.
מנחם אליעזר מוזס: לגבי הילדים זה נכון שמחלקים.
שירה גרינברג: זה הולך לכולם.
שירה גרינברג: זה הולך לכל מי שזכאי.
משה גפני: היא אומרת את מה שהיא יודעת.
משה גפני: אני לא נוהג לתת להם הכשר בגלל שיכול להיות שבמשרד החינוך פתאום אתה מוצא ואל תיתן להם הכשר.
משה גפני: יכול להיות מה שהיא אומרת שזה נכון.
אמנון כהן: בעמוד האחרון, מורידים מענקים לפיתוח מבני תרבות, ספורט, מתנ"סים ונוער.
אמנון כהן: למה מורידים שם 4 מיליון שקלים?
משה גפני: נתנו את זה בתקציב הקודם לציון פיניאן ועכשיו מורידים.
אמנון כהן: אני מכיר כמה מתנ"סים שצריכים לעבור שיפוץ.
שירה גרינברג: אני אסביר.
שירה גרינברג: אתם רואים את רמת התוכנית.
שירה גרינברג: ברמת התקנות יש שם רזרבה ליד ושם שהיא כסף שמוסיפים בעצם ליד ושם במסגרת הסיכום שציינתי קודם.
שירה גרינברג: אין שם כל ירידה בתקציב לטובת הנושאים האלה.
שירה גרינברג: זה פשוט מקור תקציבי.
שירה גרינברג: זה אמור לגבי הסעיף הספציפי עליו דיברת.
אמנון כהן: דיבר אתי מנהל מתנ"ס של עיר מסוימת והוא זקוק לשיפוץ בסכום של 2 מיליון שקלים.
אמנון כהן: פעם זה היה במשרד השיכון, אחר כך קיצצו שם ואין כסף.
אמנון כהן: אני אומר שאתם מקצצים כאן כרגע 4,600 מיליון שקלים.
אמנון כהן: אם כן, תחזירו את זה בבקשה, את ה-2 מיליון שקלים כדי לעזור לאותה עיר שישפצו לה את המתנ"ס.
שירה גרינברג: רציתי להבהיר שזה לא קשור.
אמנון כהן: אלא אם כן תבטיחי לי שמתוך ה-8 מיליון שקלים שנשארים, 2 מיליון הולכים לשם, לאותו מתנ"ס.
שירה גרינברג: אתה יודע שאני לא יכולה להבטיח את זה.
שירה גרינברג: זה על פי הקריטריונים הקיימים.
שירה גרינברג: שנית, כפי שאמרתי קודם, הכסף הזה לא נלקח מתקנה שקשורה למענקים לפיתוח מתנ"סים.
שירה גרינברג: הכסף הזה נלקח מתקנת רזרבה ליד ושם.
אמנון כהן: לא כתוב.
שירה גרינברג: נכון, כי אתה רואה ברמת התוכנית.
שירה גרינברג: אני נותנת לך את המידע הנוסף שאתה לא רואה ברמת התקנות מאיפה הכסף הזה נלקח.
אמנון כהן: יש מצוקה אמיתית במבנים האלה.
משה גפני: מה אתה מציע לעשות?
אמנון כהן: שהשר יסביר לי.
משה גפני: אתה רוצה שנביא את השר?
משה גפני: אני לא חושב שזה המקרה, אבל בסדר.
אמנון כהן: אלא אם כן תפתרו את הבעיה של אותה עיר.
משה גפני: תדבר עם שירה ותעביר את העניין הזה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 29 – אושרה
משה גפני: חבר הכנסת אמנון כהן נמנע.
משה גפני: אני מבקש ממך, אם את יכולה, לשמוע ממנו על איזו עיר הוא מדבר ולנסות לפתור את הבעיה הזאת.
משה גפני: פנייה מספר 30 – מינהל מקרקעי ישראל אני יוצא מדעתי עם כל העניין הזה.
משה גפני: היה מסוכם עם נתיבות.
משה גפני: עברו 5 מיליון שקלים.
משה גפני: עם כל הכבוד, אתמול היה כאן יחיאל זוהר.
אריאל יוצר: אני מכיר את הנושא.
אריאל יוצר: בשנה שעברה 30 מיליון שקלים עברו.
אריאל יוצר: מינהל מקרקעי ישראל לא הספיק להוציא את הכסף.
משה גפני: מה זה לא הספיק?
משה גפני: הם עשו את זה הרי בכוונה.
משה גפני: עם כל הכבוד, יש דברים שגם אנחנו יודעים.
משה גפני: הוא עשה את זה בכוונה.
אריאל יוצר: אני לא חושב שהוא עשה את זה בכוונה.
