GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב תורג'מן: הנוסח שאנחנו עומדים לאשר לקריאה הראשונה הוא כדלהלן: בחוק חוזה הביטוח, התשמ"א-1981, בסעיף 28א, המלים "ביטוחים אישיים" – יימחקו.
מירב תורג'מן: במקום "רשאי בית המשפט" יבוא "יחייבו בית המשפט" וכן הסיפא החל במלים "לעניין זה" – תימחק.
מירב תורג'מן: אנחנו נוריד את כל ההגדרה של ביטוחים אישים.
מירב תורג'מן: אם אנחנו מורידים את ההגדרה ביטוחים אישיים, אנחנו בעצם מחילים את זה על כל הביטוחים ואין לי צורך כאן בהגדרה.
משה גפני: חברי הכנסת, אתם מסכימים?
משה גפני: אנחנו הולכים על ההרחבה שהממשלה מבקשת, כאשר אנחנו אומרים כבר עכשיו שהדיון לקריאה השנייה והשלישית בנושא של ההרחבה על כל ההשלכות שאמרו נציגי חברות הביטוח, ואני לא מקל ראש בדבריהם ואני לא עומד להביא עכשיו סדרה של חוקים.
מירב תורג'מן: אולי לקראת הדיון הבא נוכל לקבל מידע מהנהלת בתי המשפט ביחס לתיקים בהם נפסקה ריבית.
משה גפני: אני לא מכיר את העניין הזה, אבל הציג בפניי חבר הכנסת אמנון כהן את הצעת החוק והיא נשמעת הגיונית לחלוטין.
משה גפני: את הדיון הזה נמשיך לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
משה גפני: אנחנו מצביעים על הצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון – ריבית מיוחדת), התש"ע-2009 כפי שהציגה אותה היועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני: ה צ ב ע ה הצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון – ריבית מיוחדת), התש"ע-2009 – אושרה פה אחד הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.
משה גפני: תודה רבה חבר הכנסת אמנון כהן.
משה גפני: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים באישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה (6967909) וסעיף 61 לחוק מיסוי מקרקעין (6968009).
משה גפני: לא נצטרך לחזור שוב על המספרים.
משה גפני: יהודה מונסוניגו, אני מודה לך על הרשימה הזאת.
יהודה מונסוניגו: בקרוב תקבל עוד אחת.
משה גפני: שנית, אני רוצה לדעת האם יש רשימה נוספת.
משה גפני: איפה היא?
יהודה מונסוניגו: בדרך.
משה גפני: אנחנו עכשיו בדרך.
משה גפני: אני מודה לך על זירוז הדברים.
משה גפני: אני אפילו לא יודע איזה גופים נמצאים כאן, אבל גם העוזרים שלי עזרו בעניין.
משה גפני: זאת אומרת, כדי למנוע את הדואר, אתה הלכת ומסרת ידנית למר נסרדישי ואנחנו תפסנו את שר האוצר כאן במזנון.
משה גפני: זה דבר שהוא לטעמי מאוד רע.
משה גפני: אני דיברתי עם מנהל רשות המסים.
משה גפני: אני ביקשתי להוסיף כוח אדם.
משה גפני: הוא אמר שהוא לא בטוח שצריך, אבל אם צריך, הוא כמובן מוסיף והוא ידבר אתך.
משה גפני: אני לא יודע אם הוא דיבר אתך כבר ויכול להיות שהוא עסוק בדברים אחרים.
שי חרמש: אולי יש כבר מספיק עמותות במדינה.
משה גפני: אולי יש.
שי חרמש: למה צריך לתת?
משה גפני: אז תשנה את החוק.
משה גפני: עוד הפעם אתה הולך לשנות את החוק.
שי חרמש: כמה עמותות יש במדינה?
משה גפני: מאה אלף, מאתיים אלף.
יהודה מונסוניגו: לא צריך לתקן את החוק.
יהודה מונסוניגו: זה בסמכותכם.
משה גפני: יהודה, אל תתערב בזה.
משה גפני: זה ויכוח בין שני חברי כנסת.
יהודה מונסוניגו: זה בסמכותך האישית.
יהודה מונסוניגו: אתה יכול לקבוע קריטריונים.
משה גפני: לא, אני לא קובע קריטריונים.
יהודה מונסוניגו: אז יהיו פחות עמותות.
משה גפני: חס וחלילה.
יהודה מונסוניגו: אני לא רואה בזה תהליך רע.
משה גפני: אני רוצה שתדע.
משה גפני: יש שיח בין חבר הכנסת חרמש לביני והוא לא נוגע לנושא המקצועי.
משה גפני: כרגע המצב הוא שיש גופים שזכאים על פי החוק הקיים לקבל הטבות לפי סעיף 46 או לפי סעיף 61.
משה גפני: כל הדיון שלי בעניין הזה, מה שהיה בימים האחרונים ומה שאני מדבר אתך כבר זמן רב, זה על כך שתבצעו את העבודה הזאת.
חיים אורון: כמה זמן מחכים היום בתור?
חיים אורון: אז למה אתה הולך ככה?
חיים אורון: כמה זמן מחכים בתור?
יהודה מונסוניגו: הממוצע הוא מספר חודשים ולפעמים גם פחות מזה.
