GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרה קנדלר: היות ואנחנו מבטלים את בחינות היסוד אנחנו גם מבטלים את כל המערך של הפטורים.
שרה קנדלר: זה מערך גדול ומורכב.
שלי יחימוביץ': חלק מהתכנים של בחינות היסוד הוכנסו לבחינות המקצועיות?
שרה קנדלר: הדברים הרלוונטיים הוכנסו.
שרה קנדלר: אנחנו קובעים שאפשר להיבחן בכל הבחינות במקביל, דבר שלא היה קיים היום.
שרה קנדלר: אפשר להתחיל להתמחות אחרי הבחינות ולפני הבחינה המקצועית השנייה.
שרה קנדלר: אנחנו רוצים להעלות את הרמה של ההתמחות ואת הפיקוח על רמת המקצועיות.
שרה קנדלר: אנחנו רוצים לוודא שההתמחות היא התמחות נאותה, ללא ניגודי עניינים ועל ידי אנשים כשירים.
שרה קנדלר: עד היום היה מספיק שאדם החזיק ברישיון 5 שנים כדי לאמן מתמחים.
שרה קנדלר: קבענו שלא רק שהוא צריך להחזיק רישיון, הוא צריך גם להוכיח לנו עיסוק בפועל ב-3 שנים מתוך 6 שנים שקדמו לבקשה לאמן.
שרה קנדלר: קבענו שמי שיאמן לא יוכל לאמן בן משפחה או מי שכפוף לו מבחינה ארגונית.
שרה קנדלר: כל זה כדי למנוע ניגודי עניינים.
שרה קנדלר: הכנסנו כל מיני הקלות בנושא אימון מתמחים, אפשרות להחליף מאמנים תוך כדי ההתמחות.
שרה קנדלר: בבנקים יש מחלקות שונות.
שרה קנדלר: אפשר יהיה להתמחות בכמה מחלקות וכך לקבל הכשרה יותר טובה.
שרה קנדלר: הוספנו ימי חיסור מהתמחות עכב בקשות שקיבלנו על כך ש-14 ימי חיסור לא מספיקים.
שרה קנדלר: העלנו את מספר ימי החיסור ל-15 בהתמחות בייעוץ השקעות ול-20 בניהול תיקים.
שרה קנדלר: ניהול תיקים זה 9 חודשים לעומת ייעוץ השקעות שזה 6 חודשים.
שרה קנדלר: קבענו התמחות מקוצרת בניהול תיקים למי שכבר מחזיק רישיון בייעוץ השקעות.
שרה קנדלר: הוא לא יצטרך לעשות עוד 9 חודשים אלא רק חצי שנה נוספים.
שרה קנדלר: זה לגבי תהליך ההכשרה, הבחינות וההתמחות.
שרה קנדלר: הנושא השני שהתקנות עוסקות בו זה הנושא של האגרות השנתיות.
שרה קנדלר: כיום האגרות השנתיות הן אחידות וקבועות.
שרה קנדלר: כל יחיד משלם 725 שקל אגרה שנתית, לא משנה איפה הוא עובד, איפה הוא מועסק.
שרה קנדלר: אותו דבר לגבי תאגיד.
שלי יחימוביץ': תאגיד קטנטן ותאגיד ענק משלמים את אותו הסכום?
שרה קנדלר: כולם שילמו את אותו סכום, שזה 4300 שקלים.
שרה קנדלר: זה סכום מאוד נמוך.
שרה קנדלר: זה לא הגיוני לעומת האגרות האחרות שנגבות ברשות מתאגידים מפוקחים, מקרנות נאמנות.
שלי יחימוביץ': זה ממש מגוחך.
שרה קנדלר: אנחנו מבקשים לעשות אגרות דיפרנציאליות ליחידים ולחברות.
ציון פיניאן: מה הגבוה ביותר?
שרה קנדלר: אין גבוה ביותר.
שרה קנדלר: היחידים משלמים היום 725 שקלים.
שרה קנדלר: יש היום יחידים שעובדים במסגרת תאגיד שיש לו רישיון, יש יחידים שעובדים בתאגיד שאין לו רישיון.
שרה קנדלר: יחיד שעובד במסגרת תאגיד שיש לו רישיון ימשיך לשלם את אותה אגרה של 725 שקל כמו היום.
שרה קנדלר: אותו יחיד שעובד במסגרת תאגיד שאינו בעל רישיון או יחיד שעובד באופן עצמאי ישלם כפל אגרה.
יועת משפטית לוועדה: העדכון נעשה אחת לשנה?
שרה קנדלר: כן, בינואר.
שרה קנדלר: לגבי תאגידים עשינו הבחנה בין תאגידים שנותנים שירות של ייעוץ השקעות או שיווק השקעות לתאגידים שעוסקים בניהול תיקים.
שרה קנדלר: לגבי חברות שעוסקות בייעוץ השקעות או שיווק השקעות האגרה תהיה דיפרנציאלית לפי מספר בעלי הרישיון שמועסקים באותו תאגיד.
שרה קנדלר: 2500 שקלים עבור כל יחיד, עם מינימום אגרה של 5000 שקל.
שרה קנדלר: תשומות הפיקוח שנדרשות הן הרבה יותר גבוהות ככל שהתאגיד הוא יותר גדול.
שרה קנדלר: ככל שהתאגיד מעסיק יותר בעלי רישיון נדרשת אגרה יותר גבוהה.
