GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציון פיניאן: אם כן, הייתה ירידה של 98 אחוזים, החל בשנת 1990 עד 2008.
ציון פיניאן: הגורמים שהביאו למצב הזה הם נסיגת מפלס הכינרת וכולנו מכירים את נושא השנים השחונות ללא גשם וברוך השם השנה יורד גשם.
ציון פיניאן: שמעתי את פרופסור שני מכין אותנו לכך שלא ירד מספיק גשם.
שי חרמש: יש לך ספק?
שי חרמש: אמרתי לך את זה כבר לפני חודשיים.
משה גופן: למען האמת, הוא אמר שיש בעיה בנגב.
שי חרמש: בחמישה מטרים, עלו שני מטרים.
ציון פיניאן: כאשר אנחנו מדברים על הדגה, אנחנו מדברים על הקורמורנים, עוף שניזון רק מדגים.
ציון פיניאן: לפני מספר שנים היו מגיעים לכינרת כ-500 קורמורנים ובשנה האחרונה מגיעים 7,000 והם צורכים דגים רבים ויש אומרים שמדובר במאות אלפי טון ויש כאלה האומרים שזה אפילו יותר מזה.
שי חרמש: מאות ואלפי.
שלום שמחון: ידוע שאזרחי טבריה, יש להם קבלת פנים טובה.
ציון פיניאן: הסיבה השלישית היא חוסר האכלוס בכינרת.
ציון פיניאן: כל שנה צריך לאכלס את הכינרת במיליוני דגיגים שמתפתחים ואז אפשר לאכול אותם.
ציון פיניאן: הדייגים טוענים כנגד אגף הדייג שהוא פשוט לא מאכלס בכמות המספקת ובכמות עליה היה הסיכום.
ציון פיניאן: כתוצאה מכך אין דגיגים ובנוסף לכך, מעודדים לקנות את דגי הבריכה.
ציון פיניאן: זאת טענת דייגי הכינרת.
ציון פיניאן: נכון שרוב הבריכות, אם לא כולן, הן בקיבוצים.
ציון פיניאן: אחת הסיבות הגדולות היא שהדגה היא גם הנושא של האכלוס.
ציון פיניאן: היו אמורים לאכלס במיליוני דגיגים בשנה, אבל יש כאלה שאומרים שאכלסו רק ב-100-200-300 אלף.
ציון פיניאן: שאלתי לשר היא מה יהיה בעוד שנתיים.
ציון פיניאן: אנחנו מפסיקים את הדגה בכינרת והשאלה היא מה יהיה בעוד שנתיים.
ציון פיניאן: שנית, אני רוצה לומר שהנושא הזה של הפסקת הדיג, אנחנו מדברים כאן בוועדה על הרבה פשיטות רגל, אבל כאן זאת לא פשיטת רגל אלא זה אסון טבע ובמקרה של אסונות טבע המדינה משלמת פיצויים.
ציון פיניאן: אני לא אשכח את שנת 1961, עת ירד גשם שוטף על מדינת ישראל ושלג, ובטבריה כל הטיילת והמסעדות הוצפו וניזוקו, אבל כל המסעדות בטיילת קיבלו פיצויים.
ציון פיניאן: גם במקרה הזה, זה אסון טבע ואין דגים.
ציון פיניאן: הדייגים קיבלו את זה בהבנה והם מוכנים לא לדון במשך שנתיים, אבל אי אפשר לזרוק אותם בלי פרנסה כי זה מקור הפרנסה שלהם והם לא יודעים לעשות דבר אחר חוץ מאשר לדוג דגים.
ציון פיניאן: אני רוצה לברך את שר החקלאות על כך שלקח את הנושא הזה והייתי אומר שהנושא הוא חוד החנית והוא מטפל בו מול האוצר ומקיים אתו משא ומתן.
ציון פיניאן: אני מקווה שנגיע למשא ומתן עם האוצר.
ציון פיניאן: נמצא כאן נציג האוצר ואני מקווה שנגיע לאיזשהו סיכום שזה ייהנה וזה לא יהיה חסר.
משה גופן: תודה רבה.
משה גופן: ראש עיריית טבריה, אתה רוצה להוסיף משפט לפני שהשר מתייחס לעניין?
