GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שפיגלר: זאת אומרת, להביא לחקלאות והחקלאות היא לא כל השנה, לפחות אליבא למחקר שהוא עשה, להביא עובדים עונתיים בסדר גודל של 10 עד 9-11 חודשים, קבוצה של עובדים, להביא אותם, לסיים את העסקה שלהם, להחזיר אותם ולהביא בשנה לאחר מכן מכסה כזאת של עובדים זרים, במקום להביא עובדים זרים במתכונת הנהוגה היום, קרי, הם מגיעים, מתחדשת להם אשרת השהייה אחת לשנה עד חמש שנים.
מאיר שפיגלר: זה בערך הרעיון בו מדובר למיטב ידיעתי אבל יכול להיות שאני לא יודע.
מירי רגב: במשרד החקלאות פעם היו חקלאים.
שמואל סגל: אחרי כל מיני דיונים וכמובן כל הנציגים אמרו שזה יהרוס את החקלאות, הדברים השתתקו.
שמואל סגל: אחר כך, לקראת חוק ההסדרים, ובגלל הדיון הבוקר אני מעלה את העניין הזה, הופיע קבור בתוך הספר הגדול העניין הזה של 3,000 עובדים עד 2014.
שמואל סגל: בגלל האקדח שהופנה לרקה של כולם, כל המשרדים, כולל החקלאים, גרם לזה שיחתמו על הסכם לפיו ירדו ל-18,900 עובדים עד שנת 2015, שזה באמת יהרוס את החקלאות.
משה גפני: חבר הכנסת שי חרמש, מה אתה מציע?
שי חרמש: אני רוצה לומר דבר מאוד פשוט ואם מירי רגב תוביל אותו, אני אצטרף אליה.
שי חרמש: יש כאן שני נושאים.
שי חרמש: נושא אחד הוא מספר העובדים הזרים והנושא הזה הוכרע.
שי חרמש: החקלאים נאנסו לחתום על הסכם רע בחודש מאי וכתוצאה ממנו יש גרף יורד ואנחנו צריכים לעמוד ב-1 בינואר עם 26 אלף עובדים ואני אומר כאן שמאיר שפיגלר עושה כמיטב יכולתו.
אברהם דניאל: אין לנו טענות אליו.
שי חרמש: אני אומר את זה על דעת החקלאים וזה לא דבר פשוט שהחקלאים נמצאים עם הכתפיים לקיר, לומר שפקיד בכיר עושה כמיטב יכולתו.
שי חרמש: יש גם קשיים בין ממשלת ישראל לתאילנד.
שי חרמש: בקטע הזה אני לא רוצה לגעת כרגע ואני גם חושב שלא צריך לגעת בו.
שי חרמש: יש קטע אחד שהוא הנטל והנטל שמורכב מארבעה דברים מביא נטל של 550 שקלים מיליון שקלים מס נוסף על החקלאים.
שי חרמש: זה המספר.
שי חרמש: אי אפשר לטפל בכל והאוצר גם לא יוותר על הכל כי האוצר מחפש כסף.
מירי רגב: אבל מה כן?
שי חרמש: בכנסת השבע עשרה הוגשה הצעת חוק על ידי ועל-ידי אורית נוקד שבאה לבטל את ה-10 אחוזים.
שי חרמש: היא באה לבטל את ה-10 אחוזים היטל באמירה פשוטה, שאם המדינה קצבה ממילא קווטה לחקלאות, אז אין כאן מקום שבו אם ייקרו, יעסיקו פחות כי צריך יותר.
שי חרמש: כל הזמן צריך יותר.
שי חרמש: צריך 44 אלף ולא 50 אלף, יש 26 אלף, המספר ירד ל-18,900 עובדים.
שי חרמש: כלומר, ממילא יש מחסור.
שי חרמש: אין חשש שאם יעקרו את העובדים, יגיעו עובדים מהארץ.
שי חרמש: אי אפשר להביא עובדים מהארץ.
שי חרמש: באנו ואמרנו באותו רגע שחתמנו הסכם אתכם והתקפלנו וירדנו בכמויות, אין טעם להטיל קנסות.
שי חרמש: זה קנס שהרציונל שלו בעבר היה לגרום לייקור העובדים הזרים כדי להעסיק עובדים ישראלים אבל זה לא המצב כרגע.
שי חרמש: אם אליבא לדעתכם זה הפך למס הבצורת, קרי, מקור כספי לאוצר, אני אומר לכם שתרדו מהכתפיים.
שי חרמש: מה-550 מיליון שקלים שמשלמים, תורידו את ה-150 מיליון שקלים.
שי חרמש: יש פה הצעת חוק מסודרת חברת הכנסת רגב, קחי אותה אליך, תובילי אותה, אני חותם אחריך.
שי חרמש: הוועדה, כמו שהיא ידעה לעצור את מס הבצורת לחמישה חודשים בחתימת ועדה, יבואו כל חברי הוועדה ויחתמו על ההצעה הזאת.
משה גפני: אפשר לראות את הצעת החוק?
קריאה: זה בנוסף ל-500 שקלים.
שי חרמש: קחו את הצעת החוק, תחתימו את כל חברי הוועדה, נוריד 150 מיליון שקלים.
שי חרמש: תאמינו לי שינשמו לרווחה, ישלמו את ה-500 שקלים לחודש וילכו שמחים הביתה.
