GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחום איצקוביץ: הפערים האלה בין היתר נובעות גם בפער בין הרשויות החזקות לרשויות החלשות ונציגי השלטון המקומי יכולים לתאר ולומר מה הפער ברמת ההוצאה.
נחום איצקוביץ: יש רשויות שמתקשות ובמיוחד עקב קיצוץ מענק האיזון שסייע להם בהשלמה של ה-25 אחוזים.
נחום איצקוביץ: אנחנו הולכים לאתגר מאוד משמעותי של רפורמה בשלטון המקומי והיא תעלה הרבה מאוד משאבים למדינה.
נחום איצקוביץ: מזה שלושים שנים לא היה מהלך של רפורמה בשלטון המקומי בתחום המחלקות לשירותים חברתיים.
נחום איצקוביץ: זה הוסכם עם מארג גדול מאוד של גורמים.
נחום איצקוביץ: החקיקה של חוק שירותי הרווחה שצריך להקנות זכויות וסל שירותים, זה מהלך שאנחנו מתכוונים להביא אותו בקרוב לכנסת, מהלך שצריך לתת מענה לחלק מהפערים שקיימים.
משה גפני: איפה עומד החוק הזה?
נחום איצקוביץ: החוק הזה הושלם כמעט לחלוטין בין גורמי המקצוע שלנו.
נחום איצקוביץ: אני מניח שבמושב הקיץ אנחנו נעביר אותו עם תזכיר וכן הלאה לוועדת העבודה והרווחה ואז יתקיים דיון.
משה גפני: גם לממשלה.
נחום איצקוביץ: כן, זה יעבור דרך ועדת שרים לחקיקה.
נחום איצקוביץ: ודאי.
נחום איצקוביץ: השר רואה בזה יעד מאוד מרכזי.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לזה תקצוב?
נחום איצקוביץ: אין לזה תקצוב.
נחום איצקוביץ: חלק מהתקצוב יהיה במסגרת התקצוב שלנו וחלק נצטרך לקבל מענה ארוך טווח בהסכמה מול הממשלה, מול הכנסת וכמובן מול האוצר.
רוחמה אברהם-בלילא: מה האומדן הכספי?
נחום איצקוביץ: אנחנו עוד לא יודעים אבל מדובר בסכומים שהם לפחות 2 מיליארד שקלים תוספתי.
נחום איצקוביץ: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שלמרות שיש שיעור גידול בתקצוב של משרד הרווחה בשלוש השנים האחרונות, עדיין הפערים הם גדולים, כפי שנאמר כאן, בהרבה מאוד תחומים.
רוחמה אברהם-בלילא: בנוגע לרפורמה.
רוחמה אברהם-בלילא: האם מדובר ברפורמה שהיא פרסונלית בתחום הרשויות המקומיות או שיש איזושהי תוכנית שאמורה לסייע יותר לתושבים כתוצאה מזה?
נחום איצקוביץ: אני אשמח להעביר לך את ספר הרפורמה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני אשמח לתמוך בזה.
נחום איצקוביץ: עיקרה של הרפורמה הוא גם באופן עבודתן של המחלקות, גם בקשר בין המחלקות לבין הממשלה.
משה גפני: אולי נשאיר את זה.
משה גפני: הדיון שלנו הוא לא הדיון על העתיד אלא הוא דיון על העבר.
נחום איצקוביץ: כן, אבל זה קשור אחד בשני.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה צודק שמי שלא זוכר את העבר, לא יכול לבנות עתיד.
נחום איצקוביץ: בכל אופן, אנחנו משנים כמה דברים באופן מהותי.
נחום איצקוביץ: אני אשמח להעביר את הדוח של הרפורמה לכל מי שמעונין.
נחום איצקוביץ: זה בוודאי יהיה על האבניים כאן כאשר החקיקה תגיע לכדי יישום.
משה גפני: האמת היא שהכנסת מטפלת בכל החוקים.
משה גפני: אם לא יהיה כאן כסף בוועדה, אתה יכול להעביר את החוק בוועדת העבודה והרווחה ואין לך מה לעשות אתו.
משה גפני: צריך לדאוג שיעבור כסף.
משה גפני: אם אתה מדבר על 2 מיליארד שקלים, אני מבין שזאת תוכנית חומש.
נחום איצקוביץ: אפילו יותר מחומש.
נחום איצקוביץ: אנחנו מעריכים שהיישום של זה ייקח לפחות עשר שנים.
משה גפני: אז זה לא 2 מיליארד שקלים אלא זה קצת פחות.
נחום איצקוביץ: שאלו אותי מה העלות הכוללת.
משה גפני: בהתחלה נבהלנו.
נחום איצקוביץ: עדיין לפי ה-OECD הפער בין ההוצאה הציבורית של ישראל לבין ההוצאה של ה-OECD היא 5 אחוזים.
נחום איצקוביץ: בואו נדביק את זה.
נחום איצקוביץ: יש לנו מה לעשות עם הכסף לטובת האוכלוסיות אליהן אנחנו מתכוונים.
משה גפני: מה שחשוב לנו לדעת בדיון הזה הוא האם באמת המשרד שלכם הוא משרד שכסף שיש לו, הוא באמת יודע להוציא אותו, בזמן ומהר.