חיים אורון: ואתה רוצה לקצר את הזמן.
משה גפני: אני לא רוצה אפילו לקצר.
משה גפני: אני רוצה שהתהליך, אחרי שמאשרים, יהיה מהיר.
משה גפני: לא צריך לחפש את מנהל רשות המסים, לשלוח לו בדואר, אחרי כן לא צריך לחפש את שר האוצר ולשלוח לו בדואר.
יהודה מונסוניגו: צריך לתקן את החוק.
משה גפני: שההליך יהיה מהיר.
משה גפני: אני לא הולך לתקן את החוק.
משה גפני: יכול להיות שצריך לתקן את החוק, אבל אני לא הולך לתקן אותו.
יהודה מונסוניגו: החוק דורש אישור של שר האוצר וועדת הכספים.
משה גפני: בעוד כמה זמן תגיע הרשימה הבאה?
יהודה מונסוניגו: אני לא יודע.
יהודה מונסוניגו: אין לי שליטה על זה.
יהודה מונסוניגו: אני יכול לומר לך שאני מוציא את זה ביום-יומיים הקרובים.
יהודה מונסוניגו: מרגע זה ואילך, זה לא תלוי בי.
חיים אורון: תעשה תרגיל הפעם.
חיים אורון: במקום לריב אתו, תעשה תרגיל.
חיים אורון: תבקש לדעת מתי זה בדיוק הונח אצל מר נסרדישי ותראה.
חיים אורון: אם זה לוקח יותר משבוע, אתה צודק, כי אין שום סיבה לכך.
חיים אורון: הם הרי לא בודקים את הרשימה אלא זאת חתימה טכנית לחלוטין.
חיים אורון: או שהוא רוצה לתקוע משהו כי הוא רוצה להשיג ממך משהו.
יהודה מונסוניגו: זה לא קורה.
יהודה מונסוניגו: יש תקופות שזה לוקח יותר לאט וזה גם תלוי בעומס האישי של כל פונקציונר.
יהודה מונסוניגו: אם אנחנו בסוף שנת כספים או יש הליכי חקיקה לחוק ההסדרים, בתקופות האלה זה הלך יותר לאט.
חיים אורון: תעשה לי טובה, תגיש לו את זה ביום ראשון, זה אחרי שנת הכספים החדשה, ותבדוק כמה זמן זה לוקח.
משה גפני: יהודה, אתה אומר שאתם גמרתם ישיבה.
משה גפני: איכפת לך שאני אהיה העוזר שלך ליומיים-שלושה?
משה גפני: מה ברשימות שלנו היום?
יהודה מונסוניגו: יש כאן 37 עמותות שמבחינתנו הן יכולות לקבל מעמד לעניין סעיף 46 ועוד שתי עמותות לעניין סעיף 61.
יהודה מונסוניגו: העמותות נבדקו על ידינו והן נמצאו ראויות.
יהודה מונסוניגו: לכולן יש אישור ניהול תקין רלוונטי.
בנימין למקין: לכולן יש אישור ניהול תקין.
משה גפני: מי בעד אישור מוסדות הציבור לפי שני הסעיפים שהקראתי את מספרם בתחילת הישיבה?
משה גפני: ה צ ב ע ה אושר פה אחד יהודה, מישהו מהעוזרים שלי יהיה אתך בקשר.
משה גפני: אנחנו נעזור.
יהודה מונסוניגו: בסדר.
משה גפני: אין כוח אדם מספיק, אנחנו נעזור.
יהודה מונסוניגו: אני לא רוצה להתייחס לנושא הזה.
שי חרמש: ועדת הכספים תעזור לכם והיא תשמח לאשר.
משה גפני: קיבלנו אישור מיושב ראש הכנסת להמשיך את הדיון בזמן המליאה.
שירה גרינברג: הפנייה מעבירה 600 מיליון שקלים לקרנות הוותיקות על פי ההסדר, כאשר המקורות מגיעים ממשרדים שונים ומדובר בכספים שלא פוגעים כמובן במשרדים ובסיכום עם המשרדים.
משה גפני: תחזרי על ההסבר כי לא שמעתי אותו.
שירה גרינברג: הפנייה מתקצבת 600 מיליון שקלים לקרנות הוותיקות כאשר המקורות לנושא הזה שמגיעים ממשרדים שונים כגון שיכון, מים ותעשייה.
שירה גרינברג: מדובר בכספים שהם תתי ביצוע או למשל סעיפי פיתוח כאשר כפי שאתם מכירים יש הרשאה להתחייב במזומנים ובמזומנים בדרך כלל יש שם עודפים מחויבים מכיוון שלא מספיקים לחייב ואלה כספים שבעצם יצטרכו רק בשנים הבאות, ועל כן לוקחים את המזומנים עכשיו ומחזירים להם את זה בשנים הבאות.
פניה קירשנבאום: אני עדיין לא מבינה.
פניה קירשנבאום: לוקחים מסעיף מפעלי מים כי נשאר שם עודף כסף, מעבירים את הכסף לא משנה לאיזה צורך.
פניה קירשנבאום: מצד שני יש רפורמה שמחייבים אותנו לשלם על תמיכה במפעלי מים.
פניה קירשנבאום: האם יש כסף במפעלי המים, או אין כסף במפעלי מים?