מירי רגב: יש שתי אופציות, כאשר הראשונה לקחת את החוק הזה ולאמץ אותו ולהוביל אותו, כאשר יושב ראש הוועדה מוביל אותו כמו שהוא יודע להוביל חוקים, והוא יודע לעשות את זה.
שי חרמש: זה ערוך ומוכן.
שי חרמש: רק לחתום ולהגיש.
מירי רגב: האופציה השנייה היא לבטל את ה-500 שקלים ושהם יפרישו על פי החוק הישראלי לפיצויים כמו כל אחד.
מירי רגב: גם אני מפרישה לפיצויים לכל עובד שאני מעסיקה, ואותו הדבר הם יפרישו לעובד זר.
מירי רגב: אי אפשר להטיל עליהם עוד ועוד ועוד.
מירי רגב: בעניין הזה אתה יכול להסכים או על זה או על זה.
מירי רגב: כאשר מטילים 10 אחוזים על הבנייה, הם מגלגלים את זה על מחירי הדירות, אבל כאן נגלגל את זה על העגבניות.
משה גפני: כבר היינו בסרט הזה.
קריאה: הלוואי שתגלגלי את זה על העגבניות.
חיים חבלין: אני רוצה לומר מילה לגבי הסיבות האובייקטיביות.
חיים חבלין: באמת מאיר שפיגלר עושה מלחמה שערה בנושא זכויות העובדים שמגיעים לארץ כדי שלא יעשקו אותם, ועל כך אני מוריד את הכובע.
חיים חבלין: הוא הראשון שבא ועושה את הדבר הזה.
חיים חבלין: כתוצאה מהמאבק הזה חסרים היום למעלה מ-3,000 עובדים מתוך ה-23 אלף שהיו צריכים להיות ב-1 בינואר.
חיים חבלין: לגבי חלק מה-3,000 ניתנו אשרות להגיע, אבל לגבי 2,000 מהם עדיין לא ניתנו להם אשרות.
חיים חבלין: הנזקים הם אדירים.
חיים חבלין: יש היום שמאים שמסתובבים בשדות הערבה.
חיים חבלין: אני לא רוצה לבוא מנקודת מסכנות.
חיים חבלין: המחירים טובים, היבולים טובים, אבל אין מי שיוריד את היבולים.
חיים חבלין: הבאנו בתי ספר.
משה גפני: אתה נגד ה-500 שקלים.
חיים חבלין: אני לא בא לדבר עכשיו על ה-500 שקלים.
חיים חבלין: ברור שאני נגד.
משה גפני: אתה רוצה עכשיו לעשות פרסומת לערבה?
שי חרמש: לא מגיע להם?
חיים חבלין: אין שום סיבה בעולם לייקר את העובד הזר כאשר עוד אין אלטרנטיבה.
חיים חבלין: למה מייקרים?
חיים חבלין: אין שום הגיון לא ב-500 שקלים ולא בהיטל.
משה גפני: מאיר שפיגלר, תעזור לי עכשיו.
משה גפני: תגיד לי מה משלמים החקלאים.
משה גפני: תגיד לי את הדברים שהם משלמים.
מאיר שפיגלר: נכון להיום?
משה גפני: כן, נכון להיום.
משה גפני: תגיד מה הסעיפים שהם משלמים.
מאיר שפיגלר: הם מחויבים בשכר מינימום על פי חוק כמובן.
משה גפני: שכר מינימום, זה בסדר.
מאיר שפיגלר: מעבר לזה, 500 שקלים פיקדון חודשי עבור כל אחד מהעובדים.
מאיר שפיגלר: זה נקרא פיקדון חודשי עבור כל אחד מהעובדים.
מאיר שפיגלר: כל חודש, חוץ מאשר השכר, הם צריכים להפקיד בחשבון של המדינה בבנק הפועלים 500 שקלים עבור העסקת כל עובד.
מאיר שפיגלר: חוץ מזה הם משלמים היטל העסקה בגובה 10 אחוזים מהשכר של העובד.
משה גפני: מה זה היטל ההעסקה?
משה גפני: מה עושים עם ההיטל הזה?
מאיר שפיגלר: קופת המדינה.
שי חרמש: קנס.
מאיר שפיגלר: אני מניח שזאת תולדה של החלטה שהסתמכה על הרצון לייקר את העסקת העובדים הזרים.
משה גפני: זה רק בחקלאות?
מאיר שפיגלר: זה בכל הענפים.
משה גפני: 10 אחוזים.
קריאה: זה לא קיים בסיעוד.
משה גפני: 10 אחוזים משלמים כולם.
מאיר שפיגלר: למעט סיעוד שהוחרג.
משה גפני: מה עוד הם משלמים?
מאיר שפיגלר: לגבי 10 אחוזים, יש סקטורים שמשלמים יותר מ-10 אחוזים כמו המסעדות האתניות, התעשייה וכולי.
משה גפני: את זה אני יודע.
מאיר שפיגלר: חוץ מזה יש להם את האגרות כאשר אחת לשנה הם משלמים למשרד הפנים, אם אני לא טועה, 160 שקלים עבור אשרה.
אברהם דניאל: כן, 165 שקלים.
מאיר שפיגלר: 165 שקלים עבור האגרה.
משה גפני: זה שנתי.
