GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ורקר: אם הפסדת, תוסיף פי שלוש על הקנס הקודם.
יעקב ורקר: אז אתה כבר מהסס לגבי ההעלמה, כי מדובר בענישה מחמירה.
יעקב ורקר: זה בתנאי שהמס הגבוה ביותר יהיה 35% כולל ביטוח לאומי וכל היתר במדרגות.
יעקב ורקר: יש אמצעי בנקאי: חשבון בנק בארץ ייכנס עם 10,000,000 דולר לבנק במקרה שבו לא מדווח לאף אחד.
יעקב ורקר: תעשה כמובן דיווח למוקד כלשהו, אבל לפי תעודת זהות – חשבונות בנק, לפי דרכון – חשבונות בנק.
יעקב ורקר: אז זה יצטבר במוקד אחד.
יעקב ורקר: הכשרת ההון – הצטבר כסף משנים קודמות בסכומים אדירים – אני מדבר על 80 מיליארד כל שנה, ואני אוכיח את זה, אבל הצטבר הרבה יותר.
ויצמן שירי: אל תוכיח לי, תוכיח למס הכנסה.
יוסף יצחק פריצקי: אין שם כוח אדם מספיק.
יעקב ורקר: אני מצטט משיחה שהיתה לי היום: לוקחים כופר בתוך השומה, ואין ברירה מכיוון שבתי המשפט סתומים ומחלקת החקירות סתומה, ואז הם עושים דין לעצמם.
יעקב ורקר: אין ועדות כופר היום.
יעקב ורקר: לא צריך ועדה.
יעקב ורקר: אם נתפסת בהעלמה, שלם כסף.
יעקב ורקר: הצהרת ההון נעשית חד-פעמית מכל המדינה.
יעקב ורקר: עוד לא אמרתי פתיחת תיקים ולא התכוונתי לפתיחת תיקים, אבל צריכה להיות הצהרת הון.
יעקב ורקר: מה קורה היום עם המידע?
יעקב ורקר: הוא נופל למי שאין לו תיק, והוא בא למי שיש לו תיק.
אריה גרובר: אני בוגר נציבות מס הכנסה שמייצג נאשמים וחשודים בתחום הצווארון הלבן – מסים, מכס ומע"מ, לרבות מס קנייה אגב, כשגם באותו חוק מס קנייה אנכרוניסטי יש קטע פלילי.
אריה גרובר: לדוגמה, מעמיסים בגוף הרשימון המוצהר למס קנייה על מוצר בסכום מסוים שהוא כאילו פטור ממס קנייה והוא לא פטור.
אריה גרובר: אז יש גם בזה חלק פלילי לא מבוטל.
אריה גרובר: מה שאני אומר עם כל הצניעות והענווה הוא שזה לא פורום לשלוש דקות.
אריה גרובר: זה פורום רציני מדי.
אריה גרובר: כמי שחווה את זה גם בשוק הפרטי, אני מודיע לכם שהעסק נעשה בלתי נסבל, מהבחינות הבאות: מערכות האכיפה וההרתעה לא פועלות, אחת מהמלצות ועדת צרפתי מ-1984 לא יושמה.
אריה גרובר: צריך לעבור עליהן, ולראות מה השתנה ב-15-20 שנה האחרונות במדינה הזאת ולראות איך אפשר "לשדרג" את ההמלצות האלה לתנאים הנוכחיים.
אריה גרובר: המצב בבתי המשפט הוא בלתי נסבל.
אריה גרובר: אני בטוח שיש לכם פה ושם קרובים, או ששמעתם או קראתם על המצב בבית המשפט.
אריה גרובר: השופט עצמו הוא לא ORIENTED מסים.
אריה גרובר: הוא לא מבין על מה מדובר.
אריה גרובר: בשלב המעצר והשחרור הוא לא מבין על מה מדובר ואין לו כלים.
אריה גרובר: בוועדה הזאת יש המלצה מפורשת להקים בתי דין למסים.
אריה גרובר: לכן אני אומר שהדיון הזה הוא קמצוץ ממה שצריך לעשות.
