GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא: למרות שהמשרד הזה כן משקיע ונותן, ומנסה לראות איך מצמצמים את הפערים ועוזרים לאותה אוכלוסייה שזקוקה לעזרה הזאת, אני לא רואה איזושהי תוכנית שתפתור את הסוגיה של המשפט הבא: אין יציאה ממצב של שירותי הרווחה.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, כל אזרח שנכנס לאותו מסלול של שירות רווחה, הוא לא מצליח לצאת ממנו.
רוחמה אברהם-בלילא: מה אנחנו יכולים לעשות כמדינה ואתם כמשרד על מנת שאותם אזרחים יראו במשרד הרווחה ניצול של המשרד הזה באותו פרק זמן שהם צריכים אותו ולא תוכנית לאורך שנים כך שמי שנכנס, לא יוצא.
נחום איצקוביץ: יש לנו תוכנית, אבל זה לא המקום.
רוחמה אברהם-בלילא: חשוב מאוד לקבל אותה ואני אשמח לקבל אותה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני גם הייתי רוצה לראות את כל הרפורמה בשלטון המקומי, כיצד היא תתיישב עם כל הסוגיה של הקיצוץ במענקי האיזון אל מול אותן רשויות שממילא – אנחנו מדברים על רשויות עם חתך סוציו אקונומי עד 4 – אולי לא מקבלות ולא יוכלו לקבל ולא יוכלו להיכנס לסיוע.
רוחמה אברהם-בלילא: זה אחד הדברים שלדעתי אדוני היושב ראש אם אנחנו לא ניתן את הדעת וסיוע לשר שיש לו תוכנית בעניין הזה, זה יהיה המשבר הבא של הרשויות המקומיות יחד עם הרווחה, לקראת תקציב 2011.
רוחמה אברהם-בלילא: מעבר לזה, שוב, אני משבחת אותך השר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני אומרת לך שכל עזרה אשר תידרש לה, למרות שאני לא בקואליציה, כמי שמכירה אותך באופן אישי, אני אשמח לעזור.
מרינה סולודקין: אני רוצה לשבח את השר ואת המנכ"ל על העבודה שהם עושים.
יצחק הרצוג: אני רוצה להודות לוועדה על התשבחות.
יצחק הרצוג: אנחנו מקבלים שיתוף פעולה אדיר מהוועדה ואתם פשוט נהדרים.
מרינה סולודקין: אני רוצה לשבח אתכם על שאתם עובדים בצורה מאוד נכונה ואני מתכוונת לסיוע לניצולי השואה ושילוב נכים בתעסוקה ובנושא הזה אני פונה פעמים רבות למשרד.
מרינה סולודקין: יש לי חילוקי דעות בתחום אחר, אבל הוא לא קשור לתקציב ולכן אני לא אתייחס אליו.
מרינה סולודקין: אני מתכוונת להוצאת ילדים מהבית, ממשפחות נורמטיביות.
מרינה סולודקין: רציתי להמשיך את הקו של חברת הכנסת רוחמה אברהם.
מרינה סולודקין: עם כל הכבוד וכל התרומה וההשקעה בנושא של התמודדות עם עוני במדינת ישראל, אנחנו עדיין רואים את התוצאה ההפוכה.
מרינה סולודקין: העוני בערים הולך ומתרחב.
מרינה סולודקין: רציתי לומר שאולי הגישה צריכה להיות כמו שאמרתם ודיברתם על תוכניות בין משרדיות.
מרינה סולודקין: ביטחון תזונתי, שילוב נכים וניצולי שואה, זה בין המשרדים.
מרינה סולודקין: אני חושבת שעד היום אנחנו לא שמענו את העמדה שלכם והאמירה שלכם בנושאים כמו דיור ציבורי או מה אתם חושבים על ויסקונסין.
מרינה סולודקין: גם לגבי תוכניות לגבי חד הוריות, אי חושבת שאפשר לעבוד בכיוונים אחרים.
מרינה סולודקין: בלי זה, בלי שאתם עובדים ביחד עם משרד הבינוי והשיכון, משרד התעשייה, משרד האוצר וגם משרד ראש הממשלה, אנחנו רק יכולים לעקוב ולראות שהעוני, מספר הילדים תחת קו העוני, קשישים שנמצאים מתחת לקו העוני, יגדל.
מרינה סולודקין: זאת מדיניות מקרו כלכלית ומקרו אקונומית.
מרינה סולודקין: בלי זה שום דבר לא יהיה וזה לא עניין תקציבי אלא זה עניין של אידיאולוגיה כאשר חייבים להשקיע בתחומים האלה.
יצחק וקנין: אני מצטרף לברכות.
יצחק וקנין: אני חושב שבאמת מדובר באחד המשרדים שהלוואי שכל משרדי הממשלה היו מתפקדים ברמה בה הוא מתפקד.
יצחק וקנין: כמי שפועל מול המשרד בחלק מארגון גדול של חסד, אני יודע כמה בשנים האחרונות, במיוחד מאז השר הרצוג בתפקידו וגם המנכ"ל, רואים תפנית מקצה אל קצה, גם בטיפול וגם ברמות הסיוע לארגונים.
יצחק וקנין: הסיוע לארגונים בשנה האחרונה, אני חושב שזה היה ממש בזמן כי כולנו יודעים על המשבר הכלכלי העולמי ועד כמה הוא פגע.