אריאל יוצר: הם לחצו עלינו מאוד להעביר את הכסף.
משה גפני: אני אומר לך מה הבעיה שלי.
משה גפני: הבעיה שלי היא שיש ראש עיר טוב, עיר פיתוח, עיר מתפתחת ואני רוצה לעזור לו, ואני התקשרתי לכמה אנשים במינהל מקרקעי ישראל ומה שאחד אמר על זה שעיכב, מה שאנשים בתוך המינהל אמרו לי.
משה גפני: אתה יכול לומר לי אם הכסף יעבור?
אריאל יוצר: הכסף נמצא בפנייה הזאת, מחדש.
משה גפני: אתה אחראי לזה שנתיבות תקבל את הכסף?
משה גפני: באמת, עם כל הכבוד, אתם לא יכולים לשחק.
משה גפני: גם כך עושים לרשויות אני לא יודע מה.
אריאל יוצר: אני אעשה כל מאמץ שזה יקרה.
משה גפני: אני מבקש ממך שזה יקרה.
אריאל יוצר: בסדר.
משה גפני: זה פיתוח השכונות שם.
אריאל יוצר: בסדר גמור.
אריאל יוצר: אנחנו מתקצבים.
משה גפני: זה גם לא איזה עניין סקטוריאלי.
אריאל יוצר: אנחנו מתקצבים את העניין.
משה גפני: עשה לי טובה, טפל בזה.
משה גפני: כשראיתי את הפנייה הזאת, חשבתי לא לאשר אותה כי זה פשוט מעצבן.
אריאל יוצר: אני אדבר אתם.
ציון פיניאן: מינהל מקרקעי ישראל, יש כאן תקצוב התחייבות בגין 2009 לעבודות פיתוח ברשויות מקומיות.
ציון פיניאן: לאיזה רשויות?
משה גפני: נתיבות.
אריאל יוצר: בין היתר נתיבות.
אריאל יוצר: בנוסף לנתיבות, יש עוד.
אריאל יוצר: כל הפרוייקטים שמתוקצבים הם פרוייקטים כמובן שעברו ועדת פרוייקטים ואושרו.
ציון פיניאן: אפשר להגיש רביזיה או שאתה אומר לי לא?
אריאל יוצר: אני אסביר בדיוק.
ציון פיניאן: תסביר לי אחר כך.
משה גפני: אם אתה מגיש רביזיה, זה עושה בעיה לנתיבות.
ציון פיניאן: אם הוא יתחייב שהוא מעביר את הכסף, אני לא אגיש.
אריאל יוצר: בוודאי.
אריאל יוצר: אני אלחץ עליהם.
ציון פיניאן: המינהל יותר גרוע מהאוצר.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 30 – אושרה פה אחד
עמית סדן: רפרנט הגנת סביבה, אגף התקציבים.
עמית סדן: הפנייה נועדה למימון החלטות ממשלה והסכמים עם רשות הטבע והגנים, בכלל זה הנושאים כדלקמן: שיפוי עבור אובדן הכנסות נוכח המשבר הכלכלי העולמי, כ-8 מיליון שקלים, פעולות ניטור, אכיפה וניקיון במימון המשרד להגנת הסביבה, כ-4,5 מיליון שקלים, תגבור מערך האכיפה, 3 מיליון שקלים, ועבודות שיקום וטיפול באתר מצדה ועובדת, כמיליון וחצי שקלים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 33 עד 35 – אושרו פה אחד פניות מספר 36 ו-37 – משרד החינוך
שירה גרינברג: הפנייה נועדה להעברת 16 מיליון שקלים מתקציב ההסעות של משרד החינוך לתקציב השוטף של משרד החינוך.
שירה גרינברג: מההסעות שבתקציב השוטף לתקציב הפיתוח של משרד החינוך ואני אסביר מה קרה.
שירה גרינברג: בשנת 2009 לטובת הגדלת הביצוע העבירו כסף מעודפים מחויבים שלא היה בהם שימוש מכיוון שהתשלומים צריכים להתבצע עכשיו לטובת ההסעות, וכרגע מחזירים את זה בחזרה מכיוון שכרגע כן צריך לעשות את התשלומים וכל זה לטובת הגברת הביצוע.
שירה גרינברג: זה החזר.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 36 ו-37 – אושרו פה אחד תודה רבה.
פניה קירשנבאום: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.
פניה קירשנבאום: המסקנות הסופיות של ועדת חודק התעכבו ואני מקווה שזה לטובה אבל אני בטוחה שנשמע ממקור ראשון, כאשר הוא יגיע לכאן, מה הן המסקנות,.