פניה קירשנבאום: אם יש כסף במפעלי מים, למה אנחנו מחייבים רפורמה ושאנשים ישלמו?
שירה גרינברג: זה בדיוק מה שהסברתי, שזה סעיף פיתוח.
שירה גרינברג: בסעיף פיתוח יש הרשאה להתחייב ויש מזומן.
שירה גרינברג: על כל שקל שמוציאים בהרשאה להתחייב, אוטומטית את צריכה להוריד מזומן.
שירה גרינברג: המגבלה היא ההרשאה להתחייב.
שירה גרינברג: יש לך הרשאה להתחייב כאשר על כל פרוייקט שאת מוציאה, את צריכה לחייב הרשאה להתחייב והמזומנים, יש שם עודפים.
שירה גרינברג: בגלל פרוייקטים שאת רק מחייבת אותם, אבל הביצוע מתעכב, בעצם המזומנים שוכבים ואין לך אפשרות לעשות אתם כלום ורק ההרשאה להתחייב היא בעצם המגבלה.
פניה קירשנבאום: אם אנחנו לא מצליחים לנצל את הכסף המזומן לפרוייקטים שקיימים, ואפילו נשארים עודפים, ואנחנו מנסים את מלוא הכסף לעשות בהרשאה להתחייב, עדיין נשאר כסף, למה צריך לגבות מהאנשים אם הכסף נשאר?
פניה קירשנבאום: בואו נראה בשנה הבאה.
פניה קירשנבאום: אם לא יישאר בשנה הבאה כסף, אולי נחשוב על כך.
שירה גרינברג: זה כסף שיש לו שימוש.
שירה גרינברג: ברגע שהוצאת הרשאה להתחייב, את צריכה להעמיד מזומן לטובת הנושא הזה.
שירה גרינברג: את לא יכולה להשתמש בכסף הזה סתם לנושא ולומר אחר כך מאיפה יבוא הכסף.
שירה גרינברג: משתמשים בזה רק למחויבות ובכל מקרה המדינה צריכה להעמיד כסף לדברים ולכן עכשיו משתמשים, בגלל שאין שימוש כרגע במים, במזומנים האלה.
שירה גרינברג: בעצם זה תכנון מזומנים לקוי כי כביכול היית צריכה לתכנן את פריסת המזומנים באופן כפי שהפרוייקט מתקדם ובגלל דברים לא מתוכננים, התכנון הוא לא נכון.
שי חרמש: אם צריך להקים מפעל קולחין ומינהל מקרקעי ישראל לא מאפשר תוכניות, הוועדות המקומיות לא מאשרות תוכניות, שוכב כסף ואי אפשר לבצע אותו.
פניה קירשנבאום: אני דווקא הייתי לוקחת את המשפט שלה כאשר היא אומרת תכנון לקוי.
פניה קירשנבאום: כאשר אני אומרת תכנון לקוי, אתה יכול להתייחס לזה בכל מה שקשור במדיניות הכלכלית, כולל הורדת חצי אחוז מע"מ שאנחנו הולכים לדון בו.
שירה גרינברג: לפעמים התכנון הלקוי הוא לא בגלל שבאמת שיש תכנון לקוי.
שירה גרינברג: לפעמים הוא כן בגלל שהיה תכנון לקוי, ואני יכולה לתת דוגמה מהמשרד שלי, ממשרד החינוך, מסעיף הפיתוח, אבל לעתים זה גם בגלל דברים שלא תלויים במשרד אלא אלה גורמים שלא ידעו לצפות מראש.
שי חרמש: מינהל מקרקעי ישראל, ועדות מחוזיות.
משה גפני: אני עובר על הפנייה ואין את זה בהרשאה להתחייב אלא יש את זה בהוצאה הרגילה.
משה גפני: מפעלי מים.
שירה גרינברג: נכון.
שירה גרינברג: אני הסברתי.
משה גפני: יש את הנושא של הדיור הציבורי.
שירה גרינברג: אנחנו לא נוגעים בהרשאה להתחייב.
שירה גרינברג: את זה הבהרתי.
שירה גרינברג: אנחנו משתמשים רק במזומנים ולא בהרשאות להתחייב, וזה מה שהדגשתי, כי ההרשאות להתחייב הן בעצם המגבלה האפקטיבית.
שירה גרינברג: המזומנים זה בגלל תתי ביצוע, בגלל כל מיני גורמים שאי אפשר היה להפעיל את הפרוייקט ולהמשיך בו, ולכן יש עודפים.
משה גפני: אני מקבל את מה שאת אומרת.
משה גפני: מבקר המדינה בעצם אומר אמירה כמעט חד משמעית לגבי העלאת תעריפי המים.
משה גפני: המבקר אומר את מה שאנחנו טוענים כאן כבר זמן רב, שהמים הם מצרך קיומי, מצרך חיוני והוא צריך להיות מסובסד.
משה גפני: הנושא הזה, אני בעצמי מתלבט מה לעשות אתו.
משה גפני: אני לא מקבל את עמדת הממשלה בעניין הזה.
משה גפני: העלאת התעריפים היא נוראה והיא פוגעת באופן חמור.
משה גפני: בכלל, הולכת להיות עכשיו העלאה גם של המים וגם של התחבורה הציבורית.