שרה קנדלר: לגבי חברות שעוסקות בניהול תיקים האגרה תהיה מדורגת לפי שווי הנכסים המנוהל על פי 4 מדרגות במודל שיעורי.
שרה קנדלר: מי שמנהל עד 50 מיליון שקל ישלם 5000 שקל, שזה קרוב מאוד למה שהוא משלם כבר היום.
שרה קנדלר: בחברות הקטנות לא נגענו.
שרה קנדלר: אותן חברות קטנות ימשיכו לשלם 5000 שקלים.
ציון פיניאן: תאגיד שמעסיק 20 בעלי רישיון צריך לשלם 2500 כפול 20?
ציון פיניאן: זו העלאה משמעותית.
שרה קנדלר: זו העלאה משמעותית עכב כך שהאגרה היום מאוד נמוכה.
ציון פיניאן: מדובר במאות אחוזים.
שלי יחימוביץ': צריך לזכור שזה מה שמממן את תקציב הרשות לניירות ערך.
שלי יחימוביץ': אנחנו רוצים רשות ניירות ערך חזקה, מתפקדת, מגוננת על הציבור.
שמשון אלבק: אנשים מקבלים רישיון לנהל תיקים יחסית ליכולות שלהם וליכולת ההשתכרות שלהם.
שמשון אלבק: מדובר בסכומים סבירים לחלוטין.
שמשון אלבק: חברה שמעסיקה 20 מנהלי תיקים זאת חברה שיש לה יכולת לנהל מאות מיליוני שקלים.
אמנון כהן: כל מנהל צריך לשלם אגרה?
שרה קנדלר: יש היום 40 חברות שיש להן רישיון לייעוץ השקעות או שיווק השקעות.
שרה קנדלר: מעל מחציתן ימשיכו לשלם 5000 שקל.
שרה קנדלר: לא נגענו בהן כי הן מעסיקות אחד או שניים.
שרה קנדלר: רק החברות היותר גדולות ישלמו יותר.
אמנון כהן: האנשים האלה יכולים עכשיו לעשות 20 חברות קטנות שיעסיקו עד 2 יועצים.
שרה קנדלר: הם ישלמו מינימום 5000 שקל.
שרה קנדלר: זה לא ישתלם להם.
דניאל רימון: יש פה בסך הכל 7 חברות שיש להן מעל 10 בעלי רישיון.
דניאל רימון: החברות הגדולות ביותר זה פסגות, לידר.
אמנון כהן: איך הגעתם ל-2500?
דודו לביא: המספרים כאן הם מספרים שנבנו באופן שנועד ליצור איזה שהוא יחס סביר בין היקף התשומות שהרשות משקיעה במסגרת הפיקוח השוטף שהיא מקיימת על הגופים האלה ובין ההכנסות שיש לה.
דודו לביא: בהקשר הזה קבענו מנגנונים שיוצרים אבחנה בין הפעילות של התאגידים שמעסיקים יועצי השקעות ומשווקי השקעות לבין התאגידים שמנהלים תיקי השקעות עבור הציבור.
דודו לביא: בחברות שמנהלות תיקי השקעות היקף הנכסים המנוהל הוא בדרך כלל מדד שמשקף בצורה טובה מאוד את היקף הפעילות של החברה.
שלי יחימוביץ': גם שלכם.
דודו לביא: גם שלנו.
דודו לביא: יש מתאם מאוד גבוה.
שלי יחימוביץ': ככל שהחברה גדולה יותר ויש בה יותר מנהלי תיקים כך היא דורשת מכם יותר עבודה.
דודו לביא: היקף התשומות שאנחנו משקיעים בפיקוח על חברות שמנהלות הרבה כסף עבור הציבור הוא יותר גדול מאשר היקף התשומות שאנחנו משקיעים בחברות שמנהלות סכומים יותר נמוכים.
דודו לביא: מן הטעם הזה אנחנו גם התחשבנו בגובה האגרות.
דודו לביא: ביחס לחברות שמנהלות 50 מיליון שקל ומטה אין שינוי בגובה האגרות שנדרשות.
דודו לביא: גם לגבי חברות שמנהלות סכומים יותר גבוהים המודל הוא מודל שמעלה את גובה האגרה באופן מדורג, לא בקפיצות מדרגה, על מנת ליצור רציפות בהקשר הזה.
דניאל רימון: חברה שמנהלת היום למעלה מ-30 מיליארד שקלים משלמת 4000 שקל.
דניאל רימון: אני לא חושבת שצריך להסביר את חוסר ההתאמה בין המספרים.
אמנון כהן: כמה היא תשלם אחרי התיקון?
דניאל רימון: החברה היחידה שעונה למספר שאמרתי היא פסגות.
דניאל רימון: פסגות תשלם 2.6 מיליון.
שלי יחימוביץ': היא עלתה לכם הרבה יותר.
דודו לביא: המודל הוא מודל מדורג שבו התשלום הוא ביחס להיקף הנכסים המנוהל.
דודו לביא: אנחנו מדברים על שיעורים של אחד חלקי עשרת אלפים במקרה הנמוך ביותר ועד אחד חלקי 20 אלף כאשר מדובר בחברות שמנהלות סכומים גדולים.
דודו לביא: ככל שהחברה מנהלת יותר כסף היא תשלם יותר אגרה.