פניה קירשנבאום: בינתיים נתחיל את הדיון בלעדיו ונשמח אם הוא יצטרף אלינו, כך שנוכל לשאול שאלות.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לפתוח בכמה מלים ולומר למה החלטתי לקיים דיון נושא של הביטוח או כל מה שקשור לרעידות אדמה, ואולי חלק מהמלים מיותרות.
פניה קירשנבאום: אני מניחה שחלק מהגופים שהוזמנו ונמצאים כאן מודעים למצב שאנחנו נמצאים באזור ססמולוגי שמועד לרעידות אדמה.
פניה קירשנבאום: ידוע לנו, או יש הערכות, שכל מאה שנים מתרחשת כאן רעידת אדמה בסדר גודל של בן 7.2 ל-7.5 לפי סולם ריכטר ואפילו – קראתי על כך – שוועדת ההיגוי שהוקמה ב-1999 ועסקה בכל הנושאים האלה העריכה מה יהיו הנזקים אם תתרחש כאן רעידת אדמה.
פניה קירשנבאום: כמובן שזה יפגע בעמק בית שאן, עובר בעפולה, ים המלח עד הערבה, עד מכתש רמון.
פניה קירשנבאום: כאשר אני מנתחת את ההערכות, מה יכולים להיות הנזקים בעקבות רעידת אדמה, הם מציינים שצפויים להיות 16 אלף הרוגים, 6,000 פצועים קשה, 83 אלף פצועים קל, 377 אלף מפונים, 100 אלף מבנים הרוסים, 20 אלף מבנים עם נזק כבד, 104 אלף מבנים עם נזק קל עד בינוני.
פניה קירשנבאום: אני שואלת את עצמי, מעבר לאובדן האנושי ונזק, לאחר כל מה שאנחנו קוראים, האם יש הערכה של הנזק הכלכלי שיכול להיות למדינת ישראל בעקבות אירוע כזה.
פניה קירשנבאום: על מנת לגבש את עמדתי ודעתי בנושא של הביטוח, ניסיתי לגייס קצת מידע.
פניה קירשנבאום: הגעתי למסקנה שלדלות מידע באמצעות הערכות וביטוחי רעידת אדמה, זה מידע מסווג ביותר ואפילו יותר מסווג מהכור בדימונה.
פניה קירשנבאום: כך לפחות אני גיליתי.
פניה קירשנבאום: אנחנו נאלצנו להפעיל קשרים כדי לקבל מידע.
פניה קירשנבאום: פנינו למחלקת המחקר של הכנסת שתעזור לנו, אבל גם היא התקשתה להשיג את המידע.
פניה קירשנבאום: בסופו של דבר אומר לכם מה הצלחנו לגלות, אבל אני אשמח אם אתם אחר כך תתייחסו ותאמרו מה לא הצלחנו לגלות או אולי תאירו את עינינו בדברים שאנחנו לא מודעים להם ואני אשמח מאוד להיות מודעת להם.
פניה קירשנבאום: המדינה מבטחת את עצמה בתחום משרדי הממשלה, דיור ציבורי, בתי חולים ועוד רמת כיסויים כאלה ואחרים שלא בדיוק מפורטים.
פניה קירשנבאום: אנחנו יודעים שיש ביטוח של חברות ממשלתיות כמו למשל מע"צ מבטחת כנראה גשרים ומחלפים, אנחנו יודעים שחברת מקורות מבטחת את המוביל הארצי, וכאשר נגעתי למשל במשרד הביטחון – ונמצא כאן נציג משרד הביטחון, רשות החירום הלאומית – הבנו שהמשרד למשל לא מבוטח, אם אני לא טועה, בכל הנושא של רעידת אדמה אלא הם אומרים שכאשר הדבר הזה יקרה, הם ישתמשו תקציב המדינה או בתקציב של משרד הביטחון כפי שמוגדר לכיסוי הנזקים.
פניה קירשנבאום: האם תקציב משרד הביטחון הוא לא תקציב המדינה?
פניה קירשנבאום: ואם יהיה אירוע כזה גדול, עד כמה למדינה יהיה תקציב פנוי ופתוח?
פניה קירשנבאום: כאן מדובר כמובן במחנות צה"ל וכולי.
פניה קירשנבאום: אם מקורות מבטחת את המוביל הארצי, האם מבוטחים מאגרי מים?
פניה קירשנבאום: האם מט"ש – מתקן טיהור שפכים - מבוטח?
פניה קירשנבאום: יש כל כך הרבה שאלות בנושא ואני מקווה שאוכל לשאול אותן בהמשך, אבל חלק מהדברים, כפי שהבנתי, בכלל לא מבוטחים.