משה גפני: בסופו של דבר יש כאן מצב שהוא בלתי נסבל במיוחד שעכשיו גם מבקר המדינה אומר את מה שאנחנו אומרים כל הזמן.
משה גפני: המים הם מצרך חיוני ואנחנו נצטרך להחליט האם אנחנו מקיימים דיון בנושא.
חיים אורון: מה אומר מבקר המדינה?
משה גפני: לפי הפרסום הוא אומר שצריך לשקול מחדש את העלאת תעריפי המים.
משה גפני: המבקר קובע בחוות דעת שהוגשה לוועדה לביקורת המדינה שבהיות המים מוצר קיומי לכל תושב במדינה, העלאה בשיעור ניכר של תעריפי המים עלולה לפגוע בצורה קשה באוכלוסיות מעוטות יכולת וחלשות בחברה.
משה גפני: אני שוקל האם לקיים על זה דיון.
משה גפני: אני רוצה לבוא בדברים עם האוצר בגלל שאם פתאום יבוא יושב ראש הקואליציה ויאמר בשם הממשלה שאי אפשר להעביר חוק, אתה יודע שהוא מטיל עלינו מורא ואז אין חוק.
משה גפני: הם יאמרו שזה תקציבי.
משה גפני: אגב, אני ביקשתי פטור מחובת הנחה לגבי הקפאת תעריפי המים של היטל הבצורת.
זאב אלקין: הסיכום שהיה כאן בוועדה.
משה גפני: הסיכום שהיה בוועדה, שאנחנו מעבירים את זה בטרומי, את היטל הבצורת, ומחכים לחודש מרץ כדי לראות מה קורה עם הגשם.
משה גפני: אם כן, אנחנו הולכים לקריאות הבאות, אבל הטרומי יעבור עכשיו.
משה גפני: לגבי תעריפי המים, אנחנו באמת נמצאים במצב בלתי נסבל.
שי חרמש: אני שב ואומר ששום גשם השנה לא יציל אותנו.
משה גפני: לדיור הציבורי, יש כאן 250 מיליון שקלים הפחתה, תת ביצוע.
משה גפני: שירה: הכספים שמועברים כאן, אלה רק כספים כפי שציינתי, שמתואמים עם המשרדים, שאלה הם תתי ביצוע מזומנים שלא צריכים אותם בשנה הזאת ויצטרכו את חלקם בשנים הבאות, והאוצר יתקצב אותם בשנים הבאות.
משה גפני: באחת הישיבות קודמות דיברנו, ואני מתכוון לעשות את זה בכל הרצינות עכשיו, על כך שנקבע מועדים, בעיקר עם המשרדים החברתיים, ונקיים דיון על תת הביצוע של 2009.
משה גפני: אנחנו נביא את משרד השיכון, את משרד החינוך, את משרד הרווחה והם יצטרכו לדווח על מה שקורה במשרד ולמה הגענו לסוף השנה עם תת ביצוע כל כך גדול בסעיפים כל כך חיוניים וכל כך חברתיים.
אמנון כהן: אגב, גם בדיון הקודם לגבי משרד השיכון, היו עוד 200 מיליון שקלים.
משה גפני: אז יצאת לדבר עם שר השיכון והוא אמר שזה תת ביצוע באמת.
משה גפני: זאת אומרת, הם לא מציגים מצג לא נכון.
משה גפני: אנחנו צריכים לבדוק ולעקוב אחרי המשרדים, וזה התפקיד שלנו, למה יש תת ביצוע.
חיים אורון: אני אצביע נגד אבל הרי זה לא משנה.
חיים אורון: אני רוצה להתייחס לשלושה סעיפים: לסעיף המים שכבר הוזכר כאן, לדיור הציבורי שהוא שערורייה שאין כמוה, כי תראה מה כתוב כאן.
חיים אורון: היה תקציב של 530 מיליון שקלים, ביצעו 290 מיליון אבל מתוך ה-290 מיליון, 125 מיליון שקלים הם הוצאה מותנית.
חיים אורון: כל תקציב הדיור הציבורי, אם אתה מוריד את ההוצאה המותנית שזה בעצם מחירי הדירות האחרות, לא השתמשו בו.
חיים אורון: יש תור מכאן ועד הכנסת והאוצר של אנשים שמחכים לדיור ציבורי ואומרים שאין כסף, אבל הנה, יש.
חיים אורון: אותו הדבר עם המים.
חיים אורון: אחד הדברים שמוציאים אותו מהכלים זה עידוד עסקים קטנים.
חיים אורון: שליש מהתקציב לא בוצע.
חיים אורון: מה הלך כאן בשנה שעברה עם עסקים קטנים?
משה גפני: אני מסכים אתך לגמרי.
חיים אורון: מפעלים התמוטטו, אנשים פוטרו מעבודתם וכאן מחזירים עכשיו 100 מיליון שקלים.
חיים אורון: עכשיו באים עם חכמה שיורידו חצי אחוז במע"מ.
משה גפני: זאת לא חכמה.
משה גפני: ההפחתה במע"מ היא חיונית והיא טובה.
פניה קירשנבאום: מה היא תורמת?
משה גפני: התת ביצוע, זה לא בסדר.
זאב אלקין: תסביר לי מה המשמעות של תת ביצוע.