מאיר שפיגלר: הם משלמים ליחידת הסמך לעובדים זרים שאני עומד בראשה אגרת בקשה בסך 555 שקלים לשנה.
אברהם דניאל: ועוד 1,100 שקלים.
מאיר שפיגלר: עוד 1,100 למשרד הפנים.
משה גפני: אני אומר לך למה אני שואל אותך.
משה גפני: אם אנחנו נתמודד עם הנושא של החקלאות, תהיה לזה השלכת רוחב.
משה גפני: אני כל הזמן מחפש ולא מצאתי עד לרגע זה, גם אחרי ההרצאה המאלפת שלך, במה אפשר להחריג את החקלאים.
משה גפני: אם אנחנו ניקח את החוק של חבר הכנסת שי חרמש ונוביל אותו מטעם ועדת הכספים - ואני עוד לא החלטתי אם אני בחוק כי צריך להתמודד עם בעיות.
משה גפני: אנחנו יכולים להיות פופוליסטיים מול החקלאים, אבל בסוף להיתקל בבעיות של השלכות רוחב ואתם יודעים מה יקרה – המשמעות היא שיבוא האוצר בצדק ויאמר שאנחנו רוצים לעזור לחקלאים, אבל אנחנו מיד יוצרים השלכת רוחב.
משה גפני: תגיד לי מה מיוחד בחקלאים.
משה גפני: הכסף שהם משלמים?
משה גפני: רק הם.
מאיר שפיגלר: קודם כל, עובדתית זה לא מצב שהוא אחיד לגבי כל מי שמעסיק עובדים זרים.
מאיר שפיגלר: כבר עכשיו יש שינויים בין סקטור אחד לסקטור אחר.
מאיר שפיגלר: זה מתחיל בתאגידי בניין ומסתיים בסיעוד.
מאיר שפיגלר: זאת אומרת, גם כרגע אין מצב של החלטה אחידה על כל הסקטורים.
מאיר שפיגלר: אני מניח שלכל סקטור יש את הדברים שמאפיינים אותו ומחריגים אותו ביחס לסקטורים אחרים מבחינת צרכים ומבחינת בעיות אובייקטיביות שאתן הוא מתמודד.
מאיר שפיגלר: אני מניח שהם יעשו את זה טוב ממני והם יעלו על הכתב את הדברים שהם רלוונטיים עבורם ביחס לסקטורים אחרים.
שי חרמש: הרב גפני, אני אקל עליך בעניין.
שי חרמש: השלכות הרוחב הן מזעריות.
דוד ברבי: אנחנו נותנים דיור חינם וחשמל לבד.
דוד ברבי: זה המון כסף.
דוד ברבי: זה 15 אלף שקלים לחודש לעשרה עובדים.
מאיר שפיגלר: אבל יכולים לנכות על פי התקנות עד 25 אחוזים מגובה השכר.
דוד ברבי: 120 שקלים ליחידת דיור.
דוד ברבי: הבת שלי שלומדת בירושלים משלמת 1,500 שקלים לחדר ואני מחייב אותו ב-120 שקלים.
מאיר שפיגלר: אני יודע.
מאיר שפיגלר: הרב גפני, אני יודע שאתה עושה יותר מאשר שני דברים בעת ובעונה אחת, אז אתה תשמע גם אותי.
מאיר שפיגלר: אצל החקלאים יש משהו שהוא שונה.
משה גפני: רק רגע.
משה גפני: חבר הכנסת חרמש, פרק י' זה רק החקלאות?
שי חרמש: זאת החקלאות.
מאיר שפיגלר: אצל החקלאים יש טיעון שחוזר על עצמו כל הזמן והיו גם דיונים בנושא הזה בזמנו במשרד התעשייה, וצריך לציין את זה.
מאיר שפיגלר: הם טוענים שאצלם העובדים, לא עובד אחד אלא עובדים, לנים אצלם וצורכים את החיים השוטפים שלהם בתוך המסגרות בהן הם נמצאים, מה עוד שהם בדרך כלל מבודדים, כל אחד עם המשק שלו, במקום שלו, ואין להם את האפשרות ליהנות, במירכאות או לא במירכאות, מאיזושהי מסגרת חברתית שיש נגיד לאלה שנמצאים בסיעוד.
מאיר שפיגלר: הם מוגבלים בגובה הסכום שהם יכולים לקזז בעבור השירותים שהם נותנים לעובדים הזרים, אם זה מבחינת מדור, אם זה מבחינת הסעדה, אם זה מבחינת יתר השירותים שנותנים להם במקומות בהם הם נמצאים.
מאיר שפיגלר: הם ביקשו בזמנו להגדיל את גובה הקיזוז שהם יכולים לקזז מהשכר של העובד הזר בגין השירותים שהם, רוצים או לא רוצים, מחויבים לתת.
מאיר שפיגלר: למשל, אחת הטענות שחזרה על עצמה בבקעה, שם יש חום אימים, בדרך כלל בקיץ, ויש שם צריכת חשמל אדירה של הפעלת המזגנים לטובת המגורים הנאותים לאותם עובדים זרים.
מאיר שפיגלר: הם מאוד מוגבלים בתקנות בגובה הסכום.
קריאה: גם בערבה זה כך.
מאיר שפיגלר: זאת סוגיה שהם העלו אותה, שהיא מאוד אופיינית לחקלאים והיא לא כל כך רלוונטית לסקטורים אחרים.