פניה קירשנבאום: לכן ביקשתי לכנס את ישיבת הוועדה ולשמוע מהגורמים או מהנציגים שנמצאים כאן מה כן מבוטח.
פניה קירשנבאום: אני גם מבינה שיש מספר חלופות לביטוח.
פניה קירשנבאום: ממידע שקיבלנו מחברת ענבל נאמר לנו שהם בסך הכל יכולים – אם יקבלו כהוראה או כהמלצה – לבטח את הכל וגם יכולים לנצל אולי את יתרון הגודל.
פניה קירשנבאום: למה זה למשל לא נעשה?
פניה קירשנבאום: למה כל גוף צריך לבטח את החלק שלו ולמה שהמדינה לא תרכז את כל הנושא של הביטוח אצל גורם אחד?
פניה קירשנבאום: שאלה נוספת היא כמה עולה הביטוח הזה למדינה.
פניה קירשנבאום: זה שכל החברות הממשלתיות או חלקן מבטחות, אין לי למשל שום מידע כמה כל חברה משלמת עבור הביטוח שלה ומה האלטרנטיבה אם היינו מאחדים את זה.
פניה קירשנבאום: אני פותחת את הנושא לדיון.
פניה קירשנבאום: אם יש מישהו שרוצה להתייחס למה שאמרתי או להגיב או אולי לסתור את מה שאמרתי, אני מאוד אשמח לשמוע.
אבי שפירא: אני רוצה לתקן את הערכות לגבי הנזקים שהצגת.
אבי שפירא: ההערכות הן מאוד מאוד מקסימליות וזה מקרה מאוד מאוד קיצוני.
פניה קירשנבאום: של 7.5.
אבי שפירא: אני יושב ראש ועדת ההיגוי להיערכות לרעידות אדמה.
אבי שפירא: אנחנו בהחלט שוקלים לעשות הערכה מחודשת של היקף הנזקים, במיוחד לנוכח העובדה שקיבלנו לפני כשבועיים הערכה מחודשת על היקף המבנים במדינת ישראל שלא עומדים בתקן, שלא בנויים לפי התקן.
אבי שפירא: זה בערך רבע ממה שהערכנו או מה שקיבלנו ב-1999, כאשר ההערכה הזאת נעשתה.
אבי שפירא: סביר מאוד להניח שההיקפים יהיו הרבה יותר קטנים.
אבי שפירא: אני לא יודע אם רבע, אבל הם יהיו הרבה יותר קטנים.
אבי שפירא: נעשתה גם הערכה כלכלית, כמה הנזק הכלכלי למדינת ישראל יכול להיות.
אבי שפירא: לא הייתי רוצה לקרוא לזה הערכה אלא הייתי יותר רוצה לקרוא לזה ניחוש.
אבי שפירא: הניחוש היה סדר גודל של 50 מיליארד דולר.
אבי שפירא: עד כמה ששמעתי מהאוצר זה לא הרבה כסף אבל זה היה הניחוש שהיה אז.
אבי שפירא: אני לא יודע באיזו מידה הוא תקף היום או לא תקף היום וצריך לעשות את ההערכה הזאת מחדש.
אבי שפירא: אני מקווה שנספיק לעשות אותה עוד השנה, אם יהיו לנו כלים ועוד לא ברור שיש לנו כלים.
פניה קירשנבאום: אני בטוחה ש-50 מיליארד שקלים זה כלום בשביל המדינה כי הרי אנחנו מקצצים אפילו מענקי איזון ב-400 מיליון שקלים.
אבי שפירא: לא שקלים אלא דולרים.
פניה קירשנבאום: כן, דולרים, אני יודעת.
פניה קירשנבאום: אני אומרת שאם אנחנו מקצצים, אז 50 מיליארד דולר, כנראה זה כסף קטן ואנחנו מגייסים אותו ברגעים.
פניה קירשנבאום: אני לא מבינה איך פתאום כל כמות המבנים הצטמצמה לרבע.
פניה קירשנבאום: אני יודעת שיש את תמ"א 38, אבל עד כדי כך זה התקדם?
פניה קירשנבאום: זה לא התחום של הוועדה, אני באמת לא רוצה להיכנס לזה אלא אני רוצה להתמקד יותר בביטוח, אבל סתם מעניין עד כמה נעשה פיקוח על כל החיזוקים ועל המבנים משנת 1980 שכבר היו אמורים להיות בנויים, ועד כמה באמת ההערכה שלכם נכונה.
אבי שפירא: אני מעריך שההבדל נובע מפני שאז העריכו והיום ספרו.
אבי שפירא: זה כל ההבדל.
אבי שפירא: תמ"א 38 וכל מיני רעיונות מסביב לא הוסיפו יותר מ-100 מבנים לכאן או לכאן.