זאב אלקין: זה הרי לא בהוצאה מותנית אלא בהוצאה בפועל של מכירת דירות.
זאב אלקין: מה קרה שם בפועל?
חיים אורון: שום דבר.
חיים אורון: זאת לא בנייה.
משה גפני: מערימים קשיים.
חיים אורון: נניח לצורך העניין שיש מישהו בבאר שבע או בדימונה שרוצה להיכנס לדיור ציבורי.
חיים אורון: הוא משלם 3,000 שקלים והמדינה צריכה להשלים לו ל-2,000 שקלים וכולי.
חיים אורון: זה התקציב הזה.
זאב אלקין: לא, זאת מכירה.
חיים אורון: זאת מכירה.
זאב אלקין: לכן אני לא מבין.
זאב אלקין: איזה הוצאות יש במבצע מכירה?
זאב אלקין: מה זה עושה?
חיים אורון: היא נותנת לחברות המשכנות.
זאב אלקין: ממה נובע תת הביצוע הזה נובע?
שי חרמש: היא לא מייצרת דירות חדשות.
זאב אלקין: הסעיף הזה, אם אני מבין אותו נכון, אני גר בדירה ציבורית, אני רוצה לקנות את הדירה, ברגע שאני קונה אותה, המדינה חייבת לפצות את החברה.
זאב אלקין: יכול להיות שאנשים לא קנו.
חיים אורון: שיבואו להסביר לנו איך מחזירים כאן את רוב הסכום.
חיים אורון: המכירה מותנית בהכנסה, אלה הכנסות.
חיים אורון: אתה רואה את הסעיף של 125.
זאב אלקין: אבל הירידה בדיור הציבורי זה לא בזה.
חיים אורון: אבל זה מממן את ה-500.
שירה גרינברג: לגבי הנימוקים, צריך להזמין את המשרדים עצמם כדי שיסבירו את תתי הביצוע.
אורי אריאל: עד שלא יבואו המשרדים, לא נאשר את זה.
אורי אריאל: אתה מאשר ואחר כך תדון אתם?
שירה גרינברג: האינטרס של האוצר הוא לנצל את השימוש בכסף כדי שכסף לא יתבזבז.
שירה גרינברג: ברגע שעוברת השנה, אם לא עשו כלום עם הכסף, הוא פשוט נזרק לפח.
שירה גרינברג: לוקחים את הסכומים האלה כדי לשלם את הקרנות הוותיקות.
פניה קירשנבאום: מה זה הלך הכסף?
פניה קירשנבאום: הכסף נעלם?
זאב אלקין: הוא לא הלך.
זאב אלקין: הוא נשאר בסעיף ולא חוזר.
שי חרמש: אני בעד זה.
שי חרמש: מאחר שהולך כסף לאיבוד, צריך להעביר אותו לאן שצריך להעביר אבל בעיקרון הגברת הנכבדה איננה הכתובת.
שי חרמש: יש כאן 107 מיליון שקלים מענקים להקמת תאגידי מים.
שי חרמש: אני אומר ששירה היא לא הכתובת.
שי חרמש: ברגע שהדיון הוא דיון אינטר דיסצפלינרי בין כמה משרדים, אי אפשר לשלוח אותה לעניין הזה כי התשובות לא נמצאות אצלה.
שי חרמש: בכל זאת מילה לפרוטוקול.
שי חרמש: דוגמה אחת קטנה.
שי חרמש: יושב ישוב בשם ג'ת ינוח שהקים תאגיד מים לפני ארבע שנים ומשרד הפנים לא מחבר אותו לכרמיאל.
שי חרמש: בגלל ההמתנה והעיכוב, מענק שהוא היה צריך לקבל להקמת תאגיד של 7 מיליון, יורד הבוקר ל-4 מיליון כי לא הקימו לו את התאגיד.
שי חרמש: לא רק שזה לא מתבצע, אלא אותם תאגידי מים שהיו מוכנים להקים, הם יקבלו בשנה הבאה פחות כי הם אשמים שלא הוקם תאגיד מים כקו תחתון.
משה גפני: אני מסכם את הדיון.
משה גפני: הנושא עכשיו הוא נושא ברור.
משה גפני: כל מי שמכיר את הנושא של ההעברות כפי ששירה הסבירה, זה ברור.
משה גפני: אני בעד לאשר את זה.
משה גפני: אנחנו נקיים את הדיון האמיתי על תת הביצוע לא עם שירה גרינברג אלא הדיון יהיה עם השר ועם המנכ"ל.
משה גפני: אני הולך לקיים דיון על תת ביצוע בעיקר במשרדים החברתיים ואנחנו נעשה את זה בתחילת 2010 לאורך זמן.
שי חרמש: אני מבקש שהדיון על תת הביצוע יהיה גם בתשתיות.
שירה גרינברג: הפנייה הזו נועדה לכסות על חוסרי שכר שהתגלו במשרד החינוך בסך 50 מיליון שקלים.
שירה גרינברג: להפתעתנו גילינו את זה אתמול.
שירה גרינברג: גם בעצמאי הייתה יתרה.
משה גפני: בחינוך העצמאי.
שירה גרינברג: נכון, בסכום של 50 מיליון.
שירה גרינברג: במעיין בסכום של 15 מיליון שקלים.