דודו לביא: עבור השקל הנוסף שהיא מנהלת היא תשלם באופן יחסי חלק יותר קטן, על-מנת לא להגיע למצב שהאגרות עולות באופן חריג למספרים שהם לא תואמים את הפרופורציות שדיברתי עליהן.
שמשון אלבק: חברה שמנהלת היום קרנות משלמת על מיליארד שקל סדר גודל של 300 אלף שקל, חברה שעוסקת בניהול תיקים בסדר גודל דומה משלמת 4000 שקל.
שמשון אלבק: זה המשמעות של מה שקורה היום.
שמשון אלבק: אנחנו מנסים להשוות בין ניהול התיקים לקרנות.
שמשון אלבק: הקרנות ימשיכו להיות יותר גבוה.
שמשון אלבק: הכיוון הוא להשוות ולא לייצר את הפערים המטורפים האלה.
יועצת משפטית לוועדה: כמה יחידים יש?
שרה קנדלר: יש 4000 יועצי השקעות.
שרה קנדלר: 3960 הם בבנקים.
שרה קנדלר: יש 540 משווקי השקעות ו-1000 מנהלי תיקים.
שלי יחימוביץ': איפה הם מפוזרים?
שרה קנדלר: מנהלי התיקים עובדים בבתי השקעות.
רונן סולומון: אני מברך את הרשות על הכוונה להעלות את כל הנושא של ההכשרה של המתמחים, בין אם זה בחינות, בין אם זה נושא של התמחות וכדומה.
רונן סולומון: זה צעד מבורך.
רונן סולומון: נושא שני שאני מסכים עם הרשות זה שאכן יש עיוות בנושא האגרות בין חברות לניהול תיקים גדולות, קטנות ובינוניות.
רונן סולומון: נכון שלא כולן יכולות לשלם 4300 שקלים כי התשומות של הרשות הן יותר גבוהות לחברה שמנהלת קצת יותר, אבל מקפיצה של סכום קבוע של 4300 לאחוזים שמגיעים למאות, עשרות אלפים ומיליוני שקלים זה משהו שהוא חסר פרופורציה.
רונן סולומון: אנחנו מדברים על 224 חברות בעלות רישיון לניהול תיקים, לניהול השקעות ולשיווק השקעות.
רונן סולומון: 40 מתוכן הן חברות שיווק וייעוץ שמשלמות במודל קצת שונה.
רונן סולומון: אם נבחן לעומק את אותן 186 חברות לניהול תיקים אנחנו נראה שמרביתן הן חברות קטנות ובינוניות.
רונן סולומון: אני מדבר על חברות שנכנסות למדרגה הראשונה והשנייה במודל האגרות החדש.
רונן סולומון: זה מבחינתן גזר דין מוות.
אמנון כהן: הם אומרים שהם לא נפגעים.
שמשון אלבק: מ-4200 ל-5000 זה גזר דין מוות?
רונן סולומון: מי שקופץ ל5000 זה כלום, אבל מי שקופץ ל-50 אלף, בייחוד כשאנחנו יודעים שתשומות הביטוח עלו, התשומות של הרגולציה עלו..
שלי יחימוביץ': אל תגיד גזר דין מוות, כי זה לא אמין.
רונן סולומון: כולנו קוראים עיתונים.
רונן סולומון: כולנו קוראים על כך שחלק מבתי ההשקעות נסגרים וחלק מתמזגים.
שלי יחימוביץ': אם בית השקעות ייסגר בגלל הדבר הזה כנראה שהוא לא צריך להתקיים.
רונן סולומון: בתי השקעות ייסגרו כי מדובר בעלויות.
רונן סולומון: אנחנו מדברים בסכומים שקופצים מ-4300 לכיוון של 50 אלף, לכיוון של 300 אלף.
רונן סולומון: מי שמנהל 10 מיליארד יצטרך לשלם 600 אלף שקל.
שמשון אלבק: כמה הוא מרוויח?
שמשון אלבק: מה דמי הניהול שלו?
רונן סולומון: אין בעיה לקחת אגרה יותר גבוהה למי שמנהל יותר, אבל למה לא לקבוע סכום קבוע?
ציון פיניאן: כל התקנות הן כדי למנוע את הסכום קבוע.
רונן סולומון: שיקבעו 10 מדרגות בסכומים.
ציון פיניאן: צריך שתהיה פרופורציה בין 10 מיליארד ל-3 מיליון שקל.
רונן סולומון: אני מציע לקבוע מדרגות של סכומים, לא אחוזים.
רונן סולומון: מדרגה ראשונה 5000, מדרגה שנייה 10 אלפים, מדרגה שלישית 20 אלף.
רונן סולומון: יוצא שהחברה הגדולה ביותר משלמת עד אין סוף.
שלי יחימוביץ': היא יכולה להרוויח עד אין סוף אבל אי אפשר להטיל עליה אגרה.
רונן סולומון: לא אמרתי שלא צריך להטיל עליה אגרה, אבל זה צריך להיות פרופורציונאלי.
שלי יחימוביץ': למה לא פניתם לרשות לניירות ערך?
רונן סולומון: פנינו.
רונן סולומון: היינו איתם בכמה דיונים.
דניאל רימון: לא קיבלנו שום נייר עמדה.
ציון פיניאן: אני מציע שתפגשו.
אלעד בנבג'י: אנחנו שלחנו מכתב לרשות ונפגשנו איתה.