אבי שפירא: אני מעריך שזה ההבדל הבסיסי, אבל זה המספר המוסמך האחרון שיש לנו ממרכז למיפוי ישראל.
פניה קירשנבאום: אם כן, אולי בכלל לא צריך לבטח.
פניה קירשנבאום: אם אנחנו כל כך בקלות עומדים על נזקים, אולי חבל להשקיע כסף בביטוחים ואנחנו יכולים לגייס את הכסף הזה.
פניה קירשנבאום: גם זאת יכולה להיות שאלה.
פניה קירשנבאום: יכולים לומר שנפסיק לבטח, נחסוך את הכסף הזה וכאשר זה יקרה, נגייס כספים ונתמודד עם הבעיה.
זינה פרפליצין: אני מרכזת את תמ"א 38, מינהל התכנון, משרד הפנים.
זינה פרפליצין: העמדה של מינהל לתכנון במשרד הפנים היא שצריך לעודד חיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה ובמיוחד מבנים שבבעלות פרטית, שמיועדים למגורים, לא רק באמצעות תמ"א 38 אלא גם באמצעות כלים נוספים, בין היתר גם באמצעות ביטוח.
זינה פרפליצין: אנחנו חושבים שעלות הביטוח צריכה לשקף בצורה מאוד ברורה את העמידות של המבנים מפני רעידות אדמה.
זינה פרפליצין: אנחנו חושבים שבעלי הנכסים צריכים להיות מודעים וגם ערך הדירות צריך לשקף את עמידות המבנים או אי-עמידות המבנים.
זינה פרפליצין: אדם שקונה נכס, צריך במחיר של הנכס להרגיש שדירה שהיא לא מחוזקת ולא עומדת בדרישות התקן, צריכה לעלות הרבה פחות מדירה מחוזקת וגם עלות הביטוח צריכה לשקף את זה.
זינה פרפליצין: עד עכשיו לא נעשה שום דבר בתחום ואנחנו סוברים שצריך לעשות מעשה.
פניה קירשנבאום: ב-50 מיליארד דולר עליהם מדובר, אנחנו כוללים שם גם את הנזקים האזרחיים או שאנחנו מחשבים שאם מישהו לא ביטח את הנכס שלו וביתו נחרב לגמרי, זאת בעיה אישית לגמרי שלו והמדינה לא מתערבת?
אבי שפירא: היות והייתי שותף לחישובים, ההערכה הייתה הרבה יותר פשוטה.
אבי שפירא: העריכו כמה בערך עולה בניין, הכפילו אחד בשני ופחות או יותר קיבלו 50 מיליארד.
אבי שפירא: כאן מדובר בנזק מיידי.
אבי שפירא: זאת אומרת, מה יקרה בערך בתוך חמש דקות אחרי רעידת האדמה.
אבי שפירא: זה לא כולל את הנזק העקיף כי הנזק העקיף הוא הרבה יותר גדול.
אבי שפירא: המדינה תאבד שווקים, מפעלים לא יעבדו, מוצרים לא ייוצרו במדינת ישראל.
פניה קירשנבאום: אתה מתכוון נזק תשתיתי.
אבי שפירא: נזק לתשתיות ומעבר לזה.
אבי שפירא: אבל את הדברים האלה, אני לא יודע שמישהו עשה.
זינה פרפליצין: התקן הישראלי לעמידות מבנים בפני רעידות אדמה, ת"י 413, הוא מבטיח עמידות מבנים ללא התמוטטות ובלי נזק לחיי אדם, אבל זה לא אומר שהמבנים לא יינזקו, שלא יהיה צורך לשקם אותם, ושניתן בכלל יהיה לגור בהם אחר כך.
פניה קירשנבאום: מה אתם מציעים?
פניה קירשנבאום: אתם מציעים שכל אחד יבטח את עצמו?
פניה קירשנבאום: איך אתם מתכוונים לאכוף את נושא הביטוח האזרחי?
זינה פרפליצין: זה לא נושא שהוא בתחום אחריותנו.
זינה פרפליצין: אנחנו רק חושבים שלא נכון לסמוך רק על תמ"א 38 שניתנת רק ליוזמה של בעלי הבתים.
זינה פרפליצין: תמ"א 38 המציאה מנגנון שמאפשר להגיש בקשה להיתר לחיזוק מבנה ומעודדת באמצעות הענקת זכויות בנייה נוספות חיזוק מבנים, אבל זה הכל זכות של האנשים והאנשים יכולים לפעול לפי התמ"א ויכולים לא לפעול לפיה, והם ממש לא ממהרים לעשות זאת.