נחום איצקוביץ: כאשר אתה עוזר לנו, כן.
נחום איצקוביץ: כאשר אתה לא רוצה לעזור לנו, לא.
ציון פיניאן: מתי הוא לא עזר למשרד?
נחום איצקוביץ: אני מתקשה לזכור.
משה גפני: אם אתם עושים דברים לא נכונים, אז לא אבל בינתיים לא היה דבר כזה.
משה גפני: היה במשרדים אחרים אבל לא אצלכם.
נחום איצקוביץ: תקציב 2009.
נחום איצקוביץ: אנחנו סבורים שכל שקל שאנחנו מקבלים, הולך לכתובת הנכונה באופן מקצועי.
נחום איצקוביץ: עיקרי התקציב לשנת 2009.
נחום איצקוביץ: יש לנו תקציב נטו שהוא 3 מיליארד ו-926 מיליון שקלים, ויש עוד כמיליארד ו-365 מיליון, הכנסות, חלקן מהרשויות וחלקן מגורמים נוספים.
משה גפני: מה זה תקציב נטו?
נחום איצקוביץ: תקציב נטו הוא השתתפות המדינה בהוצאה החברתית.
נחום איצקוביץ: התקציב של מיליארד ו-365 מיליון שמופיע למטה, זה תקציב מותנה בהכנסות בהשתתפות הרשויות המקומיות והכנסות עצמיות אחרות שמגיעות.
רוחמה אברהם-בלילא: מה ההכנסות הנוספות?
נחום איצקוביץ: ממשתתפים, מגורמים שונים, מההורים.
רוחמה אברהם-בלילא: באיזה סכום זה נאמד?
נחום איצקוביץ: חבריי מהמשרד, אתם יכולים לומר?
חנן פריצקי: 1,3 מיליון שקלים.
נחום איצקוביץ: חוץ מהרשויות.
חנן פריצקי: חוץ מהרשויות, זה יחסית כסף קטן.
חנן פריצקי: מדובר על הכנסות בעיקר ממשפחות ומעל גיל 18 יש את כל קצבאות הנכות שכאשר אנחנו מסדרים אותם בסידור חוץ ביתי, חלק מהקצבאות מגיעות למימון המקור.
רוחמה אברהם-בלילא: פרוייקטים שבאים מהמגזר השלישי?
רוחמה אברהם-בלילא: עמותות?
חנן פריצקי: לא.
נחום איצקוביץ: לא, אנחנו מעבירים אליהם.
נחום איצקוביץ: הם לא נכללים בספר התקציב שלנו.
נחום איצקוביץ: אנחנו מעבירים אליהם השתתפויות ולא הם מעבירים דרכנו.
נחום איצקוביץ: הם הגורם המבצע.
מרינה סולודקין: מה גובה התמיכות בעמותות?
נחום איצקוביץ: התמיכות שלנו, סך כל התמיכות, כולן גם יחד, לדעתי לא יותר מ-45 מיליון שקלים עד 50 מיליון שקלים אבל אנחנו מעבירים למגזר השלישי כספקי שירות.
נחום איצקוביץ: פרסמנו את זה ואנחנו המשרד היחידי שפרסם.
נחום איצקוביץ: אנחנו מעבירים כמיליארד וחצי שקלים לכ-1,000 עמותות, רובן ככולן ספקי שירות שזוכים במכרזים ומבצעים שירותים עבור אוכלוסיות הרווחה ומיעוטן אלה הן תמיכות.
נחום איצקוביץ: בתוך התמיכות הללו יש חלק קטן שנוגע לתשלום עבור אספקת שירותים על ידי פנימיות ישיבתיות שהן מספקות לילדי מצוקה מהמגזר החרדי, כיוון שאין הסדרים אחרים, במקום ילד ונוער, שם התשלומים הם הרבה יותר גדולים ועל פי ההסדרים הקיימים.
נחום איצקוביץ: אלה הסדרים שלא ביכולתי לשנות אותם ואולי אתם פעם תוכלו לשנות.
משה גפני: אני מקדם בברכה את שר הרווחה והשירותים החברתיים.
יצחק הרצוג: אני מתנצל על האיחור עליו הודעתי מראש, באותו יום בו הוזמנו.
יצחק הרצוג: הודעתי שאני אגיע ב-10:30.
יצחק הרצוג: הודענו והתנצלנו.
יצחק הרצוג: ביקשנו להזיז את הישיבה אבל אמרו שאי אפשר, ואז אמרנו שאני אגיע ב-10:30.
יצחק הרצוג: הודענו על כך מראש.
נחום איצקוביץ: ברשות השר, הגענו כרגע לפילוח התקציבי.
משה גפני: עכשיו הגענו לנושא עצמו.
נחום איצקוביץ: לא, אני חושב שגם הרקע הוא חשוב.
משה גפני: בוא נעשה סדר.
משה גפני: אדוני השר, מה שהמנכ"ל עשה לפני שאתה הגעת, הוא תיאר את משרד הרווחה, הוא עשה את זה מאוד יפה, והוא גם דיבר על חוק הרווחה שאתם מתעתדים בעזרת השם לחוקק, חוק שתהיה לו עלות של 2 מיליארד שלים כנראה לטווח של עשר שנים.
משה גפני: עכשיו אנחנו מגיעים לליבה של הדיון.