זוהר עובד: בפגישה עם השר, ביחד עם חבר הכנסת ציון פיניאן, עלה המתווה שהרשות המקומית, היות ו-200 המשפחות ברובן הן טבריאניות, לפיו יש בידינו את הרצון ואת היכולת, לפי מינהל תקין, לקבל את התקציבים במסגרת תקציב בלתי רגיל, תב"ר, ולשלם את הכסף החודשי המוצהר, עם תוספת נוספת, ולתת להם שיעבדו בעבודות שירות בקהילה וברשות.
זוהר עובד: אנחנו מוכנים להעמיד מנגנון שיעמוד לפיקוח השלטון המרכזי וגם לפיקוח השלטון המקומי.
משה גופן: הדייגים בכינרת הם כולם טבריאנים?
זוהר עובד: רובם.
זוהר עובד: 60 אחוזים מהמשפחות אין להן ניהול ספרים ואז יש קושי לשלם להן את הכסף החודשי.
משה גופן: מהיכן מגיעים הדייגים האחרים?
זוהר עובד: מהישובים בסביבה אבל רובם מטבריה.
זוהר עובד: אנחנו חושבים שהשלטון המקומי יכול לסייע כאן וייתן גם תעסוקה ולא סתם לקבל כסף מבלי לעבוד בתמורה לו.
משה גופן: רעיון יצירתי.
משה גופן: אדוני השר, בבקשה.
שי חרמש: אפשר שהשר ישיב אחרי שכולם יתייחסו?
שי חרמש: יש עניין מקצועי.
שי חרמש: זה יותר הגיוני.
שי חרמש: אין לי בעיה עם השר, אני נציגו של השר בוועדה.
משה גופן: בסדר.
משה גופן: אני מבין שחבר הכנסת חרמש, הגעת עם הרבה מרץ.
שי חרמש: נחתי בדיון הקודם והתכוננתי לדיון הזה.
משה גופן: חבר הכנסת חרמש, בבקשה.
שי חרמש: אומר דבר אחד.
שי חרמש: הבעיה היא בהחלט בעיה קשה של טבריה ושל הדייגים בטבריה, אבל אני חושב שהראייה צריכה להיות במכלול הרבה יותר רחב וזאת סוגיית הדגה בכינרת.
שי חרמש: כלומר, השאלה היא לא רק שאלת הפיצוי ומה יהיה גובה הפיצוי.
שי חרמש: אין ספק שאם אנשים מתוקף החלטה שלטונית נמנעת מהם פרנסה, הם צריכים להמשיך ולהתפרנס.
שי חרמש: זה מובן מאליו וכל משא ומתן בעניין הזה, אני מוכן לעזור בנושא הזה.
שי חרמש: לדעתי זה לא הנושא שצריך לדון בו כרגע כי זה מובן מאליו.
שי חרמש: אם יש ויכוח על הדבר הזה, באמת הגענו לסוף הדרך, אבל אני מניח שאין ויכוח.
שי חרמש: השאלה היא השאלה המקצועית ולכן אני מבקש שאחרי דבריי יתייחס דוקטור משה גופן.
משה גופן: אני מתכוון לתת לו את רשות הדיבור.
שי חרמש: אם כן, אני עוצר את דבריי כאן כדי שלא ייאמרו הדברים פעמיים.
שי חרמש: מה שאני אומר, אני אומר בקולו של דוקטור גופן.
שי חרמש: הייתי מציעה שתיאמר כאן איזושהי אמירה מקצועית לגבי מה משמעות הפסקת הדיג בכינרת בשנתיים הקרובות.
שי חרמש: זאת איננה רק שאלה של פרנסה ותשלומים בשכר ונזקים, אלא זה גם עניין אקולוגי וגם עצם התפתחות הדגה בכינרת.
שי חרמש: מעניין לשמוע את כל מה שדוקטור גופן רוצה לומר ואני קראתי את הדברים.
שי חרמש: לכן אני חושב שעדיף לומר דברים בשם אומרם.
משה גופן: תודה.
משה גופן: דוקטור גופן, בבקשה.
משה גופן: אתה יועץ מדעי לארגון דייגי טבריה.
משה גופן: אני היועץ המדעי של ארגון דייגי טבריה.
משה גופן: למען הגילוי הנאות, אני עושה את עבודתי בייעוץ המדעי לדייגי טבריה בהתנדבות.