אלעד בנבג'י: לא קיבלנו תשובה או התייחסות לפניות שלנו.
אלעד בנבג'י: אנחנו סבורים שיש פה שינוי דרמטי.
אלעד בנבג'י: זה לא שינוי של מה בכך.
אלעד בנבג'י: מדובר בקפיצה מ-4000 שקל למיליונים רבים לכל בתי ההשקעות.
אלעד בנבג'י: אני חושב שצריך להיות שינוי בסיפור הזה.
אלעד בנבג'י: זה נכון שבית השקעות שמנהל כך וכך מיליארדים לא צריך לשלם 4000 שקלים, אבל קפיצה למיליונים זאת קפיצה דרמטית.
אלעד בנבג'י: אני חושב שראוי לנהל דיון יותר עמוק עם הגופים שמשלמים את הכסף.
אלעד בנבג'י: יש גופים שזה קופץ מ-4000 שקל ל-2 וחצי מיליון שקל בשנה.
אלעד בנבג'י: זה שינוי מהותי שאני חושב שלפני שעושים אותו צריך לנהל דיון משמעותי עם הגופים המפוקחים.
אלעד בנבג'י: צריך לנסות להגיע לאיזה שהוא מודל מוסכם לגבי העניין הזה.
אלעד בנבג'י: ברגע שאתה עושה ביקורת בגוף גדול לעומת גוף קטן יש יתרון לגודל.
אלעד בנבג'י: היקף התשומות שאתה משקיע בביקורת של גוף גדול לא זהה מבחינת הגידול בהיקף הנכסים שלו.
אלעד בנבג'י: הרבה בעיות בניהול תיקים התגלו דווקא בגופים קטנים שאין עליהם פיקוח.
אלעד בנבג'י: אני מייצג גופים שהם חברי בורסה.
אלעד בנבג'י: לחברי בורסה יש פיקוח אגרסיבי מאוד של הבורסה לניירות ערך.
אלעד בנבג'י: יש בקרי סיכונים, קציני ציוד.
אלעד בנבג'י: שעות הביקורת שאנחנו משקיעים בניהול התיקים הוא גבוה מאוד.
שלי יחימוביץ': מה יהיה התשלום הכי גדול שישלם הגוף הכי גדול שקיים?
דודו לביא: היה דיאלוג ביחס למודל.
דודו לביא: בעקבות הדיאלוג הזה הפחתנו במחצית את גובה האגרות שמושטות על התאגידים הקטנים.
שלי יחימוביץ': כמה ישלם הבנק הכי גדול?
דודו לביא: אנחנו לא מדברים כרגע על בנקים.
דודו לביא: מחצית מהחברות לניהול תיקים שפעילות היום בשוק ישלמו אגרה של 5000 שקל.
דודו לביא: זה לא מהווה שינוי מהותי ביחס לאגרות הקיימות.
דודו לביא: יש מספר לא מבוטל של חברות שמנהלות סכום נמוך מ-100 מיליון שקל.
דודו לביא: גם החברות האלו ישלמו סכום כולל של 10 אלפים שקלים ומטה.
דודו לביא: גוף שמנהל מיליארד שקלים ישלם כ-85 אלף שקל אגרה.
דודו לביא: גוף שמנהל 3 מיליארד שקלים ישלם כ-200 אלף שקלים אגרה.
דודו לביא: גוף שמנהל 6 מיליארד שקלים ישלם כ-400 אלף.
דודו לביא: בית ההשקעות השני בגודלו ובתי השקעות שבאים אחריו ישלמו סכומים שהם נמוכים מחצי מיליון שקל.
דודו לביא: אנחנו לא מדברים על מיליוני שקלים אגרות.
שלי יחימוביץ': כמה ישלם השני בגודלו?
דודו לביא: בית ההשקעות השני בגודלו ישלם סכום של פחות מחצי מיליון שקל בשנה.
דודו לביא: מדובר בבתי השקעות שהם עתירי פעילות ועתירי תשומות פיקוח.
דודו לביא: בתי השקעות שמנהלים סכומים בהיקפים של מיליארדי שקלים עבור אלפי לקוחות אינם שונים באופן מהותי מפעילות של בתי השקעות שמנהלים קרנות נאמנות.
ציון פיניאן: אני מבין שיש פה פערים של כמעט פי 100.
דניאל רימון: אותן חברות חריגות שירגישו חזק את העלאה באגרה הן חברות שמנהלות קרנות.
דניאל רימון: הסט השני שלה התקנות שמונח בפניכם מפחית להן את האגרה שהן משלמות עבור ניהול קרנות ב-17%.
דניאל רימון: זאת הפחתה עצומה.
שלי יחימוביץ': אני חייבת להגיד מילה לגנות הרשות לניירות ערך.
שלי יחימוביץ': אני לא מבינה איך נתתם למצב הזה להימשך עד היום.
שלי יחימוביץ': זה פשוט מגוחך שבתי השקעות שמגלגלים מיליארדים ישלמו 4000 שקלים בשנה.
שלי יחימוביץ': אני לא מבינה איך מתקיים מצב כזה.
שלי יחימוביץ': זה כאילו מס הכנסה של 50 שקל שחל על אדם שלא מגיע לסף המס ועל אדם שמשתכר 100 אלף שקל בחודש.
שלי יחימוביץ': זאת המקבילה.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שהגעתם אלינו מאוחר מידי ובמצב קשה מידי.