זינה פרפליצין: אנחנו חושבים שצריך לעודד חיזוק מבנים באמצעים נוספים, גם באמצעות ביטוח.
פניה קירשנבאום: נציג משרד הביטחון.
פניה קירשנבאום: איך אתה מתייחס לכל הנושא הזה שממשרד הביטחון לא מבטח בכלל את המתקנים שלו?
אורי בר חיים: אני רוצה להדגיש שאני לא נציג משרד הביטחון אלא אני נציג רשות חירום לאומית שנמצאת במשרד הביטחון.
אורי בר חיים: בחלוקת האחריות בין רשות חירום לאומית לבין ועדת ההיגוי לרעידות אדמה, הנושאים האלה שקשורים לביטוח, להיבטים של ביטוח, רח"ל עד היום פחות התעסקה בהם.
אורי בר חיים: אנחנו מדברים כאן יותר על ההיבטים שקשורים לשיקום ארוך הטווח, אחרי רעידת אדמה, וזה תחום שנכון להיום הוא לא באחריות או בהובלה של רח"ל.
אורי בר חיים: יחד עם זאת, רח"ל כן סבורה שהנושא של ביטוח הוא נושא חשוב וצריך לטפל בו וצריך לקדם אותו.
אורי בר חיים: במסגרת הדברים שנאמרו כאן, אני באמת חושב שצריך לתת לזה יותר דגש ותשומת לב גם בהמשך.
פניה קירשנבאום: אם לא היינו מתכנסים ולא היינו מדברים, איפה זה היה עומד?
פניה קירשנבאום: הבנתי.
אבי שפירא: אולי אפשר לשמוע מישהו מהשוק הפרטי.
אבי שפירא: זאת אומרת, הם המבטחים העיקריים.
פניה קירשנבאום: אנחנו נשמע את כל מי שנמצא כאן.
ירון אליאס: אנחנו קודם כל מברכים גם על עצם הדיון.
ירון אליאס: בכל מה שקשור לביטוח פרטי, אנחנו לא רואים מניעה מבחינתנו שהחובה על אזרחים פרטיים לבטח תורחב מעבר למה שקיים כיום.
ירון אליאס: בכל השוואה בין לאומית שעושים, רואים שהמצב בארץ הוא מצב של תת ביטוח באופן יחסי למה שקורה במדינות העולם.
ירון אליאס: אני רק אוסיף ואומר שזה לא טריביאלי שחברות ביטוח מעדיפות או לא מתנגדות לקיומו של ביטוח חובה, כי יש תחומים שדווקא חברות הביטוח לא ישמחו למצב בו הביטוח יוטל מכוח איזושהי חובה סטטוטורית, אבל דווקא בתחום הזה, בגלל התשתית הרחבה הבין לאומית שיש לו, ודווקא בגלל העובדה שאנחנו חושבים שאפשר יהיה דרך המנגנונים של מבטחי משנה בחוץ לארץ להגיע למצב שיהיה כאן
ירון אליאס: ביטוח שהוא יהיה ביטוח טוב וסביר וייתן מענה הולם למצב קטסטרופלי כמו שתואר כאן, אז בגלל מכלול השיקולים האלו אנחנו חושבים שדווקא אכן ראוי ללכת לכיוון של הרחבת הביטוח בדרך כזאת או אחרת.
פניה קירשנבאום: הרחבת הביטוח שתהיה יוזמה אישית של כל מבוטח?
פניה קירשנבאום: או משהו ממלכתי עם איזושהי הכוונה ממלכתית לנושא של הביטוח?
ירון אליאס: היום יש אפשרות למבוטחים לרכוש ביטוח נגד רעידות אדמה.
ירון אליאס: בדרך כלל זה מלווה בביטוח דירות, זה מעין נספח לביטוח דירות.
ירון אליאס: על פי רוב מבוטח שרוכש את הביטוח נגד רעידות אדמה לא רוכש את הביטוח בגלל ביטוח רעידות אדמה אלא הוא רוכש אותו בגלל ביטוח הדירה, הרבה פעמים בגלל חיוב של הבנק דרך המשכנתא, ולא מתוך איזושהי מודעות ומוכנות, והמצב הוא כזה שאם ניקח לדוגמה בניינים משותפים, אם למשל רק לחלק מהדיירים יש ביטוח, במצב כזה, אם תהיה רעידת אדמה, גם אלו שיש להם ביטוח ייתקלו בקושי לכונן את הנכס מכיוון שלבנות בניין שהתמוטט, צריך יהיה משאבים שיגויסו מכל בעלי הדירות, ואם לחלק מבעלי הדירות אין ביטוח, אז גם אלו שיש להם ביטוח, למעשה לא יוכלו להבטיח את הכינון של הנכס שלהם.