שי חרמש: אני רוצה להסביר את זה בצורה יותר קלה.
משה גפני: אני לא מוצא פתרון לעניין.
שי חרמש: אני אומר לך איפה הפתרון.
שי חרמש: הפתרון הוא מאוד פשוט.
שי חרמש: מכלל העובדים הזרים החוקיים במדינת ישראל, הסקטור הכבד ביותר הוא הסיעודי והוא מוחרג.
שי חרמש: הסקטור השני בגודלו, הוא החקלאות.
שי חרמש: נשארים לך דברים מזעריים.
שי חרמש: כל הבניין הוא 3,200 או פחות.
שי חרמש: כמה הם?
מאיר שפיגלר: 7,200 היום ויורד ל-5,000.
שי חרמש: זאת אומרת, אתה מתעסק כרגע ב-26 אלף עובדים בחקלאות, ב-700 או 900 של האתני, וסך הכל, בכמה?
מאיר שפיגלר: ב-7,275 שיהיו 5,000 ביולי השנה.
שי חרמש: סך הכל כבר לא נשארו הרבה.
שי חרמש: אם הורדת את הסיעודי, הרבה לא נשאר.
שי חרמש: אם זאת השלכת רוחב, היא לא דרמטית.
שי חרמש: האוצר צריך להתרגל לוותר על 130 מיליון שקלים בחקלאות.
שי חרמש: מה שהוא מקבל באחרים, זה כסף קטן וזה כבר שולי.
משה גפני: אתם לא הנחתם את הצעת החוק הזאת בכנסת הזאת.
שי חרמש: כי האוצר הולך נגדה.
שי חרמש: אף פעם אני לא מגיש הצעת חוק נגד הממשלה ואני לא צוחק.
שי חרמש: אני לא הולך להתאבד עם חוקים.
שי חרמש: כשאני מביא חוק, אני מביא אותו בתיאום עם הממשלה.
משה גפני: חברת הכנסת חנין זועבי, אני מבקש, אם את יכולה להעביר את הרשימות למאיר שפיגלר.
משה גפני: תתעלמי מזה שיאמרו לך שיש את הרשימות.
משה גפני: תעבירי את הרשימות למאיר שפיגלר.
משה גפני: אני רוצה לדעת ממנו האם יש אפשרות או שכמו שטוענים החקלאים, אין אפשרות.
משה גפני: נמצה את ההליך הזה ונראה אם הוא אפשרי.
משה גפני: אם זה לא אפשרי, נדע גם למה.
משה גפני: תעבירי למאיר שפיגלר את הרשימות.
משה גפני: דעי לך שהוא בחור רציני.
שי חרמש: הטוב שבחבורה.
משה גפני: הוא יטפל בזה באופן יסודי ויכול להיות באמת שזה לא פתרון, ואז העלית את העניין אבל אין לזה פתרון.
משה גפני: אם יש לזה פתרון, זה באמת יקל, אבל לפי הטענות שנשמעו כאן, או לפי הדיבורים שנשמעו כאן, זה איננו הפתרון.
משה גפני: אתה תוכל למצות את ההליך הזה?
מאיר שפיגלר: כן, אני אדווח לך.
משה גפני: לגבי הנושא עצמו.
משה גפני: אני מבקש שנוציא מכתב - בעקבות הדיון שהתקיים כאן ביוזמתה של חברת הכנסת מירי רגב – לשר האוצר.
משה גפני: אני לא רואה מישהו אחר אליו אני יכול להוציא את המכתב.
משה גפני: נאמר לו שהתקיים דיון בעניין הזה והועלתה מצוקת החקלאות בישראל ומצוקת החקלאים עם פירוט של התשלומים שהם צריכים לשלם.
משה גפני: חברת הכנסת מירי רגב העלתה את העניין הזה.
מירי רגב: אני מבקשת לקבל עותק של המכתב.
משה גפני: אני מציע שתביאו הצעה קונסטרוקטיבית.
משה גפני: אני מציע לקחת את המכלול.
משה גפני: אני אשלח מכתב לשר האוצר ואני אומר לו את הדברים האלה ואני אקבל תשובה שלילית אלא אם כן אנחנו מחליטים ללכת למלחמה ואם מלחמה, מלחמה, ואז אנחנו יכולים להשיג.
משה גפני: אנחנו עוד לא בשלב הזה.
משה גפני: אני מציע שתתייעצי עם שי חרמש.
מירי רגב: את הצעת החוק הזאת אתה לא אוהב.
משה גפני: אני פוחד שאנחנו נקבל מיד תשובה שלילית ויאמרו השלכת רוחב.
משה גפני: את יודעת מה יהיה.
משה גפני: אחרי הדיונים שהיו כאן
משה גפני: בחוק ההתייעלות הכלכלית, צריך להעלות את מצוקת החקלאים.
מירי רגב: הם יודעים את זה.
משה גפני: אז יהיה קל גם לנו אחרי כן ללכת למלחמה.
משה גפני: זאת אומרת, אם לא פותרים את הבעיה שהאוצר יאמר איפה הוא פותר את הבעיה.
משה גפני: אנחנו לא יכולים להמשיך עם העניין הזה בצורה הזאת.
משה גפני: להגיש תוכנית קונסטרוקטיבית שאני אעביר אותה מטעם הוועדה לאוצר.