יצחק וקנין: דובר ברמות מאוד גבוהות של כסף שהיה מגיע מחוץ לארץ לארגונים, אבל הדבר הזה נפגע בשנים האחרונות ואני חושב שזה נותן מענה, אמנם חלקי, לאותם ארגונים.
יצחק וקנין: בכלל, אני חושב, בכל הפרמטרים, כמי שמכיר את המשרד הזה, הייתי סגן שר במשרד הזה ולכן אני קצת מכיר את הדברים, אני אומר שהשר הנוכחי עושה עבודת קודש בכל הפרמטרים ובכל התחומים.
יצחק וקנין: פונים לאנשים במשרד, האנשים שמובילים את הדברים, ומקבלים מענה במקום ובזמן, במיוחד כאשר מדובר במקרים שאם לא מטפלים בהם בזמן, ההשלכות הן הרבה יותר קשות.
יצחק וקנין: אני רוצה להתייחס לעניין אחד שכאן כולם הזכירו אותו.
יצחק וקנין: איך אנחנו מתמודדים עם הקטנת העוני.
יצחק וקנין: אני לא חושב שזאת בעיה של המשרד הזה.
יצחק וקנין: המשרד הזה, זה לא תפקידו להקטין את העוני במדינת ישראל אלא תפקידו של המשרד הוא לטפל בבעיות.
יצחק וקנין: הבעיות הן ברמה הממשלתית.
יצחק וקנין: בשנים האחרונות הממשלה משילה מעליה חלק מהנושאים שהיא טיפלה בהם בעבר ומעבירה אותם או לרשויות או שמורידה אותם לגמרי.
יצחק וקנין: לצערנו הרב הדבר הזה גורם לכך שמגזרים שלמים נשארים חשופים ללא מענה.
יצחק וקנין: אנחנו רואים שלאט לאט הממשלה חוזרת בחלק מהדברים ואתן דוגמה.
יצחק וקנין: ההזנה בבתי הספר, בשנים עברו לא הייתה ובשנים האחרונות אנחנו עדים לכך שיש רצון להיכנס כמה שיותר לתוך הדברים הללו.
יצחק וקנין: חשוב מאוד שאנחנו כחברי ועדת הכספים נקפיד על דבר שהוא אולי המרכזי בעבודה שלנו כאן
יצחק וקנין: והוא לא לתת לממשלה לברוח מהדברים האלה.
יצחק וקנין: הממשלה מנסה כמה שיותר להתנער וזה אמור לגבי כל התחומים ולא רק בתחום הרווחה.
יצחק וקנין: אנחנו רואים את זה בנושא של מענקי האיזון לרשויות המקומיות, ראש רשות באמצע השנה מקבל זבנג שהוא לא יודע איך הוא מתחיל ואיך הוא גומר.
יצחק וקנין: אין תחום שהממשלה לא מנסה לברוח ממנו.
יצחק וקנין: תפקידנו הוא לעצור את הדבר הזה.
יצחק וקנין: אנחנו משתדלים לעצור את הדברים האלה.
יצחק וקנין: אני באמת מברך את השר.
יצחק וקנין: יישר כוח על העבודה שאתם עושים.
משה גפני: חיים געש, ראש המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור.
משה גפני: זוהר עובד, אתה נמצא כאן לדיון הבא, אבל מאחר שאתה כאן, אני מבקש גם כמה מלים ממך כיוון שלטבריה יש מקום של כבוד כאן בוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: העיקרית בהן היא חבר הכנסת ציון פיניאן.
רוחמה אברהם-בלילא: גם אני.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לי זיקה מיוחדת לטבריה.
חיים געש: אני כאן כי אני יושב ראש ועדת הרווחה של מרכז השלטון המקומי.
משה גפני: אתה מייצג פורמלית את מרכז השלטון המקומי.
חיים געש: אני רוצה לומר שאנחנו נהנים משיתוף פעולה יוצא מן הכלל עם משרד הרווחה וזה אמור לגבי כל הרמות.
חיים געש: גם כאשר אנחנו לא מסכימים, אנחנו עושים את זה בצורה הולמת.
חיים געש: אני מקווה ששיתוף הפעולה הזה יימשך.
חיים געש: יש מספר חסמים שהפריעו לניצול מלא של 2009 ואני מניח שיפריעו גם ל-2010 ואילך.
חיים געש: זה עלה כאן על ידי המנכ"ל, על ידי השר ועל ידי חברת הכנסת רוחמה אברהם והכוונה היא לסוגיית המצ'ינג שהיא רעה חולה.
חיים געש: היא אומרת שישובים בסוציו אקונומי נמוך שצריכים תקציב רווחה גבוה יותר, בעצם בפועל מקבלים תקציב נמוך יותר כי הם לא מסוגלים לנצל את מה שיש להם.
חיים געש: זה הולך פעמיים - גם בתקני כוח אדם וגם בפעולות.
חיים געש: אם אין לך עובד סוציאלי, אתה גם לא מקבל את הכסף לפעולה.
חיים געש: במישור השני אנחנו הולכים לחוות קיצוץ נוסף במענקי האיזון.
חיים געש: אני לא יודע בדיוק איפה זה עומד הדיון בנושא הזה, אבל זה לא המקום.