משה גופן: אינני מקבל אגורה אחת כשכר עבור הייעוץ שאני נותן להם ומחר הם יכולים לזרוק אותי.
משה גופן: הסיפור של הדגים בכינרת הוא הרבה יותר רחב מהפסקת דיג ופיצוי לדייגים.
משה גופן: הסיבה לכך היא פשוטה ואני אומר את הדברים בקיצור המקסימלי, היות שאני גם כתבתי אותם ויש לי כאן מסמך בן עמוד וחצי שאשמח לחלק אותו לכל חברי הוועדה.
משה גופן: כינרת זאת מערכת אקולוגית שמתופעלת ביד אדם.
משה גופן: אנחנו המתפעלים קובעים כמה מים לא ייכנסו לכינרת וכמה מים יצאו מהכינרת.
משה גופן: אנחנו איננו שולטים על ההתאדות, אבל אנחנו שולטים על הסכר ואנחנו שולטים על המוביל הארצי.
משה גופן: אנחנו יכולים לקבוע אם המוביל הארצי יעבוד במלוא התפוקה, במיעוט התפוקה, או באמצע.
משה גופן: אנחנו יכולים לקבוע אם הסכר יהיה פתוח לרווחה או סגור למיצרין.
משה גופן: זאת אומרת, אנחנו קובעים כמה מים יצאו וכמה מים לא יצאו ובהקשר לכך אנחנו קובעים דבר שאנשים לא שמים אליו לב, אנחנו קובעים את קצב חילופי המים באגם וקצב חילופי המים באגם זאת היא האקולוגיה שיש לה השפעה על איכות המים לא פחות מכל מיני דברים אחרים נוספים.
משה גופן: זה דבר שצריך להבין אותו.
משה גופן: במסגרת הזאת, דייגי טבריה הם אחד המרכיבים של שרשרת המזון באגם.
משה גופן: אני מבקש שכל האנשים יכניסו את זה טוב טוב לתודעתם.
משה גופן: דייגי טבריה הם חלק משרשרת המזון.
משה גופן: אנחנו נאמר להם כמה דגים, איזה דגים להוציא ובעזרתם ובייעוץ אתם אנחנו נקבע כמה דגים ואיזה דגים להכניס.
משה גופן: כל זה נקרא תפעול של מערכת הכינרת באמצעים טבעיים על ידי אדם.
משה גופן: זאת אומרת, מה שאנחנו עושים עם הדייגים, זה חשוב לאיכות המים שאנחנו מקבלים אחר כך במוביל הארצי.
משה גופן: זה דבר אחד כפתיחה.
משה גופן: דבר שני.
משה גופן: למה ירדה אוכלוסיית האמנונים בכינרת שזה הנושא המרכזי בגללו נזעקו שמים וארץ.
משה גופן: הסיבה לכך היא בחלקה בגלל מדיניות של דיג יתר על ידי הדייגים, אבל אני אומר עוד פעם בחלקה כי דיג יתר של הדייגים על האמנונים יש כבר חמישים שנים ויש שפע מסמכים מקצועיים, מדעיים, של אנשי אגף הדיג ושל אנשי המחקר שמראים שבמשך עשרות שנים יש דיג יתר.
משה גופן: בכל זאת, למה לא ירדה אוכלוסיית האמנונים?
משה גופן: מסיבה מאוד פשוטה.
משה גופן: דאגו למלא את החסר על ידי אכלוס והנה לפני שנתיים או שלוש שנים, נפסק האכלוס המסיבי הזה.
משה גופן: מה זה אכלוס?
משה גופן: אכלוס זה שלוקחים דגים מהכינרת, מחזיקים אותם בבריכות, במקרה הזה בגינוסר, נותנים להם שם תנאים אופטימליים להתרבות, הם משריצים עשרות ומאות אלפי דגיגים – הייתי אומר אפילו מיליונים – דואגים לגדל את הדגיגים האלה עד לרמה מסוימת ואחר כך לוקחים את הדגיגים האלה וזורקים אותם לאגם.
משה גופן: למה הפסיקו?
משה גופן: לא יודע.
משה גופן: אין לי מושג.
משה גופן: מי מחליט על זה?
משה גופן: תן לי לסיים את דבריי באופן סיסטמתי.
חיים אנג'וני: יש לי תשובה לזה.
משה גופן: במשך השנים למדתי שעל כל שאלה, באגף הדיג יש תשובה.