משה גפני: הדיון הזה מתמקד בשאלה האם משרד הרווחה, כמו משרדים אחרים, ניצל את התקציב שלו באופן מקסימלי.
משה גפני: כאן הגענו לנקודה מהו התקציב שהיה לשנת 2009, מהו הפילוח שלו, ומה הניצול שלו, שזה העיקר.
נחום איצקוביץ: נגיע לזה.
נחום איצקוביץ: אתם רואים שהנתח העיקרי הוא אנשים עם מוגבלות אבל אני רוצה להביא בפניכם שני שקפים שמתארים את תהליך ניצול התקציב.
משה גפני: המנכ"ל רוצה לומר למה יש לו בעיות וקשיים בניצול משאבים.
נחום איצקוביץ: הבעיה היא שיש לנו את משולש ברמודה.
נחום איצקוביץ: יש לנו את הייעוץ המשפטי, את הנציבות ואגפי האוצר.
ציון פיניאן: זה משולש שווה צלעות?
נחום איצקוביץ: לא, אתה רואה שהוא לא שווה צלעות.
נחום איצקוביץ: כל אחת מהצלעות, זה גודל אחר.
נחום איצקוביץ: צלע הבסיס, אלה הם אגפי האוצר.
נחום איצקוביץ: אנחנו מנהלים כרגע דיאלוג עם האוצר בסוגיה הזאת, מנכ"לי משרדי הממשלה, אבל אי אפשר להתעלם מהקושי הזה.
משה גפני: לפני שאתה מסביר שהייעוץ המשפטי מערים קשיים, הנציבות מערימה קשיים ואגפי האוצר מערימים קשיים, האם היה ניצול?
נחום איצקוביץ: כן, התשובה היא כן.
משה גפני: היה ניצול של מאה אחוזים?
נחום איצקוביץ: היה ניצול של 99 אחוזים.
משה גפני: אנחנו מחפשים את המשרד שנוכל לציין שהניצול שלו היה של מאה אחוזים.
נחום איצקוביץ: אנחנו נסביר את כל הדברים.
נחום איצקוביץ: קודם כל, אני רוצה שתדעו באיזה מתווה נמצא משרד ממשלתי כאשר הוא צריך לנצל את התקציב.
נחום איצקוביץ: הצגנו את זה גם בפני אנשי האוצר ובפני ראש הממשלה.
יצחק הרצוג: מי שלא מבין, משולש ברמודה זה אם אתם טוענים למשל שיש כמות אדירה של ילדים שלא נחקרו בחקירות ילדים, אנחנו צריכים לקלוט היום, אנחנו דורשים תוספת של 35 תקנים אבל כדי להניע את התהליך, אנחנו צריכים לעבור את כל המשולש וזה לוקח כמעט שנה לקלוט עובד חדש, חוקר ילדים.
יצחק הרצוג: רק שתבינו שזאת המציאות של ישראל היום.
יצחק הרצוג: אני יכול להראות בכל נקודה מה ביקשנו ומה לא קיבלנו.
רונית תירוש: לעניין הזה של חוקרי ילדים.
רונית תירוש: כמה זמן מחכים?
יצחק הרצוג: היום שלושה חודשים.
נחום איצקוביץ: היום יש לנו 700 ילדים.
משה גפני: משרד הרווחה הוא משרד מאוד מעניין ומאוד מאתגר.
משה גפני: באמת, כל סעיף כאן, אפשר לדון בו יום שלם.
משה גפני: אנחנו נכנסים למסלולים שצריך לקיים עליהם דיון בנפרד.
נחום איצקוביץ: היום זמן המתנה מצטבר הוא פחות מחודש.
משה גפני: השר נתן דוגמה את משולש ברמודה, הילד מגיע למשולש הזה ונעלם.
נחום איצקוביץ: לא, לא הילד אלא אנחנו.
נחום איצקוביץ: אנחנו נעלמים.
נחום איצקוביץ: אני רוצה להראות לכם מה קרה ב-2009 מבחינת אופן ניצול התקציב והיכולת לנצל אותו.
נחום איצקוביץ: דרך אגב, זה מאפיין את כל משרדי הממשלה.
נחום איצקוביץ: התקציב התקבל במשרדי הממשלה ביוני-יולי, באוגוסט פחות או יותר היה שחרור עודפים, בנובמבר הייתה סגירת ספרים, יותר ממחצית השנה צריכים לעבוד על אחד חלקי 12 מתקציב בסיס, ולאחר מכן אנחנו מסוגלים לעבוד בסך הכל ארבעה חודשים נטו עבודה ממשית, כאשר צריכים לסגור את ספר התקציב.
משה גפני: זה אמור לגבי כל המשרדים.
נחום איצקוביץ: נכון, אבל זה קושי עצום ולכן אנחנו אומרים שיש לכל המשרדים קושי עצום לנצל במתווה כזה.
נחום איצקוביץ: שנת 2010 היא שנה טובה כי יש לנו בינואר תקציב ואלה השלכות עצומות על כל תכנון בכל משרדי הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: לביצוע.
נחום איצקוביץ: לביצוע, ברור.
נחום איצקוביץ: סגירת ספרים.
נחום איצקוביץ: מכיוון שאני עובד מול השלטון המקומי, אני חייב לסגור ספרים בנובמבר.