אריה גרובר: אני חושב שהקמת ועדה רצינית עם מומחים לעניין הזה וניסיון לראות את העתיד וליישם את ההמלצות האלה, יהיה דבר מבורך לאיכות החיים במדינה הזאת.
יעקב קורמן: אני בניגוד לאחרים, קצת קשה לי להעריך מה נעשה בתחום ההון השחור, אבל אני מכיר את תחום האכיפה.
יעקב קורמן: אני לא בטוח שהוא בפשיטת רגל, אבל הוא בוודאי יכול לעשות הרבה יותר.
יעקב קורמן: אני מכיר את ההמלצות של אהרון צרפתי.
יעקב קורמן: דיברו כאן על החשבוניות החוזרות.
יעקב קורמן: אני לפני חמש שנים נתתי המלצות למלחמה בנושא של החשבוניות הכוזבות, שזאת מכת מדינה.
יעקב קורמן: זה הכל עניין של מדיניות והקצאת משאבים.
יעקב קורמן: ברגע שאנחנו נקבל משאבים נוספים והמדיניות תהיה שצריך "לעשות תיקים", אין לנו בעיה לעשות את זה.
יעקב קורמן: בקשר למה שחבר הכנסת שירי ויצמן אמר כאן, אין לנו כאן בעיה עם חקיקה.
יעקב קורמן: עבירת מס היום היא סוג פשע שהעונש עליו הוא שבע שנות מאסר.
ויצמן שירי: לחלק נותנים כופר, וחלק אחר שולחים לבית סוהר.
יעקב קורמן: עזוב את בעיית הכופר.
יעקב קורמן: גם אחרי שמביאים כבר את העבריין לבית המשפט, אני כמעט לא מכיר גזרי דין של מאסר בפועל, ואני מדבר על עבירות של מיליונים.
יעקב קורמן: הכופר זה אילוץ בגלל המצב בבתי המשפט ובגלל שתיקים נמשכים שנים, אבל אני אומר שגם על תיק שמגיע לבית המשפט – אתה רואה את העונשים שהעבריינים מקבלים, וידידיי כאן יסכימו איתי שזה דבר מצחיק.
אלי גולדשמידט: בכל זאת אתם משרד האוצר, וההנחה שלכם צריכה להיות שכתוצאה מתגבור שלכם והגברת היכולת שלכם מבחינת כוח אדם וכל האמצעים, אתם גם בסוף תגבו יותר מסים, זאת אומרת: בשורה התחתונה, המדינה תרוויח מזה.
אלי גולדשמידט: למה משרד האוצר לא מבקש את זה?
אלי גולדשמידט: למה זה לא קיים?
אלי גולדשמידט: אולי לא אתה האדם שצריך לענות לי על זה.
יעקב קורמן: היה צריך לשבת כאן שר האוצר או נציב מס ההכנסה.
יעקב קורמן: אני פקיד שומה חקירות מזה שמונה שנים.
יעקב קורמן: תכנית העבודה שלנו - כשמשרד כשלי שחולש בערך על שליש מדינת ישראל – היא שצריך "לעשות" 50 תיקים בשנה.
יעקב קורמן: זו המדיניות ולפי זה אני מקבל את כוח האדם.
יעקב קורמן: לא אני הכתובת כדי לתת תשובה.
יוסף יצחק פריצקי: חמישים תיקים בשנה?
יוסף יצחק פריצקי: פרייר מי שמשלם...
יעקב ורקר: יש בביטוח לאומי אנשים שאם תעביר אותם למס הכנסה, הם יעזרו לך.
ויצמן שירי: למה לא מאחדים את שלושת הגופים: ביטוח לאומי, מע"מ ומס הכנסה רק לענייני הגבייה?
אלי גולדשמידט: למה במדינת ישראל יש שמונה משרדי ממשלה שסוללים כבישים?
יוסף יצחק פריצקי: אבל האם אתה לא מבין שזה עידוד לפשיעה?
אלי גולדשמידט: האם אני אמרתי שאני לא מבין?
אלי גולדשמידט: אני מתפתה להקים ועדת משנה, כי זה נורא כיף.
אלי גולדשמידט: אם יש ועדת משנה, אנחנו יצאנו ידי חובתנו, אבל אני לא חושב שזה ייתן את הפתרון.