חיים געש: ברור לחלוטין שאם רשות מקומית צריכה עכשיו לקצץ שוב.
משה גפני: לא, לא יהיה קיצוץ במענקי האיזון.
משה גפני: המאבק יהיה על ההגדלה שלו.
משה גפני: לא יהיה קיצוץ.
משה גפני: זה שלא יהיה קיצוץ, לא יהיה קיצוץ.
משה גפני: הבעיה המרכזית היא שבניגוד לזה שראש עיר יודע מה הולכת להיות השנה שלו מבחינת מענקי האיזון, שזה חלק ניכר מהעניין של התקצוב, הוא לא יודע היום בגלל שבינתיים משרד הפנים אומר לו תקציב מקוצץ.
משה גפני: זאת הבעיה.
משה גפני: ייתנו את זה בסוף.
רוחמה אברהם-בלילא: השאלה מתי.
רוחמה אברהם-בלילא: אם זה לא יהיה מאוחר מדיי.
משה גפני: אני מקווה שמהר.
משה גפני: ישבתי עם שר האוצר ואני מקווה שזה יהיה מהר.
חיים געש: אנחנו דנים כאן בנושא רווחה.
חיים געש: אני מכהן קדנציה שלישית, כך שאני יכול לתת את כל התמונה אבל אני רוצה להתמקד בנושא הרווחה.
חיים געש: לא ניתן לאייש את התקנים שכבר אושרה הגדלתם וזה בגלל הסוגיה של המצ'ינג והקפאת תקנים בשלטון המקומי.
חיים געש: אם יש הקפאת תקנים בשנת 2009-2010, רשות מקומית יודעת שהיא הולכת להיות מקוצצת במענקי האיזון, היא לא תיקח עובדים סוציאליים חדשים.
נחום איצקוביץ: אני אתייחס לזה.
נחום איצקוביץ: אני שאלתי בינתיים מה היה הניצול של כוח האדם, התוספת של 221 תקנים שנתנו לשלטון המקומי ב-2009.
חיים געש: הניצול היה גבוה ברשויות המקומיות עם הסוציו אקונומי.
נחום איצקוביץ: בכולם היה.
נחום איצקוביץ: גם בחלשות.
חיים געש: עשינו פריצת דרך אחת ביחד בנושא המחשוב.
חיים געש: פרוייקט יפהפה שבוצע ביחד בו הצלחנו לפרוץ גם את מערכת המצ'ינג.
חיים געש: יכול להיות שזה המודל שצריך לעשות אותו לדברים האחרים.
חיים געש: מחשבנו את לשכות הרווחה בתהליך של שלוש שנים.
יצחק הרצוג: כמו שאף פעם לא היו ממוחשבות.
יצחק הרצוג: כולן היום ממוחשבות.
חיים געש: נושא האבטחה, שוב יש את הנושא של המצ'ינג.
חיים געש: אי אפשר לקחת מאבטחים כי אין לנו מהיכן להביא את הכסף.
חיים געש: בעיה נוספת שלא עולה כאן ואולי צריך להתחיל לחשוב עליה אלה הם תקציבים לעתיד למרות שאני לא בטוח שזה דווקא מהרווחה, אלא זה נכון גם לדברים אחרים.
חיים געש: לשכות הרווחה ברוב הרשויות הן במצב פיזי שאיננו מאיר פנים לא לבאים ולא מכבד לא את יושביו ולא את באיו.
יצחק הרצוג: זה נושא שאני אעלה בהמשך כי לחצתי בנושא.
חיים געש: גם האוכלוסייה החלשה, אוכלוסייה פחות משיגה או אוכלוסייה שמתקשה, ואז אתה גם מביא אותה למקום בלתי ראוי ולא דיסקרטי.
יצחק הרצוג: ביקשנו 20 מיליון שקלים לשיפוץ לשכות הרווחה.
משה גפני: מה האוצר אומר?
יצחק הרצוג: תעשה בסדרי העדיפויות שלך.
יצחק הרצוג: הבטיחו לנו להתייחס לזה בחיוב במהלך השנה.
חיים געש: לסיכום, שני דברים.
חיים געש: האחד, מענקי האיזון, כדי שאפשר יהיה להמשיך לנצל את תקציבי הרווחה.
חיים געש: שנית, למצוא פתרון לעניין הזה כפי שמצאנו בנושא המחשבים וזה עבד, בהסכמה של מרכז השלטון המקומי.
חיים געש: הנושא השלישי.
חיים געש: מאחר שאנחנו עוסקים ברווחה, דיברו כאן על עוני, לדעתי יש הכרח לצרף את שירות התעסוקה למשרד הרווחה.
זוהר עובד: דבר אחד ראשון וחשוב הוא לפרגן.
זוהר עובד: אני חושב שהשלטון המקומי יכול להתרגש לראות דיון כזה והיה כדאי להעביר אותו, בתוכן שלו ובעוצמות שלו, גם לשלטון המקומי.
זוהר עובד: שאפו לשר שלנו שעושה עבודה אדירה.
זוהר עובד: חד משמעית הוא עושה עבודה מקצועית ברווחה ובקהילה.
יצחק הרצוג: גם בתיירות נהנית מאתנו.
זוהר עובד: נכון.
רוחמה אברהם-בלילא: גם ממני.