נחום איצקוביץ: זאת אומרת שהשלטון המקומי, אני צריך להעביר משנה לשנה תשלומים של נובמבר-דצמבר.
נחום איצקוביץ: זה אמנם מתגלגל, אבל אם יש העלאה בשיעור התקצוב שלנו, מתגלגלים כל שנה בעודפים סכומים יותר גדולים כתוצאה מהתהליכים האלה.
נחום איצקוביץ: זה חלק מהקושי שלנו.
נחום איצקוביץ: אני חושב שלמשרדים חברתיים יש קושי.
נחום איצקוביץ: התהליך שהראינו קודם על ציר הזמן מייצר בהכרח עודפים מחויבים כי אני לא מתכוון לומר לאף גורם שיוציא שלושת-רבעי מהתקציב או חצי מהתקציב בחודשיים האחרונים של השנה.
נחום איצקוביץ: זה לא הגיוני.
נחום איצקוביץ: לכן זה עודף מחויב ואנחנו פועלים עם זה בתחילת השנה.
נחום איצקוביץ: יש לנו קשיים בתחום היישום, במיוחד בתחומים האלה של כוח אדם.
נחום איצקוביץ: אנחנו מפתחים כלים נוספים כדי לנצל את התקציב נכון כמו יחידת מכרזים שלא הייתה במשרד ועוד פיתוח של כלים כי חלק מהכלים הם לא מספיק מקצועיים ולא כל עובד סוציאלי יודע לעסוק בחוק המכרזים.
נחום איצקוביץ: אנחנו עובדים על זה.
נחום איצקוביץ: אנחנו ניצלנו 99 אחוזים.
יצחק הרצוג: למרות הבחירות ולמרות הכל.
נחום איצקוביץ: אנחנו ניצלנו 99 אחוזים, כולל ההתחייבויות.
נחום איצקוביץ: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שבתהליך של התקצוב של 2009 קיבלנו תוספות תקציביות, בין היתר גם לתוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון ששוריינו על ידינו לרשויות המקומיות לחמישה משרדי ממשלה.
נחום איצקוביץ: זה מופיע בעודפים.
נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על הקרן עצמה, על הקרן שיש בה 100 מיליון שקלים כאשר רק לפני חודש גמרנו את התבחינים של הקרן והודענו לעמותות על הקצאה של 66 מיליון שקלים.
נחום איצקוביץ: יש לנו עוד מספר תוכניות שאנחנו מעבירים משנה לשנה עודפים מחויבים והשנה אנחנו ננצל אותם שכן התקציב מתחיל עם שחרור העודפים בפברואר ולא באפריל או במאי, לא ביוני ולא ביולי.
נחום איצקוביץ: במסגרת השאלה של נציג מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אני מבקש את חנן ואת אריאלה, החשבת שלנו, להשיב, כמה מתוך זה הוא תקציב ברוטו וכמה מתוך זה הוא תקציב נטו.
משה גפני: אנחנו העברנו העברות ממשרד הרווחה לקרנות הפנסיה ולכל הדברים האחרים, על אי ניצול במשרד הרווחה או שאני טועה?
נחום איצקוביץ: אין מצב.
יצחק הרצוג: פעם משרד הרווחה היה משרד חולה, אבל היום הוא משרד בריא.
יצחק הרצוג: זאת האמת ולכן אל תדביקו למשרד הרווחה את המחלות של העבר.
חנן פריצקי: הייתה שאלה לגבי התקציב ברוטו והתקציב נטו.
חנן פריצקי: התקציב נטו נוצל ב-99 אחוזים.
חנן פריצקי: בתקציב ברוטו נשארו כמה עשרות מיליוני שקלים של הכנסה שלא הגיעה אבל זה מובנה.
חנן פריצקי: אנחנו, על מנת לקבל את ההכנסות, חייבים לנפח בכל תקנה ותקנה את ההכנסות במידה כזאת כדי שכל הכנסה תגיע בסופו של דבר.
חנן פריצקי: מכיוון שאנחנו בונים את התקציב חודשיים מראש, אנחנו צריכים לנפח את התקציב כך שבסופו של דבר כל שקל שיגיע בכל תקנה יגיע.
חנן פריצקי: זה חייב להיות המכנה המשותף הגבוה מבין כולם.
חנן פריצקי: לכן אנחנו גורמים לכך כל הזמן שאנחנו לוקחים מרווחי ביטחון בכל תקנה ותקנה על הכנסה שתגיע כדי שלא יקרה מצב בו ההכנסות בחודשיים האחרונים יהיו יותר גבוהות וייכנסו פנימה.
חנן פריצקי: לכן נסתכל על תקציב ברוטו מבחינה זאת, זה לא דבר נכון והוא לא מייצג.
משה גפני: נראה לי שאתם לא משרד קליינט לדיון הזה.
משה גפני: אתם ניצלתם 99 אחוזים, כך שיש לנו בעיה אתכם.
משה גפני: נראה אולי נמצא משהו בהמשך.
משה גפני: החשבת רוצה לומר משהו?
אריאלה טוקר: לא, הוא הסביר הכל בדיוק.
משה גפני: אדוני השר, אתה יכול לתאר את המשרד.
משה גפני: אני רוצה שחברי הכנסת אחרי כן ישאלו שאלות.