שירה גרינברג: לכן השתמשנו במקור מהעצמאי לחוסרי השכר הקיימים במשרד החינוך במקומות אחרים ואת ה-15 מיליון שקלים אנחנו מעבירים לפיתוח.
פניה קירשנבאום: לא השתמשתם ואתם מבקשים להשתמש.
שירה גרינברג: מבקשים להעביר.
משה גפני: אני לא מתערב בהעברות האלה, גם כאשר אתם פתאום מביאים כסף או אתם לוקחים כסף.
משה גפני: זה שכר על פי חוק.
שירה גרינברג: ודאי.
משה גפני: מה זה חידוש מבנים?
שירה גרינברג: הרשאה להתחייב.
שירה גרינברג: במסגרת אחת הפניות העברנו 2 מיליון שקלים לחידוש מבנים ובטעות הועבר רק מזומן.
שירה גרינברג: כפי שהסברתי, בתקציב פיתוח חייבים גם הרשאה להתחייב וגם מזומן.
משה גפני: פניות מספר 788 ו-789 – אושרו פה אחד
זאב אלקין: חברי הכנסת גפני ואמנון כהן קיצצו 65 מיליון שקלים בחינוך החרדי.
אורי אריאל: אני מבקש רביזיה.
אורי אריאל: אני לא אתן לפגוע בחינוך החרדי.
משה גפני: לא, תוריד את הרביזיה.
משה גפני: זה שכר וזה על פי חוק.
אורי אריאל: יש רביזיה.
אורי אריאל: לא, לא עכשיו.
משה גפני: זה שכר.
משה גפני: אתה פוגע בשכר של המורים.
אורי אריאל: אני אשקול היום אם אני מוריד.
משה גפני: לא איכפת לי לפגוע בחינוך החרדי אבל אני לא אתן לפגוע בשכר של המורים בחינוך הממלכתי והממלכתי-דתי.
משה גפני: לא אתן.
משה גפני: לא, אין רביזיה.
משה גפני: אם יש רביזיה, אני מצביע עליה עכשיו.
משה גפני: זה ממש לא עסק שלנו.
משה גפני: אני מקיים הצבעה.
משה גפני: ה צ ב ע ה הרביזיה לא התקבלה אני יודע מה אתה הולך לעשות.
משה גפני: אתה הולך להתיישבות החרדית ואתה אומר שאמנון כהן ומשה גפני נגד החינוך החרדי.
אורי אריאל: כי זאת האמת.
שי חרמש: אם באת לריב עם החרדים, תעשה את זה לבד.
משה גפני: פנייה מספר 790 – משרד התיירות
קרן שפר: משרד התיירות.
קרן שפר: הפנייה נועדה להגדיל את תקנת ההוצאה ב-350 אלף שקלים כנגד הכנסות שהתקבלו למשרד מגורמי תיירות שונים עבור השתתפות בירידי תיירות.
קרן שפר: זאת פנייה טכנית.
שי חרמש: זה מותנה בהכנסה.
שי חרמש: אין כאן בעיה של הוצאה נוספת.
קרן שפר: נכון.
קרן שפר: זה סכום אפס.
משה גפני: זאת הפנייה שהשר דיבר אתי עליה?
קרן שפר: כן.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 790 – אושרה פה אחד
משה גפני: ברשות מנהל רשות המסים, מונחת בפנינו בקשת שר האוצר לדיון בצו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין) (הוראת שעה), התש"ע-2009 וצו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים) (הוראת שעה), (תיקון), התש"ע-2009.
משה גפני: מר נסרדישי, בבקשה.
יהודה נסרדישי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.
יהודה נסרדישי: כידוע לכם בחוק ההסדרים עלה המע"מ מ-15.5 אחוזים ל-16.5 אחוזים בתחולה מה-1 ביולי 2009.
יהודה נסרדישי: התקבלה החלטה של שר האוצר שמה-1 בינואר 2010 יופחת שיעור המס ל-16 אחוזים.
יהודה נסרדישי: זאת אומרת, אנחנו מתקנים את הוראת השעה.
אמנון כהן: יש הכנסות יתר במדינה?
יהודה נסרדישי: אני אסביר.
יהודה נסרדישי: הוראת השעה הייתה שהמע"מ יחזור ל-15.5 אחוזים רק ב-1 בינואר 2011.
יהודה נסרדישי: אנחנו מציעים להוריד את המע"מ בחצי אחוז ב-1 בינואר 2011.
יהודה נסרדישי: כל שנת 2010 זה יהיה 16 אחוזים וב-2011 יפוג תוקף הוראת השעה והמע"מ יחזור להיות 15.5 אחוזים.
משה גפני: זה גם על מלכ"רים.
יהודה נסרדישי: מלכ"רים, אדוני היושב ראש, לא העלינו.
משה גפני: אם כן, למה הצו עכשיו הוא על מלכ"רים?
יהודה נסרדישי: אתה יודע שאין מורידים בקודש.
משה גפני: ביקשנו ולא העליתם.
יהודה נסרדישי: לא העלינו.
יהודה נסרדישי: זה כולל את המוסדות הכספיים – הבנקים, חברות ביטוח – ולכן זה כלול כאן.
שי חרמש: כמה זה שווה?
חיים אורון: כמה כסף?