זוהר עובד: למדנו ברשות המקומית לעבוד במאורגן ובשפה מתכללת של כל המשרדים.
זוהר עובד: התוכנית הלאומית לילדים בסיכון היא פורצת דרך במדינת ישראל.
יצחק הרצוג: היא מהווה מהפכה.
זוהר עובד: אנחנו נהנים שם ובאמת רואים בקצה שיפור.
זוהר עובד: יש לי השגה מאוד מאוד חשובה, מעבר להערכה הגדולה.
זוהר עובד: אני חושב שיש ירידה של הרבה מאוד, של מאות רבות משפחות ממרכז הארץ, משפחות קשות יום, בעידוד הממשלה, משרדים כאלו ואחרים כמו השיכון בנושא של דיור, לפריפריות.
זוהר עובד: זה מעיק עלינו בצורה אקוטית.
זוהר עובד: משפחה קשת יום שיש לה בעיית דיור במרכז הארץ, עוברת לפריפריה.
זוהר עובד: אנחנו קיבלנו שישים משפחות כאלה בשנה האחרונה.
זוהר עובד: אדוני השר והיושב ראש, צריך לשים לזה תשומת לב.
זוהר עובד: יש כאן בעיה קשה מאוד ברמה הכוללת וזה פורץ לנו את התקציבים שלנו.
משה גפני: אתה נגעת בנקודה מאוד מאוד חשובה.
זוהר עובד: מעבירים אלי משפחות והילדים הם בסיכון ואני צריך להשקיע בהם אלפי שקלים.
משה גפני: אתה מעלה נקודה מאוד חשובה.
ירון סוקולוב: ברכות לשר, למנכ"ל ולכל הצוות.
ירון סוקולוב: אני חושב שיש עדנה למגזר השלישי בתקופה שלהם, גם שיש להם ביקורת בונה כלפי ארגוני המגזר השלישי, וזאת ההזדמנות לומר שצריך לא רק להעביר מיליארד וחצי שקלים שרובם הם קניית שירות אלא גם לבנות ולתקצב נושא של בניית יכולות, מה שנקרא קפסטי בילדינג, בדיוק כמו שהדבר נעשה במדינות אחרות כמו בריטניה ואחרות, כדי להשביח את התנהלות ארגוני המגזר השלישי, כדי שההשקעה של המדינה בכספי השירותים, קניית השירותים, תהיה תשואה טובה יותר לטובת אותם אזרחים שהעמותות מספקות להם שירותים.
יהודה סקר: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, מושבניק תמיד נשאר מושבניק, אדוני השר, כל מקום שאתה נכנס, יש רק עדנה.
יהודה סקר: כל מה שאתה עושה, אתה מצליח.
יהודה סקר: יישר כוח.
יהודה סקר: אני רוצה להוסיף משפט בנושא שהעלה חבר הכנסת פיניאן, הנושא של נוער, אלימות, זה נורא.
יהודה סקר: יש עלייה של 170 אחוזים באלימות מינית וכולי.
יהודה סקר: הנושא הזה חייב להיות מטופל והוא נופל בין הכיסאות, בין הרשויות לבין משרד הרווחה.
משה גפני: אדוני השר, לפני שאתה משיב, גם אני רוצה להשתתף בדיון.
משה גפני: מבחינת הנתונים, מר פריצקי, ב-15 באוגוסט 2009 העברנו 15 פניות שלכם שלא התעכבו כאן לחלוטין, בסכומים אדירים.
משה גפני: ראיתי פנייה אחת על סך 150 מיליון.
משה גפני: אנחנו לא מעכבים פניות של משרד הרווחה.
יצחק וקנין: אף פעם לא מעכבים,.
יצחק וקנין: זאת האמת.
משה גפני: זאת אומרת, זה משרד שלא הצליח לעצבן אותי עד היום.
משה גפני: אגב, לא הגיעו הודעות שלכם ב-2010 ולא העברות תקציביות, מה שאומר שכנראה אתם מתוכננים היטב.
משה גפני: אין משהו שנמצא בצנרת.
חנן פריצקי: יש דברים שנמצאים אצלנו בצנרת.
משה גפני: על כל פנים, אני רק אומר מבחינת הנתונים.
משה גפני: ב-2010 אין עדיין העברות ולא הודעות של עודפים מחויבים.
משה גפני: אדוני השר, לפני שאתם משיבים, אני רוצה לומר כמה דברים.
משה גפני: קודם כל, הדבר הראשון, משרד הרווחה, במיוחד כאשר יש שר שהוא שר דומיננטי, יש לו מה לומר בנושא של הפערים.
משה גפני: יש לו מאוד מה לומר ולפי דעתי אתה גם אומר.
משה גפני: אחד הדברים זה המים.
משה גפני: המים הפכו להיות נושא במדינת ישראל.
משה גפני: אנחנו אישרנו את היטל הבצורת, אנחנו חזרנו בתשובה והקפאנו אותו.
משה גפני: אנחנו מקווים גם לבטל אותו, אבל מאחורי גבנו יש את העלאת תעריפי המים שזה הופך להיות נושא שאנשים עשירים, בסדר, משקים את הגינות, ישלמו יותר, לא נורא, אבל המשפחות שנמצאות במצוקה כלכלית, שמטופלות על ידכם, אתם עוזרים להם אבל הם חייבים לשלם עבור המים הון תועפות.