שלי יחימוביץ': יכול להיות שיש כאן גופים שהתרגלו למצב המופרך הזה וקצת קשה להם לקבל שהם צריכים לשלם סכום ראלי.
שלי יחימוביץ': חברה שמנהלת 3 מיליארד שקלים לא יכולה לשלם 200 אלף שקלים?
שלי יחימוביץ': נזרקה פה אמירה שזו גזירה קשה לציבור.
שלי יחימוביץ': זה לא הציבור.
רונן סולומון: הם יגלגלו את חזרה כדמי ניהול ללקוח.
רונן סולומון: הציבור ייפגע.
שלי יחימוביץ': אני מקווה שנאמר בתור בדיחה שמדובר בציבור, כיוון שהציבור שאנחנו מדברים עליו הוא כלל הציבור של העובדים והפנסיונרים והחוסכים במדינת ישראל.
שלי יחימוביץ': אנחנו כל הזמן מזנבים ברשות לניירות ערך ואומרים שהם לא עושים מספיק, שהרגולציה לא מספיק חזקה, שבשוק ההון יש ג'ונגל שאף אחד לא מרסן.
שלי יחימוביץ': כאשר הם באים אלינו עם בקשה כל כך הגיונית ל-4 מדרגות עם אחוזים בתוך המדרגות, כדי שחברה שמנהלת כל כך הרבה כסף של ציבור תשלם כדי שאפשר יהיה לשמור על האינטרסים של הציבור, אנחנו חייבים לבוא לקראתם.
שלי יחימוביץ': ההצעה הזאת כל כך מדודה, כל כך שפויה וכל כך הגונה.
שלי יחימוביץ': היא מדברת על מדרגות, על אחוזים.
שלי יחימוביץ': ל-50% מהחברות זה לא דבר שיגרד או ירע את מצבן כהוא זה.
שלי יחימוביץ': אין צודק מזה.
שלי יחימוביץ': זה אומר שחברות שמגלגלות מיליארדים רבים יצטרכו לשלם אגרה שעולה בקנה אחד עם היקף הפעילות שנדרשת מהרשות לניירות ערך כדי לשמור על האינטרסים של הציבור.
שלי יחימוביץ': אנחנו רואים כל מיני דוגמאות לפעולות של הרשות לניירות ערך.
שלי יחימוביץ': היא לא תוכל לעשות את הפעולות האלו בלי תקציב.
שלי יחימוביץ': התקציב של רשות לניירות ערך ממומן על ידי אותן אגרות.
שלי יחימוביץ': אנחנו אישרנו עכשיו את התקציב.
שלי יחימוביץ': צריכים לאשר גם את מה שימלא את התקציב הזה .
שלי יחימוביץ': הם לא בתקציב המדינה.
שלי יחימוביץ': יש להם תקציב משלהם שניזון מאותן אגרות לטובת הציבור הרחב.
שלי יחימוביץ': כיוון שכספו של הציבור הרחב היה להפקר, במיוחד בשנה האחרונה, אנחנו חייבים לתת להם כלים כדי לשמור על כספו של הציבור.
שלי יחימוביץ': אנחנו כאן בכנסת מייצגים את הציבור הרחב שלא יכול לשלוח עורכי דין, נציגים ולוביסטים.
שלי יחימוביץ': אין כאן חוסך אחד שיכול לשלוח לוביסט שיגן על האינטרסים שלו.
שלי יחימוביץ': בשביל זה אנחנו פה.
שלי יחימוביץ': אנחנו מייצגים ציבור עצום ורחב.
שלי יחימוביץ': הם מייצגים קבוצה קטנה ואינטרסנטית.
שלי יחימוביץ': אגב, בצדק.
שלי יחימוביץ': הם עושים את שלהם.
שלי יחימוביץ': אנחנו צריכים לזכור למה אנחנו נמצאים פה ולטובת מי אנחנו פועלים.
שלי יחימוביץ': אנחנו פועלים לטובת אלה שאין להם לוביסטים ונציגים פה בוועדה.
שלי יחימוביץ': אנחנו הנציגים והשלוחים שלהם.
אמנון כהן: אני יודע שרשות ניירות ערך מגיעה לוועדה הזאת לפחות פעם בשבוע.
אמנון כהן: יש להם תמיד עדכונים ותיקונים של תקנות.
אמנון כהן: זה מראה על תיעול של התקנות לפי הצרכים בשוק.
אמנון כהן: הם מתייעלים מיום ליום ומרגע לרגע.
אמנון כהן: אני משבח את העבודה של יו"ר הרשות - הכל נובע מקביעת המדיניות – ואת הצוות המוביל שעושה עבודה מצוינת.
אמנון כהן: אני שומע את הגופים השונים.
אמנון כהן: אנחנו יודעים שהגופים האלה עסקיים.
אמנון כהן: כשהם יצטרכו לשלם יותר זה יגיע בסופו של דבר ללקוח.
אמנון כהן: זה אותו הפנסיונר ואותו החוסך.
אמנון כהן: מצד אחד אנחנו כחברי כנסת צריכים לשמור על האיזון הנכון לשמירת החסכונות של אותם אנשים, מצד שני הגופים שמנהלים את אותן קרנות, מצד שלישי הרגולטור שעושה את העבודה.
אמנון כהן: יכול להיות שזאת העבודה שהייתה צריכה להיעשות לפני שנתיים, שלוש.