משה גופן: אני רק רוצה שתדע שאנחנו נמצאים בוועדת כספים.
משה גופן: אנחנו לא דנים על דיג.
משה גופן: זאת אומרת, אנחנו גם לא עומדים ללמוד עכשיו את המחקר שלך, עם כל הכבוד לו ושהוא כנראה חשוב, אלא אנחנו דנים על כסף.
משה גופן: זאת הוועדה.
משה גופן: אנחנו צריכים לדעת מי אשם בזה שהדייגים צריכים להפסיק לדוג ומי צריך לפצות אותם על כך.
משה גופן: זה הדיון שלנו.
שי חרמש: או לתת פתרון ולאו דווקא פיצוי.
משה גופן: כהמשך לדברי הפתיחה, למה ירדה אוכלוסיית האמנונים בכינרת, וזאת הבעיה בגינה צריך לפצות.
משה גופן: את זה הבנו.
משה גופן: עוד לא סיימתי את דבריי.
משה גופן: הבנתי שמנעו את האכלוס.
משה גופן: לא מנעו אלא צמצמו.
משה גופן: הדבר השני.
משה גופן: חלו בכינרת שינויים אקולוגיים ולא אכנס כרגע ואפרט על מה ולמה אבל דבר אחד אני רוצה לומר לכם והוא שהמזון הטבעי הטוב ביותר, היעיל ביותר והאהוב ביותר על האמנונים, נעלם מן הכינרת בשנים האחרונות ובמקומו הופיעו מקורות מזון פחות אהובים על האמנונים.
משה גופן: גם זה תרם לירידה באוכלוסיית האמנונים.
משה גופן: מה המזון האהוב עליהם?
משה גופן: המזון האהוב עליהם, אל תיבהל, אלה הן אצות גדולות.
משה גופן: מי מנע את זה?
משה גופן: הימצאותן בכינרת ירדה מכיוון שירד עומס החנקן בכינרת.
משה גופן: אצות צריכות חנקן ויש היום פחות חנקן במים ממה שהיה לפני עשרים שנים.
משה גופן: למה זה ירד?
משה גופן: מעשה ידי אדם בחלקו.
משה גופן: מי?
משה גופן: כל אחד ממתפעלי הכינרת תרם משהו בכיוון הזה.
משה גופן: כאן לא הייתה פעולת מניעה.
משה גופן: כאן הייתה פעולה שמטרתה הייתה לסלק מזהמים שהיא הצליחה יותר מדיי.
משה גופן: זאת פעולה שאני הייתי מגדולי תומכיה ואני נלחמתי עבורה, אבל זה הצליח יותר מדיי.
משה גופן: יש עוד שתי סיבות.
משה גופן: קורמורנים.
משה גופן: נכון, בעבר היו קורמורנים באים כל שנה לארץ ישראל, עלייה ממשית – לא צריך משרד קליטה אלא צריך רק משרד שיספק להם מזון – והם היו חונים בעמק החולה.
משה גופן: בשנים האחרונות הם יורדים לכינרת כי בעמק החולה לא נותנים להם לשבת בשקט.
משה גופן: מי העביר אותם לכינרת?
משה גופן: הם בעצמם.
משה גופן: למה?
משה גופן: מה הסיבה?
משה גופן: כי הן ציפורים חכמות.
משה גופן: אם עושים להם צרות במקום אחד, הם הולכים למקום אחר בו לא עושים להם צרות.
משה גופן: מה הסיבה האחרונה?
משה גופן: רשות שמורות הטבע פרסמה רק בשבועות האחרונים עבודת מחקר שיש לי אותה כאן אתי – אם תרצו, אתן לכם אותה – שהקורמורנים האלה מסוגלים לאכול בחודשיים 180 עד 200 טון אמנונים.
משה גופן: הסיבה האחרונה הוא דג שמצוי בתוך המים והוא טורף וקוראים לו שפמנון.
משה גופן: הוא טורף דגיגים.
שי חרמש: הוא לא כשר.
משה גופן: ניתן בקלות להכשיר אותו כי הקשקשים שיש לו הם מיקרוסקופיים.
משה גופן: איך הגיע הטורף הזה לכינרת?
משה גופן: הוא מצוי בה באופן טבעי.
משה גופן: הוא היה תמיד וכן היו דגים.