משה גפני: ראית, גם שי חרמש עצמו, והוא באופוזיציה, לא מניח את הצעת החוק בגלל שהאוצר מתנגד לה.
משה גפני: אנחנו לא בשלב הזה של המלחמה.
משה גפני: אנחנו לא הצלחנו עוד ליצור דעת קהל כפי שנדרש.
משה גפני: תכיני את התוכנית הזאת.
משה גפני: חבר הכנסת חרמש, אתה תעזור לה.
משה גפני: אני אעביר את זה.
משה גפני: אני אראה, אולי אני אשב אתם ואז נשתדל להעלות את הנושא באופן כזה שאנחנו נוכל גם לקדם את הנושא.
מירי רגב: תוך שבוע תקבל הצעה.
משה גפני: שוב, את מבינה את הבעייתיות.
משה גפני: סתם בשביל לשלוח מכתב ולקבל תשובה שלילית, זה לא יועיל.
משה גפני: יש מקרים בהם מכתב יש בו באמת תועלת, אבל כאן אנחנו באים ואנחנו אומרים שאנחנו רוצים לסייע לחקלאים.
משה גפני: סך התשלומים עליהם הוא כזה גבוה, שהוא בעצם ימוטט את החקלאות וזאת כבר ציונות.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק לתיקון פקודת תעריף המכס והפטורים (פטור ממס לעמותה), התש"ע-2009, הצעתם של חברי הכנסת אברהם מיכאלי ואמנון כהן.
אמנון כהן: אני מבקש להוסיף להצעת החוק גם את יצחק וקנין.
יצחק וקנין: תגיד תודה על כך שאני לא מפריע.
משה גפני: הצעת החוק היא של חברי הכנסת אברהם מיכאלי ואמנון כהן, אבל באופן רעיוני מצטרף גם חבר הכנסת יצחק וקנין.
יצחק וקנין: אפילו לא משתתף בדיון.
משה גפני: אתה לא בעניין.
משה גפני: חבר הכנסת מיכאלי, אתה מחליף אותו בסעיף הזה.
אברהם מיכאלי: אחליף אותו בכבוד רב.
אברהם מיכאלי: אני מכבד גם את רצונו של חבר הכנסת וקנין.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אני מודה על היעילות והזריזות בהבאת החוק לדיון בוועדה.
משה גפני: הצעת החוק היא הצעה ראויה.
אברהם מיכאלי: אני חושב שבאמת מדובר בהצעת חוק ראויה וכבר בכמה קדנציות בכנסת הצעת החוק הזאת מנסה להתקדם.
אברהם מיכאלי: בהצעת החוק אפילו הזכרתי זאת, כאשר מדובר בכנסת השש עשרה, השבע עשרה ועכשיו בכנסת השמונה עשרה.
אברהם מיכאלי: מדובר כאן במס שמוטל על סחורות מעמותות שבמצב הכלכלי העולמי מנסות לגייס תרומות.
אברהם מיכאלי: המשבר הגלובלי גרם לכך שהרבה כספים לא מגיעים לארץ, אבל לעומת זאת יש עמותות שמצליחות לגייס טובין והטובין האלה מתבטאים לפעמים במוצרים לצריכה יום יומית לנזקקים.
אברהם מיכאלי: מדובר בנעליים, בבגדים או בסוג כזה או אחר של מוצרים שהציבור זקוק להם והעמותות רוצות לסייע לציבור שנמצא במצב כלכלי הקשה.
אברהם מיכאלי: המדינה, אולי על פי הדין ובצדק, גובה מכס על כל דבר, כך שבסוף מכניסים גם את זה בתוך החבילה הזאת של מוצרים מיובאים מחוץ לארץ.
אברהם מיכאלי: מטרת החוק היא לעזור לאותן עמותות שרוצות, ולעשות זאת במגבלות שאנחנו נקבע – ואני מקבל את כל המגבלות שלקחנו על עצמנו.
אברהם מיכאלי: לא נפרוץ את השוק בצורה כזאת שכל אחד יעשה העולה על דעתו, שטיקים וטריקים.
אברהם מיכאלי: כמובן שנעשה את זה בצורה מדודה ובצורה שקולה, כך שעמותות לא יוכלו מצד אחד לעשות מזה מסחר חלילה או להעביר את זה לשוק הכללי חלילה, אלא אך ורק תוך פיקוח.
אברהם מיכאלי: אני יודע שהאוצר בוודאי יאמר את עמדתו.
אברהם מיכאלי: יש ועדה שמשרד האוצר הקים בזמנו לפיקוח על מקרים חריגים כאלה ואחרים, כך שזה יעבור תחת הוועדה הזאת וכמובן גם תחת ועדת הכספים.
אברהם מיכאלי: כל הדברים האלה לא יאושרו בצורה כזאת שכל אחד יוכל לעשות כפי שעולה על רוחו.
אברהם מיכאלי: כאמור, המטרה הכללית היא אותו ציבור נזקק, אותו ציבור שלצערנו מצבו הכלכלי לא מאפשר לו לרכוש את אותם מוצרים שהעמותות מייבאות מחוץ לארץ ויש להן הזדמנות טובה להביא את המוצרים לארץ אבל בסוף מטילים עליהן מכס.
אברהם מיכאלי: בפניי פנייה של ארגון שעוסק באנשים כבדי שמיעה שהם ניצולי שואה.