יצחק הרצוג: אנחנו לא מקיימים כאן דיון על משרד הרווחה פרופר על התכנים.
יצחק הרצוג: יש לנו על זה הרבה ואנחנו מלווים על ידכם ופתוחים לכל פנייה ולכל שאלה.
יצחק הרצוג: אני רוצה רק לומר משהו בקשר לנושא הזה.
יצחק הרצוג: קודם כל, זה הישג משמעותי מאוד.
יצחק הרצוג: אנחנו יכולים להראות שבתקופות עברו זה היה הרבה הרבה יותר בעייתי.
משה גפני: סליחה, אדוני השר, את חשבת של המשרד כבר הרבה שנים?
יצחק הרצוג: לא, היא חדשה.
משה גפני: מי ותיק במשרד?
יצחק הרצוג: הוא ראש אגף התקציבים.
משה גפני: אתה יכול לומר לי מה היה ניצול התקציב בשנים עברו?
חנן פריצקי: אנחנו נעים בין 98 ל-99 אחוזים.
רוחמה אברהם-בלילא: גם בשנים עברו?
רוחמה אברהם-בלילא: אתה יכול לומר ש-99 אחוזים מאז השר הנוכחי מכהן הוצאו.
יצחק הרצוג: זה ברור שיש כאן דברים אוטומטיים.
יצחק הרצוג: אני יודע על המון בעיות שהיו לך.
חנן פריצקי: היו לי בעיות תקציביות.
חנן פריצקי: בשנים האחרונות היו תוספות תקציביות מאוד ניכרות מהבחינה הזאת.
משה גפני: מה זה בעיות תקציביות?
חנן פריצקי: היו תוספות תקציביות מאוד ניכרות וגם אותן הצלחנו, למרות החסמים, להוציא.
משה גפני: אם אין דובר למשרד, אני אקח את הדוברות לידי בהתנדבות לדקה וחצי.
משה גפני: השר אומר שניצול תקציבי של משרד הרווחה גם בשנים עברו היה ניצול גבוה מאוד, מתקרב ל-100 אחוזים, בין 98 ל-99 אחוזים.
משה גפני: מה שאפיין את השנה הנוכחית שהשר הרצוג הוא השר במשרד, זה שהיו תוספות תקציביות.
יצחק הרצוג: ענקיות.
משה גפני: בשנים עברו אי אפשר היה לנצל אותן באותו סדר גודל והיום אף על פי שהיו תוספות תקציביות, הן נוצלו.
יצחק הרצוג: אני אתן דוגמה.
יצחק הרצוג: כאשר אנחנו נכנסנו למשרד – חשוב לומר את זה ולא בגלל הקרדיט אלא לתת תמונת מצב – נתקלנו בבעיה שהאוצר הודיע לנו שאנחנו חייבים לו 250 תקנים.
יצחק הרצוג: אני רוצה שתבינו.
יצחק הרצוג: זה היה המשרד.
יצחק הרצוג: קיבלנו משרד שנחתך לשניים, העבודה עברה למשרד התעשייה ועוד השיתו על המשרד חוב של 250 תקנים כאשר לפחות שליש מהעובדים עבדו דרך חברות כוח אדם, אם לא יותר משליש, ולכן אנחנו היינו במצב של חנק ביכולת לתפקד.
יצחק הרצוג: בתקופה שחלפה מחקנו את החוב, קיבלנו מאות תקני כוח אדם נוספים, הוספנו מיליארדי שקלים לכל מערך הרווחה בצורות מצורות שונות, ובנוסף לזה אני חייב לומר שגם שכללנו ושיפרנו את תהליך הזרימה של הוצאת מכרזים והתקשרויות שהוא היה חסם מאוד גדול כי אתם מכירים ויודעים שאין כאן חבר כנסת אחד שלא פנה ואמר שהארגון המסוים הזה תקוע והארגון המסוים ההוא תקוע ושאל למה עושים לו כך ואחרת.
יצחק הרצוג: הדבר העיקרי שאנחנו מאוד גאים בו היא העובדה שאנחנו הפכנו להיות סוג של משרד שמטפל במכלולים בין משרדיים והוא הפך להיות אגן הקיבול והניהול של פרוייקטים בין משרדיים ענקיים.
יצחק הרצוג: משרד הרווחה, הממודר, הסקטוריאלי, הנבעך וכולי, הוא היום מרכז את התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, מיליארד שקלים על פני שש השנים הקרובות עם חמישה משרדי ממשלה והג'וינט בנגזרת של הגיל הרך, הוא מרכז את תוכנית הביטחון התזונתי שזה קרב גדול ואנחנו מקדמים את התוכנית ונשמח להציג אותה בפניכם, הוא מקדם את הוועדה הבין משרדית לנושא של יישום חוק לרון שזה שילוב נכים בתעסוקה לאחר תיקון חוק הביטוח הלאומי, והוא בעצם עוסק בכל הנושא של חוק העובדים בסיעוד עם מרכז השלטון המקומי.
יצחק הרצוג: ניצולי השואה, כל החבילה, סל השירותים, ארבעה משרדי ממשלה ואנחנו מרכזים אותם וזה מאות מיליוני שקלים לניצולי השואה עם כל סל השירותים.