אלי גולדשמידט: אני חושב שצריך לקיים פה דיון מעמיק במליאת הוועדה.
אלי גולדשמידט: אני מציע שגם בדיון הזה אנחנו נראה כיצד משרד האוצר נערך לקראת השנה הבאה בשנת התקציב לתגבור כוח האדם ורשויות אכיפת החוק לתוך נציבות מס הכנסה.
אלי גולדשמידט: הבעיות האחרות היותר מבניות של שאלת איחוד הגבייה, חובת דיווח, הצהרת הון לכל אזרחי המדינה – אלה דברים מאד מרחיקי לכת, שאנחנו לא נוכל לקבל עליהם החלטות באיזו ישיבה חפוזה.
אלי גולדשמידט: אנחנו נצטרך ללמוד אותם ולקיים על זה ישיבה, אולי במהלך הפגרה ואולי בתחילת המושב.
אלי גולדשמידט: 4.
אלי גולדשמידט: אישור עמותות לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לומר משהו גם לפרוטוקול וגם לחברי הכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: העלה עורך הדין צבי ענבר בהתייעצות עם היועצת המשפטית שלנו את דעתו לגבי קביעה ערכית.
אלי גולדשמידט: האם הוא אמר אותה?
אלי גולדשמידט: אני לא שמעתי.
יוסף יצחק פריצקי: תשובתו היתה שבהחלט ניתן לשקול את השיקולים האלה.
אלי גולדשמידט: אני מרשה לעצמי – וזה לא תמיד קורה לי – לחלוק מאד על טענת היועץ המשפטי.
אנה שניידר: היועצים, כי זה כולל אותי.
אלי גולדשמידט: כולל את גישתה של הגברת שניידר.
יוסף יצחק פריצקי: יש כאן רשימה מאד גדולה של עמותות, ששוב מבחינה טכנית - היא עומדת בקריטריונים כדת וכדין.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, אני מניח שאנחנו נאשר את זה.
יוסף יצחק פריצקי: אני מוכרח להביא פעם לדיון במליאת הוועדה הזו שאלות גדולות של מדיניות.
יוסף יצחק פריצקי: יש כאן מוסדות שמקבלים זיכוי לפי סעיף 46, מוסדות דת בעיקר, ומשלמים להם כסף מתקציב המדינה.
יוסף יצחק פריצקי: זה תקציב על תקציב, משום שמי שמקבל זיכוי לפי סעיף 46, פירושו של דבר שזה גם הפסד של כסף.
אלי גולדשמידט: האם זה חדש לך?
יוסף יצחק פריצקי: זה לא חדש לי.
יוסף יצחק פריצקי: הממשלה בורחת מקביעת איזושהי מדיניות במשך שנים, דרך אגב, יותר משיקולים תקציביים של האוצר.
יוסף יצחק פריצקי: קיבלו חוק, ולמה?
יוסף יצחק פריצקי: כי בתקצוב יכולים לשלוט.
יוסף יצחק פריצקי: זה גם יופי של סחר-מכר פוליטי.
יוסף יצחק פריצקי: בעוד שכאן אומר Y: אולי יהיה לי הפסד של שני מיליארד שקל, אני אומר לו: אז מה?
יוסף יצחק פריצקי: אם היה לך הפסד של שני מיליארד שקל, פירושו של דבר ששישה-שבעה מיליארד תרמו.
יוסף יצחק פריצקי: זה שייך לחברה האזרחית - אחד תורם לבית כנסת והשני לעמותה להנצחה.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש ממך לקיים פעם אחת דיון רציני עם משרד האוצר.
יוסף יצחק פריצקי: היו"ר אלי גולדשמידט: אבל למה לא לקיים את זה אצלך בוועדה?
יוסף יצחק פריצקי: זה דיון אמיתי.
ויצמן שירי: מי שירצה לבוא לוועדת המשנה – יבוא.
ויצמן שירי: תעשה את זה במסגרת ועדת המשנה.
אלי גולדשמידט: אני אגיד לך, זה פשוט עניין של זמן.