יהודה נסרדישי: הכסף הזה, כולל המוסדות הכספיים, מיליארד ו-860 מיליון שקלים.
שי חרמש: ב-2010.
יהודה נסרדישי: ב-2010.
יהודה נסרדישי: חצי אחוז.
משה גפני: לפני יומיים התקיים כאן דיון והתברר שבמסים העקיפים אנחנו נמצאים ב-37 אחוזים לעומת מדינות ה-OECD שהממוצע שלהן של המסים העקיפים הוא 21 אחוזים.
משה גפני: זאת אומרת, בזה שאנחנו מפחיתים עכשיו חצי אחוז, אנחנו עושים פעולה מאוד חשובה אבל עדיין רחוקה מאוד ממה שקורה במדינות העולם וממה שקורה בממוצע של ה-OECD.
משה גפני: אני מאוד בעד זה.
משה גפני: אני מברך אתכם על זה.
משה גפני: אני גם מבין שמצד אחד הדיון כאן בוועדה, שהיה גם אתך אדוני מנהל רשות המסים, גם עם המנכ"ל של משרד האוצר וגם עם הממונה על הכנסות המדינה גברת פרידה ישראלי, בעצם שיקף כאן מצב שהוא א-נומלי ומבחינתנו הוא מצב שהוא בלתי מתקבל על הדעת בעליל, שמפחיתים מס הכנסה אבל ממשיכים להעלות את המסים העקיפים.
משה גפני: זאת דרך נכונה.
משה גפני: לפי הצפי להכנסות המדינה יש אפשרות להוריד באחוז שלם.
משה גפני: זאת אומרת, להקדים.
משה גפני: לא יקרה שום דבר אם תבואו בעוד חודש אחרי בדיקה ותבקשו הפחתה או הקדמה ל-1 בינואר 2010 לפברואר 2010.
משה גפני: זה יהיה דבר חשוב.
משה גפני: אני בכל מקרה בעד האישור הזה, אבל לפני שאנחנו נכנסים לדיון וחברים ביקשו להעלות כל מיני נושאים, אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה שתאמר לנו מה אנחנו נדרשים לעשות כדי שזה יקרה ב-1 בינואר שחל כבר ביום שישי הקרוב.
ענת מימון: אני אסביר את הפרוצדורה.
ענת מימון: לפי חוק מס ערך מוסף, אני קודם כל אתחיל עם מס של מוסד כספי, המס יוטל על ידי החלטה של שר האוצר באישור מליאת הכנסת.
ענת מימון: כלומר, זה לא אמור להיות מובא לוועדת הכספים, אבל בגלל שזה בדרך כלל מגיע יחד עם מס ערך מוסף, השתרש כאן נוהג שזה מגיע גם להתייעצות לוועדת הכספים והיא ממליצה בדרך של הצעת החלטה למליאה לאשר את זה.
ענת מימון: לכן גם לגבי המוסד הכספי נקיים התייעצות כאן בוועדה ונמליץ למליאה, והיום נניח את זה במליאה לאישורה.
ענת מימון: לגבי מס ערך מוסף.
ענת מימון: החוק קובע שזה יוטל על ידי שר האוצר בצו לאחר התייעצות עם ועדת הכספים וסעיף 3 קובע שכאשר יש העלאה, יחולו ההוראות של חוק מסי מכס ובלו כאשר זה יונח שבועיים המליאה והמליאה תצטרך בתוך השבועיים האלה לאשר.
ענת מימון: כיוון שאנחנו עכשיו מפחיתים ולא מעלים את המע"מ, לא יחול חוק מסי מכס ובלו אבל מה שכן, חוק יסוד: משק המדינה קובע שכל מס או תשלום לאוצר המדינה צריך להיות או באישור של המליאה או באישור של ועדה שהוסמכה לכך.
ענת מימון: כיוון שכאן יש רק התייעצות כרגע, אנחנו גם נעלה את הצו של הפחתת המע"מ לאישור המליאה כאשר לא צריך את הטווח של השבועיים אלא האישור גם יכול להיעשות היום.
ענת מימון: לכן בשני הצווים יש התייעצות בוועדה והם יונחו היום במליאה לאישורה.
אמנון כהן: יכולים להתנגד?
ענת מימון: זה בהתייעצות.
ענת מימון: הוועדה לא מאשרת אלא היא יכולה לומר את עמדתה.
אמנון כהן: ואם עמדתה שלילית?
ענת מימון: שר האוצר יכול להחליט אם הוא מקבל את העמדה או לא.
מיכל הנר דויטש: זה חייב להתפרסם מחר ברשומות.
אמנון כהן: למה לא הבאתם את זה לפני שבוע אלא רק היום?
זאב אלקין: תוכלו להעלות את זה מחר?
ענת מימון: היום.
זאב אלקין: אדוני היושב ראש, אני הולך לבקש ממזכיר הכנסת להודיע שצריך להחליט.
שי חרמש: לפני 48 שעות ישבנו כאן עם המנכ"ל והוא קיבל שפע של ברכות ובעיקר המלצות.
שי חרמש: שתי ההמלצות שהיו נדמה לי בקונצנזוס היו להקל במס העקיף ולעצור את הגרף היורד במס הישיר.
שי חרמש: אני חושב שזאת הייתה רוח הדברים כאן בסך הכל לפני 48 שעות.