יצחק הרצוג: כלומר, אנחנו הפכנו להיות הייתי אומר סוג של בנק השקעות של כמה וכמה משרדים לצורך הוצאה מהכוח אל הפועל.
יצחק הרצוג: רשויות נהנות לעבוד אתנו ואני חייב לזקוף את זה הן לזכות המנכ"ל המצטיין נחום איצקוביץ, לזכות המשנה למנכ"ל מנחם וגשל שהוא הכי ותיק כאן, הוא 45 שנים בשירות המדינה ויש לו זכויות רבות, וכמובן חנן פריצקי ואריאלה טוקר שהגיעה אלינו ומאוד שיפרה את מערך החשבות.
יצחק הרצוג: שוב, אין לנו יום קל.
יצחק הרצוג: שיהיה ברור, אין לנו יום בלי ריב עם חנן ועם אריאלה, אבל אלה ריבים לשם שמים והם עוברים בסוף בטוב.
משה גפני: זה חשוב מאוד.
משה גפני: תודה רבה אדוני השר.
משה גפני: אני מבין שעם הייעוץ המשפטי אתם בבעיה.
יצחק הרצוג: יש לנו ייעוץ משפטי נפלא.
משה גפני: ראיתי במשולש ברמודה.
נחום איצקוביץ: זה לא שלנו אלא זה הממשלתי.
יצחק הרצוג: יש לנו יועצת משפטית נהדרת, בתיה הרטמן, וצוות נהדר.
יצחק הרצוג: הבעיה היא שלצערנו לא נותנים לנו מספיק אוטונומיה.
יצחק הרצוג: אני לא בא לריב עם דב בארי מהאוצר, הוא עושה את עבודתו, אבל יש כמות התערבות לעתים קיצונית בכל שלב ושלב אצלנו.
יצחק הרצוג: קיצונית, ברמה שמכתיבים לנו איך לכתוב מכרז או איך לכתוב טקסט כי לא אוהבים דבר כזה או אחר.
יצחק הרצוג: זה מוציא אותי מדעתי.
יצחק הרצוג: אנחנו רבים על זה הרבה מאוד עם האוצר.
יצחק הרצוג: הנושא השני, נציבות שירות המדינה.
יצחק הרצוג: למשל, קליטת חוקרי נוער.
יצחק הרצוג: ביקשנו מהנציבות לתת לנו סוג של פטור על ידי בניית מאגר מילואים לחוקרים כדי להקל ולזרז את התהליך אבל לא נענינו.
יצחק הרצוג: והחשב הכללי, שגם הוא עושה במדיניותו, בהוראות החשב הכללי, למשל התקשרויות עם קבלנים, לדוגמה פסיכיאטרים, רופאי שיניים או מלמדים מוזיקה לאנשים עם פיגור שכלי.
יצחק הרצוג: זה תהליך מטורף שבגללו אנשים לא באים לעבוד אצלנו.
יצחק הרצוג: אלה דוגמאות קטנות שמשפיעות על מכלולים אדירים של בני אדם.
יצחק הרצוג: לגבי הנציבות, נחום יסביר.
משה גפני: לא, בסדר, הבנו.
משה גפני: אני רק רוצה שתדע, גם היום אתה אחד המנהיגים של מדינת ישראל ואתה מתעתד בעתיד להיות בעמדת הנהגה יותר גדולה, ולכן דע לך שאנחנו הולכים לאנרכיה עם כל העניין הזה.
משה גפני: הדברים הכי קשים, הכי מסוכנים, נוער בסיכון, כל מה שהמשרד מטפל – כתוב בגמרא שלא חרבה ירושלים אלא שהעמידו דבריהם על דין תורה.
משה גפני: לפעמים יש לך את הדקדקנות הזאת גם של הייעוץ המשפטי, גם של הנציבות, גם של אגפי האוצר.
יצחק הרצוג: הם לא אשמים.
משה גפני: לא אמרתי שהם אשמים.
יצחק הרצוג: הם מכסתחים גם את עצמם.
משה גפני: כך לא מנהלים מדינה, עם כל הכבוד.
משה גפני: לפי דעתי אסור לך להיות עדין בעניין.
יצחק הרצוג: עושים מאמצים גדולים בהמון דברים ומצליחים.
חנן פריצקי: דיברת על ניצול של מאה אחוזים לעומת 99 אחוזים.
חנן פריצקי: אני רוצה לציין שה-99 אחוזים זה הניצול המקסימלי שמשרד בצורה שאנחנו עובדים יכול להגיע אליו ואני אסביר למה.
חנן פריצקי: 99 אחוזים זה ממוצע לשל ההוצאות בכל התקנות.
חנן פריצקי: אין לנו אפשרות חשבותית לעלות על 100 אחוזים בשום תקנה.
משה גפני: לא, יש אצלכם תקנות של חרדים.
משה גפני: אותן לא מבצעים בין כה וכה.
משה גפני: זה האחוז הזה, של החרדים.
משה גפני: בכל משרד יש סטיית תקן כזאת של אחוז אחד, במשרד שמתפקד.
משה גפני: במשרד שלא מתפקד, זה סיפור ארוך ונתקלנו בזה.
משה גפני: במשרד שמתפקד, 99 אחוזים מבחינתי זה ניצול של מאה אחוזים מפני שתמיד יש חרדים במשרד, סעיפים תקציביים חרדיים ואת זה לא מנצלים.