פניה קירשנבאום: יש לכם איזשהו מיפוי או איזושהי הערכה איפה מבוטח, כמה מבוטח?
פניה קירשנבאום: לאיגוד חברות הביטוח יש איזה שהם נתונים לגבי המבוטחים ולגבי אלה שלא מבוטחים?
פניה קירשנבאום: אם אנחנו לוקחים למשל רחוב מסוים, איפה יש ביטוח ואיפה אין, האם יש לכם הכוונה כזאת?
ירון אליאס: אני מניח שאפשר יהיה לאסוף את הנתונים הללו.
ירון אליאס: ההנחה שלי שבמצב שקיים כיום, רוב בעלי הדירות לא מבוטחים.
אריה הרמן: פניקס, חברה לביטוח.
פניה קירשנבאום: אתם גם מבטחים של חלק מהמבנים הממשלתיים, אם אני לא טועה.
אריה הרמן: יש כמה נציגים כאן שסומכים על זה שאני אחזיר אותם למצב של פעולה, אם יקרה משהו.
אריה הרמן: אחד הגשרים שניזוק בעקבות הגשמים היה מבוטח אצלנו.
פניה קירשנבאום: תראה מה קורה כאשר המים זורמים.
פניה קירשנבאום: תגיד לי מה יקרה כשתהיה כאן רעידת אדמה.
אריה הרמן: אני לא רוצה לחשוב על זה.
אריה הרמן: אני מקווה שיש מספיק אוהלים במחסנים של רח"ל או של פיקוד העורף.
אורי בר חיים: אין אוהלים, אבל בהיבטים האלה ובהיבטים אחרים של צרכים, אנחנו כן פועלים בנושא של סיוע בין לאומי.
אורי בר חיים: מרבית האוהלים דרך כל אותם ארגונים בחוץ לארץ, כולל הצלב האדום, כולל ארגונים של האו"מ.
אריה הרמן: בואו נעשה כמה פעולות לפני האוהלים, כדי שלא נגיע למצב הזה.
פניה קירשנבאום: אני מאוד מקווה להתגייסות בין לאומית עם הצלב האדום וכולם שיזרמו לעזור.
פניה קירשנבאום: קודם כל אני מאחלת ומקווה שלא יקרה דבר, ואני לא רואה שחורות, והייתי רוצה שלא יקרה כל אירוע.
אריה הרמן: אני אתן רקע קצר.
אריה הרמן: המצב הוא שביטוח רעידות אדמה במדינת ישראל איננו חובה.
אריה הרמן: מי שקצת עוזר לנו זה נושא הבנקים שנותנים משכנתאות והם מתנים שהביטוח כנגד הנכס יכלול ביטוח נגד רעידת אדמה.
אריה הרמן: בדרך כלל גופים מוניציפאליים ממשלתיים, סמי ממשלתיים, שיוצאים ומבטחים עצמם, במכרזים דורשים שהפוליסות תכלולנה ביטוח רעידת אדמה.
אריה הרמן: האזרחים הם מאוד משוכללים וחלק ניכר מבטח ביטוח רעידת אדמה בתוך הביטוח של הנכסים הפרטיים והמסחריים, בוודאי חברות ציבוריות.
אריה הרמן: אני לא מכיר הרבה גופים או גופים ציבוריים שמישהו רוצה אחר כך להסביר למה הוא חסך אפס נקודה משהו פרומיל וחשף את החברה הציבורית לנזקי רעידות אדמה.
אריה הרמן: שם בדרך כלל קונים.
אריה הרמן: הבעיה שלנו היא שהעם הוא עם מתוחכם והוא מכיר גם את מפת רעידות האדמה של מדינת ישראל ועל פי המומחים המדינה חולקה לשישה או לשבעה אזורים שנצבעים בצבע כהה יותר עד צבע בהיר יותר, ומי שקצת מכיר את המפה אומר שהוא גר באזור הבהיר ולכן הוא יחסוך את המעות ולא יבטח ביטוח רעידת אדמה.
אריה הרמן: ההתנהגות הישראלית היא שהרי לי זה אף פעם לא יקרה אלא תמיד זה יהיה ממול.
אריה הרמן: ביטוח הדירה במדינת ישראל הוא פוליסה תקנית שכוללת כיסוי לרעידת אדמה.
אריה הרמן: מי שאיננו רוצה לכלול בפוליסה שלו רעידת אדמה, צריך לפנות בכתב.
אריה הרמן: הוא לא יכול להרים טלפון ולבקש שיבטלו אלא יש טופס מיוחד והוא חותם ומעביר בכתב בקשה להקטין את הכיסוי שלו כך שלא יכלול רעידת אדמה.