שי חרמש: אין לי ברירה במציאות הזאת קודם כל לברך על הנעשה כי חצי מלאכה גם היא מלאכה.
שי חרמש: כלומר, עצם העובדה שמשהו אחד תוקן, תבוא ברכה על ראשכם ואני בעד.
שי חרמש: אני חושב שבמציאות זאת כרגע, כאשר ב-2010 צפוי גירעון של 40 מיליארד שקלים והמצב הכלכלי כנראה מאפשר כרגע כל מיני הקלות, אני אומר שבואו במהלך זה נרוויח שני דברים.
שי חרמש: יהודה נסרדישי, זה לא אישי כלפיך אבל לך אל שולחיך כי הרי ההוראה ניתנה על ידי שר האוצר ובואו נעשה מצווה לערב שבת לקראת סוף השנה, מצווה מלאה.
שי חרמש: בואו נוריד את המע"מ בחצי אחוז, ואם אפשר באחוז, אני גם מברך, כי זה צעד קטן במסע ארוך שעוד לא נגמר, אבל בהזדמנות זו צפוי גירעון ביום ראשון הבא של 40 מיליארד שקלים בתקציב המדינה ולכן בואו נחליט כרגע שהמתווה הירוד במס ההכנסה הישיר ובמס החברות, שאיננו חיוני כרגע, הכלכלה מתעוררת, דוחות כספיים יותר טובים וכולנו רואים מה קורה, אלה שצריכים לשלם את המס והשנה מרוויחים יותר, ואלה שלא צריכים לשלם את המס, זה ממילא לא נוגע להם.
שי חרמש: בואו נעשה מהלך כולל ותעצרו את המתווה היורד במס החברות ובמס הכנסה ישיר ששניהם ביחד שווים כרגע הגדלת הכנסה ב-2 ורבע-2 וחצי מיליארד שקלים ובוא נקטין את הגירעון הצפוי מ-40 מיליארד ל-37.5 מיליארד שקלים ונשחרר 100 מיליון שקלים הוצאות ריבית אותם תיקחו לרשויות המקומיות ולמה שאתם רוצים.
משה גפני: דברי חכמה.
פניה קירשנבאום: מתייעצים אתנו, אבל לא שומעים בקולנו.
פניה קירשנבאום: אני רואה את זה – גם בהודעה לתקשורת וגם בדיון החפוז הזה – כאיזשהו מחטף.
פניה קירשנבאום: כאשר העלו את המע"מ אנחנו דנו על זה כאן חודשים ורבנו על המע"מ של הירקות והפירות ובזבזנו כל כך הרבה זמן.
פניה קירשנבאום: לשם מה בזבזנו כל כך הרבה זמן?
פניה קירשנבאום: כל מה שנעשה כאן היה לריק.
פניה קירשנבאום: הרשויות המקומיות, ואתה יודע זאת, קורסות.
פניה קירשנבאום: אני באה מישיבת ועדת הפנים ושם נאמר שכל הרשויות חורגות בארנונה והגישו צווים להעלות ארנונה מעבר למה שמאושר במשרד הפנים כי הן לא שורדות את המשבר.
פניה קירשנבאום: מענקי איזון מקצצים וכאן מורידים חצי אחוז מע"מ אחרי שכבר עשינו עליו מלחמה, אחרי שכבר התרגלנו.
פניה קירשנבאום: זה לא מעניין את כוח הרכישה של האנשים וזה לא ישנה שום דבר.
פניה קירשנבאום: לאן הולך הכסף שעכשיו מקצצים?
פניה קירשנבאום: אולי אפשר היה לעשות עם זה דברים חיוניים במדינת ישראל?
פניה קירשנבאום: אולי אפשר היה להקים מתקני התפלה ולא להחיל את הרפורמה על המים?
פניה קירשנבאום: אנחנו עושים את בהינף די אחד.
פניה קירשנבאום: אני רוצה להקל על האנשים, אני רוצה שהמס יהיה יותר נמוך, אני רוצה שהמע"מ יהיה יותר נמוך, אבל אני כאן נציגת ציבור שצריכה לראות את כל המפה של כל המדינה, את כל הוצאות המדינה של כל האזרחים ולא איזשהו חצי אחוז שזה לא יאמר כלום לאף אחד.
פניה קירשנבאום: איך אנחנו יכולים לעשות את המהפכים האלה?
פניה קירשנבאום: זה מראה על אי יציבות.
פניה קירשנבאום: היום אנחנו מקבלים איזושהי החלטה ממחר היא כבר חלה על כל העסקים שלא ערוכים לזה.
פניה קירשנבאום: אתה מגיע לסופרמרקטים, לחנויות, למפעלים וביום אחד הם צריכים לשנות את כל המחשבים שלהם, ואם זה לא ישתנה, הם צפויים לתביעות ייצוגיות.
פניה קירשנבאום: איך נעשה הכל בזריזות כזאת?
פניה קירשנבאום: בחצי שעה?
פניה קירשנבאום: ביום אחד?
פניה קירשנבאום: בלי איזשהו תכנון?
חיים אורון: לפני יומיים אני הבנתי בביטחון שמנכ"ל האוצר לא מאמין למה שהוא אומר, כאשר התחיל לדבר על הצורך לשמור על המתווה.