אברהם מיכאלי: הארגון קיבל תרומה בחוץ לארץ והיום אומרים לו שכדי לשחרר מהמכס את אותם מכשירים שמיועדים לכבדי שמיעה, הם צריכים לשלם 40 אלף שקלים מכס.
משה גפני: כן, אני מכיר את זה.
משה גפני: אני מכיר את זה מכמה ארגונים.
אמנון כהן: אבל החוק שלך לא פותר את זה.
אברהם מיכאלי: אם לא פותר, אז נפתור.
יצחק וקנין: יש אפשרות באישור מיוחד של המכס.
יצחק וקנין: פנייה ישירה למכס.
משה גפני: למה החוק לא מכסה את זה?
אברהם מיכאלי: אנחנו מדברים על כל דבר שמיובא.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אין מטרה בחוק המוצע להתחכם למשהו, לא לרשות המסים, בוודאי לא למכס, ולא לשום גורם שלטוני.
אברהם מיכאלי: אם אדוני זוכר מהכנסת הקודמת, הייתה ישיבה גדולה מאוד בוועדת הכלכלה לגבי פטור ממע"מ לגבי ארגון מסוים.
יצחק וקנין: אותו הדבר.
יצחק וקנין: אותו חוק.
שגית אפיק: היה לו מע"מ.
בועז סופר: אתם מדברים על מכס.
בועז סופר: אנחנו מדברים על הכל.
בועז סופר: אתם מגבילים ביחס למה שאנחנו עושים.
אברהם מיכאלי: אני זוכר את עמדתו של בועז סופר באותה ישיבה בוועדת כלכלה ומה הוא אמר נגד החוק שהוצע.
אברהם מיכאלי: אני זוכר את כל הנימוקים, אבל אנחנו ככנסת צריכים להיות קשובים לבעיה שקיימת במשק וזאת בעיה משקית.
אברהם מיכאלי: זה לא גוף פרטי אחד שפנה אלי ובזה זה מתמצה.
אברהם מיכאלי: אני לא חושב, לפחות לגבי המכס, שהנושא הוא כצעקתה.
אברהם מיכאלי: אגב, לא קיבלתי אף תחשיב כלכלי לגבי הנזק שזה גורם למדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: בסך הכל אדוני היושב ראש, באמת המטרה היא לעזור לאותן עמותות שמייבאות את המוצרים שהם מצליחים לגייס אותם בחוץ לארץ, כך שייתנו להם פטור מתשלום המכס עבורם ואותם נזקקים יקבלו אותם.
אמנון כהן: תודה רבה אדוני היושב ראש על כך שכבודו התחשב ושם את הנושא בסדר היום.
משה גפני: ועשה זאת מהר.
משה גפני: זה רק עכשיו עבר.
משה גפני: גם החברים המציעים הם ראויים.
אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אני באופן אישי מתלבט עם הצעת החוק הזו ואומר מדוע.
אמנון כהן: אנחנו לפעמים עושים חקיקות בדברים טובים אבל יש אנשים שמפרשים את החוק או עושים שימוש בחוק לדברים שלא הייתי רוצה שייעשו בגלל שאני אפשרתי את החוק הזה.
אמנון כהן: החוק הזה, כשמו הוא, אנחנו רוצים באמת לעזור לאותן עמותות שמטפלות בחסד.
אמנון כהן: אנחנו מדברים על עולם חסד ייבנה, מישהו מטעם העמותה הולך להתרים והגוף שנותן מבין שזה הולך לצדקה, לאלה שנזקקים, המוצר מגיע לנמל וכאשר רוצים לשחרר אותו, אומרים שצריכים לשלם סכום כזה וכזה.
אמנון כהן: זה קורה כאשר מדובר בתרומה.
אמנון כהן: זה אמיתי ואת המצב הזה אנחנו מבקשים לפתור.
אמנון כהן: אני חושש, אדוני היושב ראש, שלא יהיה מצב שמחר גוף עסקי יקים איזושהי עמותה ודרך העמותה הזו יעביר כל מיני דברים ואחר כך ימכור בשוק את המוצרים המיובאים.
אמנון כהן: כמובן אני איש אחראי, אני מחוקק ואני רוצה לפתור בעיה ולא ליצור בעיה חדשה כך שרשויות האכיפה מחר יצטרכו להתמודד ולאכוף את הדברים האלה.
משה גפני: איך מונעים את זה?
אמנון כהן: כאשר אני מניח הצעת חוק, אני תמיד סומך על שיקול דעתו ומקצועיותו של אגף כל כך אחראי בתחום הזה, בעיקר כאשר יושב כאן בועז סופר שבאמת יש לו יצירתיות יתר על המידה.
אמנון כהן: יש אנשים שאומרים שחור-לבן, נגמר הסיפור.
אמנון כהן: אני סומך על מקצועיותו.
אמנון כהן: שיקול הדעת הוא שלנו.
אמנון כהן: הוא צריך להאיר את עינינו בכל מיני היבטים.
אמנון כהן: כך עשיתי אתו לגבי נהגי המוניות ומורי הנהיגה, שווי שימוש וכולי.
אמנון כהן: אתמול בערב דיברה אתי היועצת המשפטית של הוועדה והתלבטנו אתה ביחד לגבי נקודות שונות.
אמנון כהן: ביקשתי ממנה להביא איזשהו נוסח אותו היא תתאם עם הגופים המקצועיים.