אמנון כהן: כל זה נושא חדש.
אמנון כהן: כל הנושא הזה דינאמי.
אמנון כהן: לבוא ולהגיד שבגלל שהיה פה פער שלא גילינו נעלה פי 100% זה דבר שלא נראה לי הגיוני.
אמנון כהן: אני איתם, אבל אני לא יכול להסכים לדבר כזה.
אמנון כהן: אומרים פה איגוד לשכות המסחר שהם לא ישבו איתם.
אמנון כהן: אני לא יכול לקבל באופן חד צדדי משהו.
אמנון כהן: אני חייב שישמעו.
אמנון כהן: חייבים לשבת.
אמנון כהן: יש להם את הזמן לשבת.
אמנון כהן: צריך להביא הצעה שלא יהיה פי 100 במכה אחת.
אמנון כהן: אולי לעשות את זה בהדרגה.
אמנון כהן: אני לא רוצה להרוג אף אחד.
אמנון כהן: אני רוצה שכולם יתנהלו באחריות, במוסריות.
אמנון כהן: בנוגע לדמי הניהול.
אמנון כהן: יש הצעת חוק להפחית.
אמנון כהן: החוסך משלם הרבה מאוד כסף.
אמנון כהן: ציפיתי שתביאו את זה לפה, שתגידו שהחוסכים משלמים יותר מידי דמי ניהול.
מוטי קינן: יש לי פה הסתייגות לגבי ההנחיה שלא ניתן להתמחות אצל בן משפחה.
מוטי קינן: מה עומד מאחורי העניין?
מוטי קינן: אם אני רוצה לעודד דור המשך, למה למנוע?
מוטי קינן: אם יש לי בן שרוצה להתמחות אצלי, למה למנוע את זה ?
מוטי קינן: מה החשש הגדול?
שלי יחימוביץ': הוא ממילא עובר בחינה אחר כך.
שרה קנדלר: הוא עובר בחינה לפני כן.
שרה קנדלר: אנחנו חושבים שההתמחות הזאת היא לא נאותה.
שרה קנדלר: איזה פיקוח אמיתי יכול להיות על עבודה שנעשית כאשר יש קרבת משפחה או כפיפות מקצועית?
שרה קנדלר: זה נמצא אצל עורכי הדין בתקנות, זה נמצא אצל שמאי מקרקעין בתקנות.
נועם שפרטל: הרעיון להעלות את רמת העוסקים במקצוע הוא מבורך.
נועם שפרטל: היה צריך לעשות את זה מזמן.
נועם שפרטל: ב-1996 התחיל הליך כזה.
נועם שפרטל: הבעיה העיקרית היא בתחולת החוק.
נועם שפרטל: התחולה מגדירה שנה עד שהחוק נכנס לתוקף.
נועם שפרטל: כל מי שמעוניין לעסוק במקצוע צריך לעבור 4 בחינות יסוד, שזה דיני ניירות ערך, כלכלה, מימון, סטטיסטיקה וחשבונאות .
נועם שפרטל: לאחר מעבר כל 4 הבחינות האלו עליו לעבור עוד בחינות מקצועיות, שזה מקצועית א', מקצועית ב' לניהול תיקים וגמר פנסיוני למי שעוסק בתחום הפנסיה.
נועם שפרטל: בהוראת המעבר נקבע כי עם קבלת החוק תהיה אפשרות להשלים את שני מועדי הבחינות לאחר מעבר החוק.
נועם שפרטל: זה אומר בחינה אחת גדולה שכוללת את כל הנושאים הרלוונטיים בבחינות היסוד ודיני ניירות ערך.
נועם שפרטל: דבר שלא הוצג פה ואני רוצה להציג זה אחוז המעבר הארצי של הבחינות.
נועם שפרטל: הוא נע בין 50 ל-60 אחוז.
נועם שפרטל: חצי מהניגשים לבחינה לא יעברו בפעם הראשונה.
נועם שפרטל: אנחנו מדברים על 4 בחינות יסוד לא קלות למי שאין לו תארים.
נועם שפרטל: זה בלתי אפשרי במהלך שני מועדים לעבור 5 בחינות.
שלי יחימוביץ': זה היה ממילא.
נועם שפרטל: נכון, אבל זה בלתי אפשרי במהלך שני מועדי בחינה להשלים את כל הדרישות לפי התקנה הישנה.
נועם שפרטל: אנחנו מבקשים ודורשים שלפחות יוסיפו עוד מועד, כי ללא מעבר 4 בחינות היסוד אי אפשר לגשת לבחינה המקצועית.
נועם שפרטל: כיום קבוע שבעלי תארים בכלכלה, בנקאות, מינהל עסקים זכאים לקבל פטור מ-3 בחינות יסוד כיוון שהם למדו אותם בתואר.
נועם שפרטל: במהלך שנה לאחר מעבר התקנות הם עדיין זכאים לקבל את הפטורים.
נועם שפרטל: הבעיה היא שקבלת הזכאות היא בדרך כלל בחודשים אוגוסט, ספטמבר ואוקטובר.
נועם שפרטל: סיום ההרשמה לבחינה הוא במהלך חודש אוקטובר.
נועם שפרטל: אם התקנות יעברו לא בהכרח יהיה להם מספיק זמן לקבל את הפטורים ולהשלים את הבחינה המקצועית.