משה גפני: אתה שר בכיר בממשלה.
יצחק הרצוג: שמעת אותי מדבר על זה לא פעם.
משה גפני: אני אומר שאנחנו צריכים לשלב ידיים בעניין הזה.
משה גפני: אנחנו הנחנו הצעת חוק של ועדת הכספים כדי לבטל את מה שהממשלה הקודמת עשתה כאשר היא העבירה את זה מהפיקוח של ועדת הכספים והיא נתנה את זה רק לרשות המים.
משה גפני: את זה צריך לבטל.
משה גפני: אנחנו נאבקים על העניין הזה ואני בדיונים עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
משה גפני: בוודאי ההתמודדות שלך עם הנושא, ושמענו אותך לא פעם באמת מתמודד עם זה, אני חושב שאתה לא יכול להתחמק בגלל שהמשרד שלך הוא משרד שבאמת מתפקד במאה אחוזים והכל בסדר, לא להתייחס למה שנעשה מסביב.
משה גפני: הרי בסופו של דבר ככל שיגבר הנטל על התושבים, על אלה שנזקקים לשירותים של משרד הרווחה, כך מספר הפונים אליכם יגדל.
משה גפני: לכן האמירות שלך בעניין הזה והתמודדות שלך בעניין הזה היא חשובה מאוד.
משה גפני: הדבר הנוסף, לגבי הנושא של הרשויות המקומיות.
משה גפני: הגמרא אומרת שאחרי העניים הולך העוני.
משה גפני: זאת אומרת, אין בעיה בזה שאתה אומר ש-25 אחוזים תל אביב תשתתף ו-75 אחוזים אתה נותן.
משה גפני: תל אביב תתמודד עם זה וכך גם רעננה.
משה גפני: אבל כאשר אתה אומר לטבריה, למרות שטבריה היא לא הדוגמה הטובה כי יש דוגמאות יותר טובות.
קריאה: תאמר רכסים.
משה גפני: גם רכסים היא לא דוגמה טובה.
משה גפני: יש רשויות קריטיות.
משה גפני: רכסים לא הייתה על השולחן וגם טבריה לא הייתה על השולחן.
יצחק הרצוג: אופקים.
משה גפני: אופקים ודומות לה.
משה גפני: אומר ראש העיר שהוא צריך לשלם משכורות ואין לו את ה-25 אחוזים.
משה גפני: יש רשויות, לפי דעתי בעיקר רשויות ערביות, שם יש בעיה.
משה גפני: אתה לא יכול להתמודד עם העניין הזה ואז באה המדינה ואומרת שהיא משתתפת ב-75 אחוזים והיא אפילו מגדילה את ההשתתפות ונותנת פרוייקטים נוספים, אבל ראש העיר לא יכול לממש את זה.
משה גפני: אכן נאמר כאן קודם, עשינו את זה במועצות הדתיות, שם הגדלנו את ההשתתפות של החזקות לעומת הפחותה אצל החלשות אבל צריכה להיות כאן מדיניות שונה.
משה גפני: מצד אחד פוגעים ברשויות האלה במענקי האיזון באופן דרסטי, כאשר זה ירד כמעט מ-3.5 מיליארד שקלים ב-2002 ל-מיליארד ו-800 מיליון היום וזה יגיע ל-2.5 מיליארד שקלים.
משה גפני: המשמעות של העניין היא שהרשויות האלה חוטפות עוד מכה ועוד מכה ועוד מכה ובסופו של דבר זה משפיע על התושבים שלהן.
משה גפני: אני חושב שגם בעניין הזה צריך לומר את הדברים.
משה גפני: גם אני מצטרף למשבחים את השר ואת המנכ"ל.
משה גפני: באמת, המשרד מתפקד.
משה גפני: אני חיפשתי כל הבוקר לפני שהתחילה הישיבה ביקורת, אבל לא מצאתי.
משה גפני: בסך הכל זה באמת נכון.
משה גפני: מר וגשל, אי אפשר בלי החרדים, ולכן אני אומר לך מילה על החרדים.
משה גפני: אני פניתי לשר ולמנכ"ל וביקשתי ממנו, בניגוד לכל שנה, מה שקורה עם כל ההעברות התקציביות האלה, שזה מגיע בסוף השנה וזה עובר כאן בהעברה של הסכם קואליציוני.
משה גפני: אנחנו כולנו תלויי הסכם קואליציוני.
משה גפני: כל פעם שאתה רואה כאן חבר כנסת חרדי, תדע לך שהוא תלוי בהסכם קואליציוני.
משה גפני: מגיע תקציב 2011, אתה תראה שזה יקרה, האוצר מוציא את זה והוא בא אלי ואומר, אמנם בנימוס: תשמע, אם לא תאשר את התקציב של מה שאנחנו רוצים, אנחנו לא מעבירים את הכסף הקואליציוני.
משה גפני: לא מעבירים את הכסף הקואליציוני, המשמעות של העניין התמוטטות של מערכות, גם בחינוך, גם ברווחה ובכל המקומות האלה.
משה גפני: ישבתי עם השר והמנכ"ל, ייאמר לשבחם, ואמרתי להם שאני מבקש שאנשים ידעו מה הולך לקרות השנה, שהנושא יהיה מוסדר ולא כל פעם יעשו טובות ויאמרו שעכשיו נותנים ובודקים.