אריה הרמן: זאת פעולה טובה כי זה בדיוק הפוך, כי אם היה צריך לבקש, היו מבקשים פחות, אבל כשצריך להוריד, אנשים אומרים שאם הם יורידו, אולי זה יקרה.
אריה הרמן: פחות מבקשים לבטל, אבל עדיין יש כאלה שמבקשים לבטל.
אריה הרמן: אנחנו רואים במיפוי שאכן מי שער לעובדה חוסך את הפרמיה כי הוא חושב שהוא באזור לבן או צהוב ולא באזור אדום או שחור.
אריה הרמן: אני חושב שחובה לבטח יכולה לעזור.
אריה הרמן: אני אומר אולי משהו אפיקורסי, כאיש חברת ביטוח, אולי אפילו להוזיל כי אם חלק גדול יותר יעשה, אולי אפשר לקנות את זה בפחות, למרות שנקנה יותר.
אריה הרמן: אנחנו קונים הגנה בחוץ לארץ, אנחנו מנהלים מערך מאוד מאוד רציני של ניהול סיכונים, אנחנו מבוקרים על ידי הפיקוח באיזה חלק יש לנו ובאיזה חלק קנינו אצל מבטחי משנה והם עושים אצלם את האקומולציה מכל חברות הביטוח, כמה יש לכל מבטח משנה, כמה מכולם ביחד, והכל מבוקר ומנוהל.
אריה הרמן: בסופו של דבר אם יקרה אירוע כבד, יש חלק ניכר מהאוכלוסייה שתזדקק לאותה תמיכה בין לאומית ומשלוחים סדירים בתקווה שאכן יהיה שדה תעופה שאפשר יהיה לנחות בו, כי אם ניקח את הסטטיסטיקה נראה שרמלה היא אחת הערים שנמחקו מהאדמה באחת מרעידות האדמה הקודמות והאזור של שדה התעופה ממש קרוב לשם.
אריה הרמן: בתקווה שאכן המזחים בנמלים ישרדו ולא יצטרכו להעביר את הסיוע עם סירות, כמו בתקופה של יפו.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לציין, ואולי מישהו יעיר את תשומת לבי, שעד כמה שאני בדקתי, שדות תעופה ונמלים בכלל לא מבוטחים.
מאיר מכלל: זה לא נכון.
מאיר מכלל: בגדול אנחנו נערכים בשתי רמות, ברמה העצמית של רשות שדות תעופה וברמה השנייה, לקלוט סיוע מבחוץ.
מאיר מכלל: רשות שדות תעופה על פי מיטב בעלי המקצוע, אנחנו מבוטחים מעל ומעבר.
מאיר מכלל: יש לי כאן מספר של מסלולים, חניות, נזקי טבע ורעידת אדמה – 300 מיליון.
מאיר מכלל: הביטוח הקודם שהוא מבנים ותכולה, משהו בסביבות מיליארד דולר.
מאיר מכלל: זאת אומרת, אנחנו סגורים בנושא הזה.
מאיר מכלל: מעבר לזה, יש לנו נהלים מסודרים ואבי מכיר אותם וכך גם רח"ל.
מאיר מכלל: גם אם נתב"ג ייפגע - ועל פי תרחיש הייחוס העדכני נתב"ג לא נפגע, לא נתב"ג ולא שדה דב, כי מוקד הרעש הוא באזור בית שאן - יש לנו שדה אלטרנטיבי, כיום זה עובדה.
מאיר מכלל: אנחנו מקווים שזה יהיה נבטים.
פניה קירשנבאום: זה גם באזור.
מאיר מכלל: זאת סוגיה אחרת.
מאיר מכלל: ברמת העיקרון אנחנו יודעים לדלג לשדה חלופי.
מאיר מכלל: אם ייתנו לנו את נבטים, נבטים מבחינתנו, גם מבחינת גישה, גם מבחינת הגעה, גם מבחינת קירבה למקום הפגוע – הכוונה יותר מהחלק המרכזי לצפוני – יהיה לנו.
מאיר מכלל: אם הוועדה הזו תוכל גם כן לשים קצת גב לכיוון של נבטים שייתנו לנו להשתמש בו, אנחנו נשמח מאוד.
מאיר מכלל: לגבי רכבת אווירית.
מאיר מכלל: במסגרת משרד הביטחון יש לנו אפשרות להשתמש בנבטים, אבל זה רק לגבי רכבת אווירית.
מאיר מכלל: כל שאר הנושאים האזרחיים, יש בעיה וחיל האוויר לא נותן לנו להשתמש בנבטים אלא נותן לנו להשתמש בעובדה.