אמנון כהן: אנחנו רוצים לשמוע את בועז סופר - אבל אנחנו אלה שנחליט ולא הוא – שיאיר את עינינו ברמה המקצועית.
אמנון כהן: הוא יכול לומר לי שיש לו פתרון יותר טוב מהפתרון אותו אני מציע.
אמנון כהן: דרך אגב, ישבתי עם המוסד לביטוח לאומי לגבי חקיקה אחרת ומצאתי שם נקודה אחת כאשר הם אומרים שהם רוצים להרחיב את החוק שלי ולטפל גם בזה וגם בזה.
אמנון כהן: נגעתי בנקודה אחת והרחבנו שם עוד שישה-שבעה סוגים.
אמנון כהן: כך עשיתי בחוק ההגבלים העסקיים כאשר שמתי סעיף אחד כדי לשנות אותו וועדת גושן עשתה חוק.
יצחק וקנין: כמה מלים שאולי יסייעו גם לבועז סופר וגם לארגונים.
משה גפני: אתה אבל לא משתתף בהצבעה.
יצחק וקנין: שוכנעתי להישאר.
יצחק וקנין: לאורך כל הדרך התנגדתי לחקיקה הזאת מכיוון שאני בעצמי יש לי ארגון שפועל בדיוק בתחומים האלה.
יצחק וקנין: בזמנו הביא את זה דוד טל לוועדת הכספים בראשותו של חבר הכנסת ליצמן ואני אמרתי שהפחד הגדול שלי הוא מהדלת המסתובבת, שחלילה כי בפני עיוור לא תשים מכשול.
יצחק וקנין: אני זוכר את המלים שלי.
יצחק וקנין: כאשר גדעון סער הביא את זה, אני הייתי הגורם שהפלתי את זה בוועדת הכלכלה.
יצחק וקנין: אני חושב שבכל זאת יש כאן איזה דבר שצריך לתת עליו את הדעת ואני מאמין שבועז סופר, ביצירתיות שלו, יוכל להביא לנו משהו.
יצחק וקנין: אני מכיר את בועז סופר כל כך הרבה זמן, ואני מאמין שאם הוא רוצה, הוא יכול.
יצחק וקנין: יש כמה נושאים שצריך להתייחס אליהם.
יצחק וקנין: הארגונים משלמים מע"מ למשל ולא מזדכים עליו.
שי חרמש: כאן אנחנו מדברים על תרומות.
יצחק וקנין: לתורמים נותנים פטור ממס.
יצחק וקנין: עמותה שיש לה סעיף 46 לתרומות, מקבלת.
אמנון כהן: עד סכום מסוים.
יצחק וקנין: זאת אומרת, התורם מקבל כ-35 אחוזים זיכוי.
יצחק וקנין: אני אומר שאחד הדברים שצריך להעלות כאן הוא שחלילה וחס, עם כל זה שאנחנו באמת רוצים לעזור לארגונים, לא תהיה תקלה.
יצחק וקנין: אני מייבא כל שנה מסין במיליון וחצי שקלים תיקים לחלוקה לנזקקים.
אמנון כהן: אתה קונה או אתה מקבל תרומה?
יצחק וקנין: רוכש.
יצחק וקנין: אני קונה בכסף.
אמנון כהן: אם אתה קונה, אין בעיה.
יצחק וקנין: אני משלם את המכס.
יצחק וקנין: המכס וגם המע"מ עולים לי כ-28 אחוזים.
יצחק וקנין: אם אני לא טועה, זה עולה לי, המכס והמע"מ ביחד, כ-28 אחוזים וזה משמעותי בפרוייקט של מיליון וחצי שקלים.
יצחק וקנין: זה 300 אלף שקלים.
בועז סופר: הוא קיבל כסף כתרומה וקנה עם זה תיקים.
שי חרמש: זאת הטבה לתורם.
יצחק וקנין: אני חושב שאם יימצא פתרון סביר שיהיו מגבלות שבועז סופר ישים אותן, אני אומר לכם לקבל את המגבלות שלו ואומר למה אני אומר את זה.
יצחק וקנין: כיוון שחלילה וחס אם לא יהיו מגבלות, אני אומר לכם בוודאות שזה יותר מדיי כבד.
יצחק וקנין: כל קבלן שני, כל קניין, כל בעל עסק גדול, ילך לעמותה ותהיה דלת מסתובבת.
יצחק וקנין: קבלו את המגבלות שלו אבל תאפשרו את המהלך הזה כי אני חושב שזה יכול לעשות הרבה במצב שהארגונים נמצאים בו היום כאשר הם צריכים הרבה סיוע והרבה עזרה.
יצחק וקנין: כל פטור שניתן להם, זה יהיה לטובת העניין.
שי חרמש: אתה לא חושף את הסכנה של המכבסה.
יצחק וקנין: התייחסתי לזה.
משה גפני: אנחנו קיבלנו את עמדת מנהיגות אזרחית.
משה גפני: דוקטור ירון סוקולוב, אנא התייחסותך בקצרה.
ירון סוקולוב: המציאות שהייתה אתמול היא לא המציאות שקיימת היום ותהיה קיימת מחר.
ירון סוקולוב: המציאות השתנתה כתוצאה מהמשבר הכלכלי וגם כאשר ירווח, ההשלכות על העמותות יהיו הרבה שנים קדימה.