משה גפני: יש גם מחסור בכוח אדם באגף.
משה גפני: גיליתי נכונות של השר והמנכ"ל והם נתנו הוראות והם פועלים בעניין הזה, אבל עדיין לא בקצב משביע רצון מבחינתי.
משה גפני: הם פועלים באופן ענייני.
משה גפני: אני נגד כל העניין הזה שנותנים לחרדים מתחת לשולחן.
משה גפני: זה לא יהיה ב-2011.
משה גפני: כל מה שרוצים לתת, שייתנו על השולחן ושיהיה בבסיס התקציב.
משה גפני: מה שלא רוצים, שלא יהיה.
משה גפני: אני לא אוהב את הדבר הזה.
יצחק הרצוג: אני אגיב ואחר כך המנכ"ל ישלים.
יצחק הרצוג: קודם כל, שאלות ברמה העקרונית.
יצחק הרצוג: משרד הרווחה ואני מביעים עמדה נחרצת ועקבית.
יצחק הרצוג: אני מזמין אתכם לראות באתר שלי את הנאום שלי בכנס הרצליה ובהרבה פורומים אחרים כאשר אני חוזר ואומר שהמדינה מתנהגת בדו פרצופיות לגבי העוני, היא משחקת בלשון כפולה, היא מאוד אוהבת לדבר על העוני אבל היא לא אוהבת עניים.
יצחק הרצוג: לכן היא לא פותרת סוגיות מאוד מהותיות בהתמודדות עם העוני, שזאת שורה ארוכה של צעדים.
יצחק הרצוג: זאת לא רק הוספת קצבאות.
יצחק הרצוג: חברים, שלא נשלה את עצמנו לרגע.
יצחק הרצוג: זה מכלול גדול.
יצחק הרצוג: זה כולל את ההתמודדות של החד הוריות, זה כולל את ההתמודדות של אנשים נכים שיוצאים לתעסוקה, זה כולל את כל המכלול של התעסוקה והעידוד ליציאה לעבודה ורשת ביטחון להורים במגזר הערבי ובמגזר החרדי.
יצחק הרצוג: זה כולל שורה גדולה מאוד של נושאים שתוך כדי הוספת קצבאות – והייתה הוספת קצבאות משמעותית גם לזקנה ואפילו לילדים וניצולי שואה ועוד ועוד – היא מעלה את המים ב-25 אחוזים, שזה טירוף.
יצחק הרצוג: פשוט טירוף מוחלט.
יצחק הרצוג: אתה לא יכול לדבר בדואליות.
יצחק הרצוג: אנחנו דרשנו פיצוי על המים.
יצחק הרצוג: יש צוות שיושב חזק על האוצר.
יצחק הרצוג: בא האוצר השבוע ואמר שהנה, החשמל ירד ושאתקזז.
יצחק הרצוג: זה הקטע החדש עכשיו.
יצחק הרצוג: החשמל ירד.
יצחק הרצוג: זה שהחשמל עולה ויורד איך שבא לו, זה בכלל לא קשור למים שזה מוצר שמחירו הוא קבוע.
יצחק הרצוג: בנושא הזה אין ראיית על.
יצחק הרצוג: אני טוען שצריך לשנות את הסטיגמות ודווקא הכניסה ל-OECD היא המסלול הכי נכון שיכריח אותנו לשנות את העניין הזה של ההתמודדות עם העוני.
יצחק הרצוג: דרך אגב, אם כבר מדברים על השיכון, שזה נושא ענק, אני רוצה לומר שאנחנו בדרך לפגישה עכשיו עם שר השיכון והנהלת משרדו בדיוק על הנושא של הדיור הציבורי ועל בכלל סוגיית הדיור.
יצחק הרצוג: כל ההתמודדות עם הסיוע לאנשים נזקקים בדיור, כל העניין של התמודדות נכים בדיור, סוגיות ענקיות שאני דורש מהשר כבר זמן מה להתפנות אליהן וברור לי שגם לו יש את המגבלות שלו אבל זה צוות שאני יזמתי עוד עם השר הקודם והמנכ"לים ישבו ואנחנו רוצים ליישם את התוכניות.
יצחק הרצוג: לא איכפת לי שבהמשך, אם תרצו, נקיים על זה דיון נפרד עם השרים ועם האוצר.
יצחק הרצוג: לגבי מרכז שלטון מקומי.
יצחק הרצוג: אני רוצה שיהיה ברור.
יצחק הרצוג: אני לא מכריז כאן שום ביקורת על הרשויות שנקראות חזקות כי בתוכן יש כיסי עוני ובעיות קשות ביותר, וגם הן תחת העומס.
יצחק הרצוג: שלא נשלה את עצמנו לרגע.
יצחק הרצוג: סוגיית המצ'ינג היא סוגייה נוספת שמחייבת התמודדות כי עוד פעם אתה פותח פער.
יצחק הרצוג: כמו שכבר נאמר, יש רשויות חלשות שלא מסוגלות להוסיף את רמת השירותים הנדרשת שיש לאחרות, אבל זה לא אומר שאני צריך להוריד מאחרות.
יצחק הרצוג: זה פשוט לא סביר ולא הגיוני.