משה גפני: לא התכוונתי ברצינות.
משה גפני: אמרתי את הדברים בהומור.
יצחק הרצוג: תדע שבנושא החרדים, פעם החרדים חשבו שהמשרד הזה הוא שלהם והם יעשו בו מה שהם רוצים.
משה גפני: תסלח לי, עם כל הכבוד, במשרד היום החרדים מתפקדים הרבה יותר טוב מאשר בעבר.
מנחם וגשל: בנושא החרדים, כמות המכסות שיש היום לטיפול בנוער חרדי, היא יותר גדולה מכמות המכסות שיש לנוער רגיל מאז קום המדינה.
יצחק הרצוג: עוד הערה שהיא כן חשובה והיא חשובה לכולם ואני חושב שחשוב לציין אותה באמצעות מרכז השלטון המקומי.
יצחק הרצוג: קודם כל, יש לנו הרבה שיתוף פעולה והרמוניה עם מרכז השלטון המקומי.
יצחק הרצוג: הבעיה שכולנו נמצאים בתוכה ועוד לא פתרנו אותה, ואולי המנכ"ל יתייחס אליה, היא העובדה שהרשויות החלשות שלא מסוגלות לשלם את ה-25 אחוזים מצ'ינג, אנחנו נמצאים בנשולש ברמודה מסוג אחר כי במרכז השלטון המקומי שהוא קרוע בתוכו, בין אלה שיש להם לבין אלה שאין להם, אין החלטה מה לעשות והם אומרים תוסיף אבל לאוצר אין שום כוונה להוסיף ואנחנו רוצים להציע כלי עוקף המכשולים ברשויות הללו שלא מקבלות לא רק כסף אלא גם שכר.
יצחק הרצוג: כלומר, יש עובדים סוציאליים שלא מקבלים משכורות כבר חודשים ואולי המנכ"ל רוצה לומר על זה מילה.
משה גפני: הנושא שהעלית הוא נושא חשוב שתכף נדבר עליו.
משה גפני: חבר הכנסת ציון פיניאן, אחריו חברת הכנסת רוחמה אברהם, חברת הכנסת סולודקין.
ציון פיניאן: תודה על כינוס הישיבה.
ציון פיניאן: אדוני היושב ראש, מכובדי השר.
ציון פיניאן: אני שמח על הניצול המקסימלי של התקציב כי היו כאן שרים שראינו שיש להם כמה מיליוני שקלים בצד והם אפילו לא ידעו על קיומם.
ציון פיניאן: כאן אני ממש שמח לראות את הניצול המלא.
ציון פיניאן: יתרה מזאת, אני יכול לומר שבמשרד הרווחה, לכל שקל יש כתובת.
ציון פיניאן: הדבר הקשה כאן הוא שיש כפיות טובה.
ציון פיניאן: מה שלא תעשה, תמיד יראו את הזקנה בנהריה ומאחר שנמצא כאן ראש עיריית טבריה, הוא יאמר לך שיראו גם את הזקנה בטבריה.
יצחק הרצוג: מיידי באינטרנט, גם אם זה לא נכון.
ציון פיניאן: לכן יש כפיות טובה כלפי המשרד, אבל זה המשרד שעושה הכי טוב לעם ישראל ועושה רבות.
ציון פיניאן: אני רוצה להתייחס לנושא של התקינה.
ציון פיניאן: אני זוכר שכאשר נשבענו לכנסת, התקינה הייתה כמעט 150 עד 200 תיקים לעובד סוציאלי.
ציון פיניאן: האם חל שינוי?
משה גפני: המנכ"ל או השר ירשום את השאלות ואחר כך תתייחסו.
ציון פיניאן: הייתה תוכנית לקליטת אלף עובדים בחמש שנים, כל שנה 200 עובדים.
ציון פיניאן: היכן זה עומד היום?
ציון פיניאן: זה נכון שהנושא של השתתפות עצמית בגובה של 25 אחוזים של הרשויות המקומיות היא בעייתית מאוד.
ציון פיניאן: יש רשויות שאני חושב שהן לא מקבלות את מה שאתן נותנים להן, כי אין להן את ה-25 אחוזים האלה, אבל פתרנו את הבעיה במשרד הדתות למשל כאשר שינינו את היחסים על חשבון הגדולות.
ציון פיניאן: השר התחיל לדבר על הנושא הזה ואני שואל האם יש איזו מגמה כדי לפתור את הבעיה הזאת של ההשתתפות העצמית.
ציון פיניאן: זה הרבה מאוד כסף לרשויות המקומיות.
ציון פיניאן: איפה עומד הנושא של נוער בסיכון?
ציון פיניאן: נושא בו מדברים הרבה היום הוא נושא האלכוהול.
ציון פיניאן: האם אתם שותפים למלחמה בנושא הזה ומה נעשה?
ציון פיניאן: חברת הכנסת רוחמה אברהם אמרה לי קודם שהשר הזה יודע לעבוד, ואני מצטרף לדברים האלה.
יצחק הרצוג: תאמין לי שגם היא יודעת לעבוד.
ציון פיניאן: אני בטוח שגם היושב ראש וכול חברי הוועדה מצטרפים לזה.