משה גופן: אבל הוא היה אוכל דברים אחרים והיום יש לו בעיה והוא טורף.
משה גופן: דרך אגב, יוספוב פלביוס מדבר עליו וקורא לו עורף המים כי זה דג שיודע להשמיע קול.
משה גופן: הסיבה האחרונה וחשובה מכל.
משה גופן: מכיוון שנגמר המזון הטבעי של האמנונים, יש בכינרת מקור מזון אחר ודגים יודעים להתאים את עצמם למקורות מזון שונים אבל מקור המזון האחר שכן מצוי היום בכינרת, יש תחרות פראית בין שני דגים בכינרת: אמנונים מצד אחד, סרדינים מצד שני.
משה גופן: אם אנחנו נלחץ על הסרדינים, יישאר יותר מזון לאמנונים וזה חשוב כדי לשקם את אוכלוסיית האמנונים.
משה גופן: עד כאן.
משה גופן: אדוני השר.
שלום שמחון: חברים, שלום לכולם, אדוני יושב ראש הוועדה, חבריי חברי הכנסת, חבר הכנסת ציון פיניאן מציע ההצעה לסדר ואיש טבריה.
שלום שמחון: אני מברך אותך על הגשת ההצעה.
שלום שמחון: אני לא רוצה להיכנס לכל מה שנאמר כאן, אבל אני חושב שהבעיה האמיתית לשמה הגענו לכאן היום היא העובדה שבעוד כחודש יהיה אדם אחד שיושב בחדר הזה שיתווספו לעיר שלו 200 משפחות ללא פרנסה.
שלום שמחון: אני מציע לא לעשות מהעניין הזה בדיחה.
שלום שמחון: בעוד פחות מחודש ימים, 200 משפחות יהיו ללא פרנסה וזה דבר שעשוי להעיק על ראש העיר באופן אישי וגם על פרנסי העיר טבריה.
שלום שמחון: אני מציע שכולנו לא נהפוך את העניין הזה לבדיחה.
שלום שמחון: לכינרת יש משמעות גדולה מבחינת מדינת ישראל ולא רק במה שקשור למשק המים.
שלום שמחון: העיר טבריה היא אחת הערים הצפוניות החשובות ביותר, אם לא החשובה ביותר, גם מבחינת האוכלוסייה שיש בה, גם מבחינת התיירות וגם מבחינת העובדה שהיא השומר העיקרי של הכינרת ועוד אלף ואחד עניינים אחרים.
שלום שמחון: אנחנו יכולים להפוך את הדיון הזה לדיון שהוא ויכוח בין חוקרים אבל בפועל בסופו של דבר יש עובדה אחת מאוד מאוד ברורה שבשנים האחרונות הייתה התמעטות של הדגה בכינרת וזאת בעיה אחת שנמצאת על סדר היום שצריך לטפל בה באופן דחוף כדי למנוע שואה אקולוגית, ויש גם התמעטות של הדגים גם לאורך הים התיכון וזה לא רק אצלנו אלא בכל העולם.
שלום שמחון: אני רוצה לומר ביושר רב שהדיון היום הוא רק פתיח לבאות.
שלום שמחון: הוא פתיח לבאות מעצם העובדה שככל שאנחנו נדע לטפל נכון במודל הזה שנקרא התמעטות הדגה בכינרת ובדייגי הכינרת, אנחנו נוכל לטפל נכון גם בהתמעטות הדגה לאורך הים התיכון.
שלום שמחון: לשמחתי הוויכוח בינינו לבין משרד האוצר הוא לא ויכוח אידיאולוגי והוא גם לא ויכוח מקצועי אלא הוא ויכוח על רמת המשאבים הנדרשת כדי לטפל בנושא הדגה שניזוקה על ידי האדם, ולא חשוב איזה מחקר צודק.
שלום שמחון: זה בכל העולם וגם במדינת ישראל.
שלום שמחון: מה שעשינו בעשרות השנים האחרונות, בין היתר, גרמנו נזקים גדולים לסביבה במדינת ישראל וזה לא קורה רק אצלנו אלא זה קורה בכל העולם.
שלום שמחון: בדור שלנו, אדוני היושב ראש, מאחר שאני מכיר את עיסוקך בנושא הסביבה מהתקופה הקודמת שלי כשר להגנת הסביבה, וארגונים חרדים שעוסקים בנושא סביבה, אז אני מכיר גם את הרגישות שלך ואני רוצה שנדע שאנחנו – אני לא רוצה להשתמש במילה הבוטה – הזקנו לסביבה במשך עשרות שנים ועכשיו תפקידנו לתקן.