נועם שפרטל: דבר נוסף זה ההכנה לבחינות.
נועם שפרטל: הליך ההכשרה הממוצע לבחינות האלו הוא שנה וחצי, זאת אומרת שלושה מועדי בחינות שצריך כדי לעבור את הבחינות האלו.
יועצת משפטית לוועדה: ראוי לדעת למה ביטלתם את הוראת המעבר.
שרה קנדלר: דחינו את התחילה בשנה.
שרה קנדלר: במקום תחילה של 60 יום פלוס הוראת מעבר של שנה דחינו את כל התקנות לעוד שנה.
שרה קנדלר: זה מסייע בהיערכות לאגרות.
קובי פיגנבוים: אני חושב שאני מייצג כאן ציבור גדול מאוד של משקיעים וחוסכים קטנים ובינוניים.
קובי פיגנבוים: קרה כאן תהליך בריא בשנים האחרונות כתוצאה מוועדת בכר, שהרבה מאוד מהיכולת של ניהול ההשקעות עבר מהבנקים לבתי ההשקעות הגדולים.
קובי פיגנבוים: בתי ההשקעות הגדולים מפוקסים יותר על ניהול קרנות נאמנות וקופות גמל, פחות על שירות של לקוח.
קובי פיגנבוים: כתוצאה מזה הענף של מנהלי תיקים עצמאיים ויועצי השקעות הולך ומתפתח.
קובי פיגנבוים: 30% מהחברות המנויות היום באיגוד שלנו קמו בשנתיים, שלוש האחרונות.
קובי פיגנבוים: אני חושב שהאגרות החדשות שמושתות על הגופים הן דווקא על הבינוניים.
קובי פיגנבוים: זה נכון שלגבי 50% לא ישתנה שום דבר, אבל ה-50% האלה זה בתי השקעות מאוד קטנים שמייצגים one man show.
קובי פיגנבוים: אני לא בטוח שהציבור הגדול רוצה ללכת דווקא לסוג בתי ההשקעות ומנהלי התיקים האלה.
קובי פיגנבוים: אני חושב שבתי ההשקעות הקטנים והבינוניים צומחים וגדלים והשתת אגרות כל כך גבוהות עלולה להמית את הענף הזה.
קובי פיגנבוים: לא מדובר רק באגרות האלו.
קובי פיגנבוים: אנחנו מתמודדים היום עם העלאה של פרמיית הביטוח בעשרות ומאות אחוזים.
קובי פיגנבוים: אנחנו מתמודדים עם רגולציה שהולכת ומכבידה כדי להגן על המשקיע הפרטי.
קובי פיגנבוים: זה מחייב אותנו כבתי השקעות ליותר כוח אדם, ליותר משאבים וליותר אמצעים כדי לעמוד באותו שירות של לקוח.
קובי פיגנבוים: אני לא חושב ש-500 מיליון שקל זה בית השקעות גדול במושגים ישראליים ובמושגים עולמיים.
קובי פיגנבוים: העלאה של מאות אחוזים ואולי אלפי אחוזים של האגרות על בתי ההשקעות האלו תמית את הענף כולו ותשאיר את השוק לשני שחקנים עיקריים, האחד זה בתי ההשקעות הגדולים שיוצגו כאן נאמנה על ידי עמיתיי, השניים זה אותם one man show שלגביהם האגרות נשארו 5000 שקל.
קובי פיגנבוים: לא בטוח שזה המצב שאנחנו רוצים להגיע אליו.
ציון פיניאן: הנושא של העלאה צודק אבל לא חכם.
ציון פיניאן: להעלות פי 100 זה קצת צורם.
ציון פיניאן: אני מבקש שהצדדים ישבו יחד ויגבשו משהו מוסכם עד כמה שאפשר - אולי אפילו הוראת מעבר - ויביאו את זה לקראת ההצבעה.
ציון פיניאן: תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (פטור מחובת התמחות או בחינות של סוכני ביטוח, יועצים פנסיונים וסוכני שיווק פנסיונים) (תיקון, התש"ע-2010 4.
ציון פיניאן: תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (אגרות) (תיקון), התש"ע-2009
אהוד מוריה: מונחים בפני הוועדה שני התיקונים.
אהוד מוריה: התיקונים שלנו הולכים עקב בצד אגודל עם התיקונים של הרשות לניירות ערך.
אהוד מוריה: חלק מהמבחנים לצורך קבלת רישיון לסוכן ביטוח, יועץ פנסיוני ומשווק פנסיוני מתקיימים כחלק מתהליך ההכשרה בבחינות שהרשות לניירות ערך עורכת.
אהוד מוריה: התיקון הראשון נועד לטפל או לצפות את המצב שבו הרשות לניירות ערך עושה את השינוי בבחינות עצמן, כלומר ביטול 3 בחינות היסוד של ייעוץ השקעות ועריכת בחינה של יסודות שוק ההון על ידנו.
אמנון כהן: מה ההבדל בין מה שהיה למה שאתה מבקש עכשיו?
אהוד מוריה: אנחנו חושבים שהידע שנבחן במסגרת הרשות לניירות ערך הוא ידע רלוונטי גם לצורך בעלי הרישיון שלנו.
אהוד מוריה: הרשות לניירות ערך בחנה עד היום את המטריה הזאת בבחינות שלה.
אהוד מוריה: הם יחדלו לעשות את זה החל מעוד שנה, או מתום תקופת המעבר שתיקבע.