יצחק הרצוג: דרך אגב, בכף הזכות של הממשלה אני רוצה לומר שהעובדה שיש רשויות שסוף סוף מתעשתות וגובות, פתאום רווח להן והן לוקחות את ה-25 אחוזים ומקבלות מאתנו את התוספות.
יצחק הרצוג: אני גם מאמין שרשות מקומית תפקידה דרך אגב לשרת את האוכלוסייה ברווחה.
יצחק הרצוג: גם את זה צריך לומר.
יצחק הרצוג: לא יכול להיות שראש רשות יתעסק רק בגינון ולא ברווחה ולכן הוא צריך לתת את ה-25 אחוזים שלו.
יצחק הרצוג: בתוך זה אנחנו נתנו את התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון בלי מצ'ינג וועדות החלטה באופן דיפרנציאלי, הקצאת כוח אדם בוועדות החלטה.
יצחק הרצוג: גם המיגון דיפרנציאלי, גם סגירת גירעונות סוף שנה דיפרנציאלי וגם – כמובן זה כבר נאמר – הסוגיה של המחשוב.
יצחק הרצוג: אלה דברים שהיכן שיכולנו ללכת, הלכנו.
יצחק הרצוג: אבל התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, שהיא המהפכה החברתית מספר 1 בארץ, אשמח פעם להציג אותה בפני הוועדה ותבינו מה המשמעות, היא צריכה להיות מוחלת לדעתי בהמשך על עוד ועוד רשויות וכאן העניין של המצ'ינג הוא נושא מרכזי שאנחנו צריכים להיאבק עליו.
יצחק הרצוג: לגבי המגזר השלישי.
יצחק הרצוג: יש פורום שולחנות עגולים שעכשיו הוטל על המנכ"ל להוביל את הדיאלוג עם המגזר השלישי.
יצחק הרצוג: יש לנו דיאלוג אמיץ, פורה וטוב.
יצחק הרצוג: אני מסכים שגם המגזר השלישי צריך לעבור את התהליכים של ההבראה בנושא הזה.
יצחק הרצוג: האתגרים הם מאוד מורכבים וצריך גם את זה לזכור.
יצחק הרצוג: התקופות משתנות.
יצחק הרצוג: נאמר כאן יפה על האלימות.
יצחק הרצוג: היום המקרים הם מורכבים.
יצחק הרצוג: קחו מקרה כמו רוז או הילד המורעב או גולדרינג או עכשיו קלנטרוב ותראו שהם מורכבים ממכלול של שירותים שמתעסקים בנושא.
יצחק הרצוג: אפילו הילדה האחרונה שנאמר שנאנסה וישר צועקים איפה רשויות הרווחה, בלי להיכנס לדברים שהם תחת צו איסור פרסום, רבותיי, מערכת הרווחה, מערכת בתי המשפט לנוער, כל המערכות מלוות את הסיפור של הילדה הזאת כבר כמעט עשר שנים.
יצחק הרצוג: לכן בסוף זה הכל גם עולה כסף.
יצחק הרצוג: כלומר, כל המערכות עוסקות ויש לזה עלויות וצריך להבין שהמקרים הם הרבה יותר מסובכים והרבה יותר מורכבים.
יצחק הרצוג: המנכ"ל יסביר לגבי הקצאת התקינה וכוח האדם.
יצחק הרצוג: יש גם רפורמה גדולה שמתקדמת בנושא הזה והרפורמה מקישה גם לרפורמה בשלטון המקומי שחברת הכנסת רוחמה אברהם דיברה עליה.
יצחק הרצוג: אני רוצה להזהיר את חברי הוועדה.
יצחק הרצוג: אני מפחד שאנחנו נדבר כולנו כאן אבל במקומות אחרים ינצלו את רוב המשאבים לתוכניות של תשתיות.
יצחק הרצוג: תשתיות זה דבר יקר וטוב, אבל רבותיי, התשתיות הן לא חזות הכל.
יצחק הרצוג: אני חושב שעם כל הכבוד למסילות ברזל, קודם כל היה נכון לטפל בבני אדם.
יצחק הרצוג: צריך לראות את האיזון הנכון כי אין ספק שמסילות ברזל תורמות גם לשינוי כלכלי משמעותי, אבל אי אפשר רק לשים את כל חזות הכל על פיתוח תשתיות ולא לחשוב על פיתוח ההון האנושי וההתמודדות עם הבעיות של ההון האנושי היום כדי שלא תהיינה בעיות מחר.
יצחק הרצוג: תודה רבה לכם על שיתוף הפעולה והתמיכה.
נחום איצקוביץ: במהלך 2008 ו-2009 הוספנו לשלטון המקומי 306 תקנים.
נחום איצקוביץ: חבר הכנסת ציון פיניאן, למיטב הבנתי כולם נקלטו למעט פה ושם שלא נקלטו.
נחום איצקוביץ: לגבי הסוגיה של נוער בסיכון, השר פירט וגם חברת הכנסת סולודקין הלכה.
נחום איצקוביץ: גם לנושא האלכוהול אנחנו שותפים בתוכנית עצמה.
נחום איצקוביץ: לגבי העמותות.
נחום איצקוביץ: נשאלתי על ידי חברת הכנסת רוחמה אברהם.