שלום שמחון: לפני מספר שבועות נפגשתי עם שר האוצר ואנחנו רואים בהחלט במודל של הכינרת את הפתיח לטיפול בהתמעטות הדגה לאורך חופי ישראל בים התיכון.
שלום שמחון: אני רוצה שתדעו את הכיוון.
שלום שמחון: אנחנו מגיעים לכאן עכשיו עם דייגי הכינרת, עם אלו שהתירו להם להיכנס – ואלו שלא התירו להם להיכנס, כי אין להם את כל המסמכים שבדרך כלל משרד האוצר היה רוצה בהם, כמו תעודת זהות, רשיון עסק, ניהול ספרים, ניהול דיג וכולי.
שלום שמחון: אין להם תעודות.
שלום שמחון: יש להם תואר אחד שנקרא BD, בוגר דיג, ואם תרצו BD-כ' – בוגר דיג כינרת.
שלום שמחון: זה מה שיש להם ואנחנו כרגע תקועים עם הבעיה הזאת.
שלום שמחון: באופן עקרוני אחרי התלבטויות – ואני לא שר החקלאות פעם ראשונה – אני חייב לומר שהחלטה מהסוג הזה היא החלטה שדורשת הרבה מאוד אומץ לב.
שלום שמחון: זה לא פשוט להשבית 200 משפחות ולהתחיל להתווכח אתן מי יתפרנס, מי לא יתפרנס, מי אשם, מי לא אשם, כן אגף הדיג, לא אגף הדיג במשרד החקלאות הוא זה שאשם.
שלום שמחון: בטוח שכולנו אשמים.
שלום שמחון: אין אזרח במדינת ישראל שהוא לא אשם במה שקורה.
שלום שמחון: אין אחד כזה.
שלום שמחון: נכון שיש קובעי מדיניות שהם אשמים יותר לכאורה כי הם נשאו בתפקידים האלו.
שלום שמחון: על כל פנים, אנחנו נמצאים כרגע במצב שגם אני הייתי צריך להיות מספר פעמים שר חקלאות כדי שיהיה לי אומץ וקיבלתי את ההחלטה.
שלום שמחון: עם כל הכאב, קיבלתי את ההחלטה ואני מבין את המשמעות של השבתת הדיג בכינרת בשלב ראשון.
שלום שמחון: אני חוזר על זה, להשבית את הדיג בכינרת בשלב ראשון.
שלום שמחון: צריך להיות לנו השכל ולהפסיק להתווכח בינינו לבין עצמנו אלא לטפל בנושא של הדיג.
שלום שמחון: כמו שאמרתי, אנחנו מטפלים ראשון בכינרת כיוון שהכינרת היא האגם הכי משמעותי מבחינתנו, בעיקר בגלל העובדה שמדינת ישראל, מצב הרוח שלה נקבע בהתאם למה שקורה בכינרת ולמה שקורה למפלס הכינרת והמים בכינרת.
שלום שמחון: זה הנושא הכי רגיש כרגע מבחינתנו ואנחנו נטפל בו ראשון.
שלום שמחון: זה לא אומר שאנחנו לא נגיע גם לים התיכון אלא באיזשהו שלב נגיע גם לזה.
שלום שמחון: אני לא יודע מתי, אבל אני מקווה שזה יקרה מהר.
משה גופן: התמעטות הדגה זה בכל העולם?
שלום שמחון: זה קורה בכל העולם וזה מכל מיני סיבות שלא ניכנס אליהן כרגע.
שלום שמחון: נכון לרגע זה, מרחב המשמעות של הכינרת ושל מה שקורה שם הוא חשוב מבחינתנו ואנחנו קיבלנו את ההחלטה בשלב הזה לגבי הכינרת.
שלום שמחון: אני שמח שהבעיה עם משרד האוצר היא לא על העובדה שצריך לעשות פעולה חשובה כדי לשקם את הכינרת ואת הדגה בכינרת, בתוך השיקולים האחרים שיש עדיין בכינרת, אלא הוויכוח הוא על התוכנית המקצועית.
שלום שמחון: זה בהחלט ויכוח לגיטימי.