ירון סוקולוב: בערך 10 מיליארד שקלים שהגיעו מתרומות בכסף בעיקר מארצות הברית, אלו הסכומים שלא יהיו בשנים הקרובות.
ירון סוקולוב: דרך חלופית לקבל עזרה שהייתה גם בעבר, היא לא בכסף אלא בטובין לטובת העמותות, בעיקר עמותות הסיוע.
ירון סוקולוב: הנושא מועצם, ובעיקר אנחנו רואים כרגע, כתוצאה מרעידת האדמה שהייתה בהאיטי או מה שהיה עם ההוריקן ו/או גם אצלנו בארץ במלחמת שלום הגליל וכדומה, כאשר יהדות העולם וגם גויים טובים שלחו לא כספים אלא טובין מחוץ לארץ וחלקם נתקעו במחסני המכס מפאת אי היכולת לשחרר כי לא היה כסף לכך.
ירון סוקולוב: אני לא בעד פתיחה בלי רגולציה או אכיפה של בקרה, אבל אני חושב שצריך לפתוח את האפשרות הזאת ולקבוע את הכללים.
משה גפני: בועז סופר, אני עברתי על הפרוטוקול.
משה גפני: אגב, אני גם הייתי במליאה וסגן שר האוצר כהן אמר בין יתר הדברים ש"הממשלה וועדת השרים תומכת בהצעת החוק בכפוף לכך שחברי הכנסת יתאמו את הצעת החוק עם כלל המשרדים והרשויות הנוגעים בדבר".
משה גפני: שני חברי הכנסת המציעים אמרו את זה.
משה גפני: הוסיף גם חבר הכנסת וקנין שיש עניין לקבל את העמדה המקצועית כדי שלא יהיה בעניין הזה תקלה.
אמנון כהן: לא את כל העמדה.
אמנון כהן: נשמע את הדברים.
יצחק וקנין: העמדה היא לטובת הארגונים.
משה גפני: אני קיבלתי הודעה שאתם מבקשים לדחות את הדיון.
משה גפני: אם תגיד לי עכשיו לדחות את הדיון, אני דוחה את הדיון אבל אז כל ההצעות שלכם יידחו מכאן ועד להודעה חדשה.
משה גפני: אני רואה בזה חוצפה ואני אומר לך למה.
משה גפני: אתם מביאים כל הזמן צווים ואתם עושים צווים לבד ואחרי כן מביאים אותם לכאן בדיעבד, ואני מקבל טלפונים המבקשים ממני להעלות את זה היום.
משה גפני: כאשר יש הצעה שלך חברי הכנסת שאומרים לתאם אתכם, לא יכול להיות דבר כזה.
משה גפני: אני מבקש להיכנס לסגנון עבודה נורמלי.
משה גפני: הכל צריך להיות על בסיס הדדי.
משה גפני: מה שתחליטו, מקובל עלי.
משה גפני: אם אתם רוצים עכשיו לדחות את הדיון, נדחה את הדיון.
משה גפני: בסדר, זאת עמדת הממשלה אבל זה צריך להיות הדדי.
משה גפני: מה שתביאו, יידחה.
משה גפני: למה אני צריך לעבוד כמו חמור?
משה גפני: יש לי סדר יום עמוס, אני מסתכסך עם חברים בגלל שאני לא מביא את החוקים שלהם בזמן.
משה גפני: הכל צריך להיות על בסיס הדדי וזה אמור לגבי כל משרדי הממשלה ובוודאי עם משרד האוצר ועם רשות המסים.
משה גפני: הכל על בסיס הדדי.
משה גפני: אם יבקשו ממני עוד פעם לדחות כי לא היה לכם זמן לדון, גם לי אין זמן לדון.
משה גפני: גם אני איש עמוס.
משה גפני: אם אתה אומר לדחות, אני נועל את הישיבה.
בועז סופר: אדוני יושב ראש הוועדה, ברשותך, החכם בעת ההיא יידום ואני אציג את הדברים עניינית.
אמנון כהן: לדחות או לא לדחות?
בועז סופר: אני ביקשתי לדחות?
בועז סופר: אני כאן ואני מציג את ההצעה.
בועז סופר: הרבה יותר קל לנו לומר לא.
בועז סופר: ה-לא הזה הוא בדרך כלל מבוסס על פחד אמיתי מזה שכאשר אנחנו באים ואומרים שנעשה פטור, נעשה זה ונעשה זה, זה נפתח.
בועז סופר: בכנסת הקודמת היו לפחות ארבעה דיונים, שניים בוועדת כספים ושניים בוועדת כלכלה, על הצעות חוק שונות אבל רוח ההצעות ברורה.
בועז סופר: אנחנו הצגנו כמה כשלים.
בועז סופר: אמרנו שאנחנו לא תמיד יודעים מהי תרומה, עם כל הכבוד.
בועז סופר: אנחנו לא תמיד רוצים לבוא ולייצר עדיפות ליבוא ביחס ליצור המקומי.
בועז סופר: תזכרו שהייצור המקומי לא נהנה מההטבה הזאת.
בועז סופר: אנחנו לא רוצים ליצור אפליה בין כסף שזה מרבית התרומות, ואמר את זה ידידי דוקטור סוקולוב.
בועז סופר: מרבית התרומות זה כסף.
בועז סופר: אנחנו לא רוצים להסיט את זה למוצרים.