נחום איצקוביץ: אני אומר לפרוטוקול שאנחנו סיימנו את עבודת הוועדה, הודענו את ההודעות לעמותות והיום יצאו המכתבים עם הסכומים, אחרי שזה נבדק עוד פעם כדי שלא תהיינה טעויות.
נחום איצקוביץ: אני רק אומר ש-191 עמותות וארגונים קיבלו סיוע.
משה גפני: אתה מדבר על הקרן?
נחום איצקוביץ: על הקרן.
משה גפני: אתם מפרסמים את זה?
יצחק הרצוג: נפרסם.
נחום איצקוביץ: המכתבים יצאו היום עם הסכומים הסופיים.
נחום איצקוביץ: 191 ארגונים קיבלו סיוע, 17 ארגונים קיבלו סכומים של בין מיליון ל-7 מיליון שקלים, כאשר 7 מיליון זה הסכום הגבוה ביותר, 16 ארגונים קיבלו בין חצי מיליון למיליון, ו-158 ארגונים קיבלו עד חצי מיליון.
נחום איצקוביץ: כמובן שאנחנו נעבוד במיידית על קרן 2010.
נחום איצקוביץ: מה שאמרתי, זאת קרן 2009 והכסף יחולק.
נחום איצקוביץ: אנחנו כמובן גם נפרסם את כל הדברים.
נחום איצקוביץ: לנושא של המצ'ינג.
נחום איצקוביץ: בכל תוכנית נקודתית שמתאפשרת לנו, קטנה כגדולה, אנחנו עובדים בשיטה הדיפרנציאלית.
נחום איצקוביץ: לגבי ליבת העניין, עד שזה לא ייפתר מול האוצר במכלול או מול שלטון מקומי, יהיה קושי עצום.
נחום איצקוביץ: אנחנו מעריכים שיש כרגע כארבע תוכניות כמו הסעות לאנשים עם פיגור שכלי, כמו הדרכה ברשויות המקומיות החלשות והקטנות ועוד כהנה וכהנה שבכולן יהיה מימון דיפרנציאלי.
נחום איצקוביץ: הרשות תשלם 5 אחוזים במקום 25 אחוזים.
נחום איצקוביץ: יודעים את זה אנשי השלטון המקומי, יש לנו שולחן עבודה שוטף וכן הלאה וכן הלאה, כל תוכנית חדשה.
משה גפני: תודה רבה אדוני המנכ"ל.
משה גפני: אני רוצה לסכם את הדיון ולומר שהדיון היה משעמם.
משה גפני: מבחינה תקציבית לא מצאנו בעיות ואנחנו מתנצלים על העניין הזה.
משה גפני: מה שהיה מעניין, היה משולש ברמודה.
משה גפני: אני אומר משעמם מבחינת העניין הזה שבאמת הניצול התקציבי הוא ניצול מקסימלי וזאת הייתה מטרת הדיון הזה.
משה גפני: אנחנו נקיים דיונים נוספים.
משה גפני: אנחנו נקיים כמובן בעזרת השם לקראת תקציב 2011 דיונים על דברים נקודתיים שעולים בוועדה מעת לעת.
משה גפני: מבחינת הניצול התקציבי, כפי שאמרו כאן כל החברים ללא יוצא מן הכלל, אני משבח את השר על העבודה המצוינת שהוא עושה במשרד ואני משבח את המנכ"ל על העבודה המצוינת.
משה גפני: יש אוזן קשבת.
משה גפני: אני מבקש את המעורבות שלך אדוני השר בנושאים החברתיים כפי שאתה מתערב בדרך כלל.
משה גפני: אני מודה לכם על הסקירה.
משה גופן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.
משה גופן: על סדר היום הצעה לדיון של חבר הכנסת ציון פיניאן בנושא הדגה בכינרת.
משה גופן: אני מודה לשר החקלאות שנעתר לבקשתנו להשתתף בדיון הזה שהוא דיון חשוב שנוגע ל-200 משפחות הדייגים בכינרת.
שי חרמש: זה נוגע גם לכינרת ולא רק ל-200 המשפחות.
שי חרמש: אני ארחיב את היריעה.
משה גופן: כן, אבל הדיון הוא למעשה על הדייגים.
שי חרמש: סוף סוף אנחנו זוכים לרגע מרגש כאשר דנים כאן בחקלאות.
משה גופן: חבר הכנסת פיניאן, בבקשה.
ציון פיניאן: אני מודה ליושב ראש על שנאות לבקשתי לקיים דיון דחוף בנושא ואני מודה לידידי שר החקלאות שמשתתף בדיון.
ציון פיניאן: לפני כשבועיים שר החקלאות הודיע שב-1 במרץ תופסק הדגה בכינרת וזה מאחר שבעשור האחרון קיימת ירידה בכמות הדגה בכינרת וכן מחשש לאסון אקולוגי שיתרחש בעקבות אובדן הדגה.
ציון פיניאן: אני הבאתי מספר נתונים ואני מקווה שאני קולע לדעת גדולים.
ציון פיניאן: בשנת 1990 עמד יבול הדיג על 581 טון.
ציון פיניאן: בשנת 1999 חלה ירידה והיבול עמד על 91 טון.
ציון פיניאן: בשנת 2007 היבול צנח ל-50 טון ובשנת 2008 אנחנו מדברים על 8 וחצי טון.