רוחמה אברהם-בלילא: ראשית, אדוני היושב ראש, תרשה לי לשבח אותך על עצם המהלך הזה שגורם לשרים לבוא לכאן עם כל הצוות המקצועי שלהם ובאמת להראות גם לכנסת את כל הביצוע שלהם במהלך שנת התקציב הקודמת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזה מהלך נכון וזה אחד מאותם דברים שגורמים לכנסת להיות באמת גורם מפקח על הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: יישר כוח על כל המהלך הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: דווקא בימים בהם הממשלה – וזאת קצת פוליטיקה עכשיו – מנסה לרסן את הכנסת ולמעשה גורמת לה להיות הזרוע הביצועית שלה, של הממשלה.
ציון פיניאן: אני מוחה.
משה גפני: בכוונה היא צודקת, אבל אנחנו לא נותנים.
ציון פיניאן: עומדים על המשמר.
משה גפני: עומדים על המשמר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מכירה את השר יצחק הרצוג באופן אישי כאשר נתקלתי בו בעבודה עת הייתי שרה בממשלה ואני אומר שבהחלט הוא אחד השרים שיודעים לבצע וכל שקל שנכנס, יש לו גם את הכתובת וגם את הניצול המירבי והמקסימלי למענו הוא תוקצב.
רוחמה אברהם-בלילא: יישר כוח לך השר, למנכ"ל שלך ולצוות העובדים.
רוחמה אברהם-בלילא: היום כחברת כנסת באופוזיציה, קשה לי לפעמים לשבח את הממשלה, אבל אני אומר שמשרד הרווחה היום התייצב למרות חוסר היציבות השלטונית שאנחנו חווים אותה בשנים האחרונות, וזה בגלל העובדה שהשר הזה נשאר הרבה מאוד זמן במשרד הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: לא הייתה תחלופה של שרים וגם בממשלה הקודמת, בשתי הממשלות הקודמות, לנו היה קו אדום, שבכל מה שקשור לנושא הרווחה, לא פגענו אלא ההפך, תקצבנו את המשרד הזה ואפשרנו לו באמת להביא למצב של ניסיון לצמצם את כל הפערים בחברה הישראלית.
רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה שאלו הן התוצאות.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאוד מקווה אדוני היושב ראש, וזה תלוי בשולחן הזה, שאם חלילה הממשלה הנוכחית לא יהיה לה איזשהו גבול או קו אדום לקיצוצים ברווחה והקציב הרי לא רחוק, בעוד ארבעה חודשים יונח תקציב מטעם האוצר, אני מצפה שהוועדה הזאת תהיה החסם העיקרי לכל קיצוץ שיבוא ממשרד הרווחה באופן אמיתי וחד, כי זה מה שיוליך את המשרד הזה מצמיחה וצמצום פערים למצב של קריסה.
רוחמה אברהם-בלילא: כאן אנחנו צריכים לשים דגש.
רוחמה אברהם-בלילא: אין ספק שבשנים האחרונות, גם בשנה הקודמת, המשרד הזה התנהל באחד חלקי 12 יותר ממחצית השנה, ואחד הדברים שאני עקבתי אחריהם מקרוב זה אותו ניצול מקסימלי של תקצוב העמותות של המגזר השלישי שעם כל המשבר הכלכלי שחווינו, הן כמעט התרסקו ושמחתי לראות שקיימת גם במשרד תוכנית שנקראת טיפוח החברה האזרחית.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת, אדוני היושב ראש, שיתקיים כאן דיון מיוחד בכל מה שקשור לטיפוח החברה האזרחית כי אם אנחנו שמענו כאן תלונות על הכשלים והקשיים הבירוקרטיים, אחד הדברים החשובים ליציאה מהמשברים הללו זאת באמת עבודה אמיתית ונכונה עם המגזר השלישי כי הוא מהווה איזושהי דרך בה ניתן לעקוף הרבה מאוד סקטורים כאלה ואחרים.
משה גפני: אגב, אתם לא מפרסמים את הרשימה של העמותות?
נחום איצקוביץ: נפרסם.
יצחק הרצוג: אנחנו הראשונים במדינה ובהיסטוריה שאת כל התמיכה שלנו בעמותות, לפני חודש, מיליארד וחצי שקלים – הכל באינטרנט.
יצחק הרצוג: 800 הארגונים שמקבלים מיליארד וחצי שקלים, הכל באינטרנט ואפשר לראות ולהשוות.
יצחק הרצוג: זה מהלך מאוד נועז.
יצחק הרצוג: גם הקרן, כאשר נגמור את הסיבוב שהוא בתהליך של כל הבירוקרטיות, תאמינו לי שכאן הייתה דוגמה קלאסית לעבודה בין משרדית.
משה גפני: אתם לא מפרסמים את זה.
יצחק הרצוג: נעשה את זה מסודר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני הייתי מבקשת כן לקיים דיון בסוגיה הזאת.
יצחק הרצוג: זה נושא נפרד.
רוחמה אברהם-בלילא: החברה האזרחית הוכיחה את עצמה, במיוחד בשתי המלחמות שחווינו במהלך 2009, בסיוע לאזרחים בצורה מדהימה ואסור שהמגזר הזה יקרוס אלא צריך לראות איך אנחנו באמת מטפחים אותו.