אהוד מוריה: אנחנו רוצים שהנבחנים שלנו יחזיקו באותו ידע, לכן אנחנו עורכים בחינה כזאת במקום אותן 3 בחינות.
אהוד מוריה: התיקון השני מתייחס לתקנות האגרות.
אהוד מוריה: אנחנו במסגרת של תיקון תקנות ההכשרה שלנו רצינו ליצור התאמה טובה יותר.
אהוד מוריה: אין כמעט שינויים בתיקון התקנות ביחס לבעל רישיון יחיד.
אהוד מוריה: המחיר שבעל הרישיון ישלם עשוי לקטון מהסיבה שבמקום 3 בחינות יש לו כרגע לעשות בחינה אחת.
אהוד מוריה: השינוי המרכזי הוא ביחס לתאגידים.
אהוד מוריה: הוא גם שינוי מינורי.
אהוד מוריה: עשינו אבחנה בין 3 סוגים של תאגידים.
אהוד מוריה: תאגיד אחד זה סוכנויות עם פחות מ-5 מיליון.
אהוד מוריה: עבורם האגרה לא תשתנה, שזה סך של 1600 שקל .
אהוד מוריה: 12% מסך כל התאגידים הם מעל 5 מיליון.
אהוד מוריה: החלטנו להכפיל את סכום האגרה, קרי 3200 שקל במקום 1600.
אהוד מוריה: סוג התאגידים השלישי הם תאגידים של יועץ פנסיוני שהוא תאגיד בנקאי.
אהוד מוריה: ביחס אליהם קבענו סכום מינימום של 2400 שקל ומבנה פרוגרסיבי שתלוי במספר הסניפים המייעצים.
אהוד מוריה: בנק גדול עתיד לשלם סכום של כ-25 אלף שקל, בנק בינוני משהו כמו 16 אלף ובנק קטן בסביבות 7000,6000.
ציון פיניאן: במקום כמה?
אהוד מוריה: במקום 1600 שקל.
אהוד מוריה: פרט לכך נתנו הקלה למחזיקי רישיון מעל גיל 65.
אהוד מוריה: אנחנו הפחתנו עבורם את סכום האגרה.
אהוד מוריה: רצינו בכך לבוא לקראת האוכלוסייה הזאת.
יועצת משפטית לוועדה: אולי מילה על אגרת ההמרה.
אהוד מוריה: יש אפשרות להמיר בין רישיון משווק/יועץ לסוכן ביטוח בענף פנסיוני.
אהוד מוריה: זאת פעולה שמחייבת אותנו בעדכון.
אהוד מוריה: מדובר בסכום צנוע של 200 שקלים להמרה.
אהוד מוריה: אנחנו סבורים שהתיקונים היחסית מינוריים האלה ייצרו רמה טובה יותר בין היכולת של בעל הרישיון להפיק כספים לסכום האגרה הנגבה, ובין פעילויות הפיקוח שאנחנו משקיעים ביחס למחירים שאנחנו גובים באגרות.
ציון פיניאן: אנחנו נחכה להצבעה.
ציון פיניאן: תוך שבוע או שבועיים תהיה הצבעה.
ציון פיניאן: אף אחד לא בא כאן להחליף את בית משפט.
יוסי הלוי: אני לא אמרתי שלבית המשפט לא יהיה שיקול דעת, אבל בעניין הריבית יש עליית מדרגה.
יוסי הלוי: ריבית שהייתה ריבית עונשית בשיקול דעת נהפכה להיות ריבית שחייבים לתת אותה בנסיבות מסוימות.
יוסי הלוי: ההרחבה השנייה היא לכל הביטוחים.
יוסי הלוי: להחליף את הרשאי לחובה זה דבר מרחיק לכת.
יוסי הלוי: זה רצון הכנסת, אנחנו מקבלים את זה, אבל אנחנו לא מקבלים את ההרחבה על כל הביטוחים.
יוסי הלוי: אנחנו רוצים להוציא את ביטוחי העסקים ואת ביטוחי האחריות.
יוסי הלוי: אם תוטל על ביטוחי האחריות חובת ריבית עונשית זה דבר שישבש את ההליך המשפטי.
יוסי הלוי: זה בניגוד לקונספציה הבסיסית של דיני הנזיקין.
יוסי הלוי: דיני הנזיקין באים ואומרים שכשיש מזיק וניזוק הנזק שנוי במחלוקת.
יוסי הלוי: אנחנו בביטוחי אחריות, להבדיל מהביטוחים הישירים, מכסים את האחריות של המזיק.
יוסי הלוי: המשמעות של החוק הזה היא שכאשר מזיק לא מכוסה הוא יכול להתכחש לנזק.
יוסי הלוי: כאשר הוא מכוסה בביטוח הוא לא יכול להכחיש את הנזק והוא צריך לחפש משהו שלא שנוי במחלוקת.
יוסי הלוי: תהיה חובה על שופט שיבוא לדון לברר את הריבית העונשית.
יוסי הלוי: בכל נקודת זמן יכול להיות נזק שאיננו שנוי במחלוקת.
יוסי הלוי: המצב הנזיקי בנזקי גוף הוא מצב מתפתח, הוא מצב דינאמי.
יוסי הלוי: מה שקרה למחרת התאונה זה עניין של שקל אחד, מה שקורה בעוד 20 יום זה עניין של שני שקלים.