יוסף יצחק פריצקי: אין לי בעיה.
יוסף יצחק פריצקי: אם אתה רוצה, אקיים את הדיון במסגרת הוועדה בראשותי.
אלי גולדשמידט: אתה צודק במאה אחוז.
אלי גולדשמידט: יש במדינת ישראל עמותות "שאין להן סעיף 46" והן לא מקבלות הקצבה - למה?
אלי גולדשמידט: ולמה יש עמותות שמקבלות גם וגם?
ויצמן שירי: כי אין להן נציגים בוועדת הכספים.
יוסף יצחק פריצקי: זה לא רק זה.
יוסף יצחק פריצקי: אתה יודע מה?
יוסף יצחק פריצקי: זה אפילו לא זה.
יוסף יצחק פריצקי: משהו פה עקום בכל העניין הזה.
יעקב ורקר: אני יכול לנדב מידע אישי.
יעקב ורקר: יש לי הרבה ניסיון עם עמותות.
יעקב ורקר: אני סגרתי את "עמיתיי" שייצגתי אותה כאן בוועדה במשך שנים, כי הייתי בין המייסדים, כי השימוש בכספים שהיא קיבלה מאוצר המדינה באישור ועדת הכספים – 150,000 שקל – נעשה שלא כדין לא לאותה מטרה.
יוסף יצחק פריצקי: "עמיתיי למנהל תקין"?
יעקב ורקר: "עמיתיי למנהל תקין" נסגרה בתלונה שלי לרשם.
ויצמן שירי: מה אתה מתפלא?
ויצמן שירי: הרשם בעצמו – זה לא שלו, הוא סגר את העמותה - - יוסף פריצקי:
ויצמן שירי: לפי משרד האוצר, העמותות בישיר ובעקיף זה 8 מיליארד שקל לשנה.
ויצמן שירי: תראה על מה אתה מדבר פה.
ויצמן שירי: זה עסק.
יוסף יצחק פריצקי: זה עסק לא נורמלי, ואנחנו מעבירים את זה ככה.
יעקב ורקר: והרבה עמותות לא מדווחות בכלל שנים.
ויצמן שירי: הכל הפקרות, כותבים מכתב ליועץ המשפטי לממשלה ובו שואלים: מה ניתן לעשות עם הסיפור של העמותות מהבחירות, ולעומת זאת העמותות של הימין שטפו את כל המדינה, והוא כותב: מותר להפעיל עמותות חוץ פרלמנטריות.
ויצמן שירי: כולן בחקירה משטרתית.
יוסף יצחק פריצקי: כולנו יודעים – וראינו את זה בסרט "ילדי המהפכה" – שילדים מעמותות מאד מסוימות, שלושה וארבעה חודשים לפני הבחירות מפסיקים ללמוד את תלמודם והולכים ועובדים.
יוסף יצחק פריצקי: העמותות הספציפיות האלה שאנחנו מדברים עליהן ממשיכות לקבל כסף פר קפיטה, ממשיכות לקבל תקצוב והכל, וכולן עוסקות בבחירות.
יוסף יצחק פריצקי: אני אומר לך שעם כל אישור שלך לפי סעיף 46 למוסד דת, אתה נותן עוד קול או לש"ס או ליהדות התורה, תלוי למה.
יוסף יצחק פריצקי: הילדים שלהם לא יושבים ולומדים בזמן הבחירות, אלא ארבעה חודשים לפני הבחירות הם יוצאים לרחוב.
אלי גולדשמידט: מר פריצקי, האם כל העמותות האלה עומדות בכללים?
אלי גולדשמידט: מי בעד האישור?
אלי גולדשמידט: בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין הוחלט לאשר את העמותות לפי רשימה שסימנה 246900 לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.
אלי גולדשמידט: תודה, זה אושר פה אחד.
אלי גולדשמידט: חוק ניירות ערך (תיקון מס' 21) (רישום כפול)
אנה שניידר: מדובר בנושא שנדון בוועדת המשנה בראשותו של חבר הכנסת אבי יחזקאל.
אנה שניידר: מדובר בהצעת חוק ממשלתית שמטרתה להקל את חובת הרישום של תאגידים בבורסה בישראל.
אלי גולדשמידט: העיקרון הוא שאם היא עומדת במבחנים של הבורסה האמריקאית, היא יכולה להירשם כאן.
אנה שניידר: אם אתה רוצה הסבר יותר מפורט, נמצאים פה אנשי הרשות שמוכנים להסביר את העניין.
אנה שניידר: ברמה העקרונית, זה מה שההצעה בעצם מציעה.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת ויצמן שירי, האם אתה יכול להחליף אותי?
אלי גולדשמידט: מדובר ברישום כפול ועל כך שמי שעובר את הכללים של הרשות לניירות ערך האמריקאית, יכול להירשם גם פה בבורסה.
אנה שניידר: חבר הכנסת ויצמן שירי, אני מציעה למען הפרוטוקול שהיועצת המשפטית של הרשות תסביר במספר משפטים מה המהות של הצעת החוק.
אנה שניידר: אני אומר מה השינוי הגדול המשמעותי שעשינו בוועדת המשנה, ואז ניתן יהיה להצביע על הצעת החוק.
דניאלה גורני: זה הוא שינוי שמצפים לו כבר מזה זמן.
דניאלה גורני: הוא מיועד לאפשר לחברות ישראליות, חברות שמאוגדות בישראל ורשמו את ניירות הערך שלהן למסחר בארצות הברית בעיקר – החוק מדבר רק על ארצות הברית – לחזור ולרשום את ניירות הערך האלה בארץ בבורסה בתל אביב בתנאים מקלים.
דניאלה גורני: תמצית ההקלה היא שהן יוכלו לעשות זאת בלי להגיש כאן תשקיף, אלא בהסתמך על אותם דיווחים, מסמכי גילוי ומסמכי הצעה לציבור.
ויצמן שירי: האם זה כתוצאה ממה שקרה לפני כמה שנים שחברה מסוימת שעמדה להנפיק בארצות הברית, הפסיקה את המסחר שלה כאן בארץ ובסוף היא לא הנפיקה בארצות הברית?
דניאלה גורני: זה לא נעשה אפרופו חברה מסוימת, אלא זה נעשה מתוך מגמה להחזיר לישראל חברות ישראליות - כולן חברות שמאוגדות כאן והעסקים שלהן כאן – כדי שיבואו להיסחר גם בארץ, ולא רק בשוק האמריקאי.
דניאלה גורני: הפנייה לשוק האמריקאי היא משיקולים שונים של נוחות, החל משיעור הכספים שניתן לגייס, וכלה בכך שהשוק יותר גדול ויותר מקורב להיי-טק.
דניאלה גורני: הכוונה היא לאפשר להן לחזור.
דניאלה גורני: החוק קובע את הכללים לעניין הזה, שכמו שאמרתי, תמציתם היא הסתמכות על המסמכים האמריקאיים - זה עולה לאורך כל ההצעה – עם מגבלות מעטות ביותר באופן יחסי.
ויצמן שירי: מה לגבי המיסוי?
דניאלה גורני: יש פה גם סעיף מיסוי.
דניאלה גורני: אנחנו לא המומחים לתת הסברים לסעיף המיסוי.
דניאלה גורני: אנשי מס הכנסה הכניסו להצעה הסמכה.
דבורה ליפשיץ: סעיף הסמכה לקבוע הוראות ותקנות לגבי שיעורי המס שיחולו.
אנה שניידר: זה נמצא בעמוד 9 סעיף מספר 5, תיקון עקיף לפקודת מס הכנסה, שמסמיך את "שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע הוראות מיוחדות, לרבות הוראות בדבר שיעור המס, דרך כלל או לסוגים, לגבי מכירת נייר ערך הרשום למסחר הן בבורסה והן למסחר בשוק מסודר אחר בהתחשב בין היתר באלה: נסיבות הקשורות במוכר; נסיבות הקשורות בחבר בני האדם שנייר הערך שלו נמכר; סוג נייר הערך; מועד הרכישה של נייר הערך ביחס למועד רישומו למסחר; הבורסה או השוק המוסדר האחר, שבו נרשם נייר הערך למסחר לראשונה; תקופת ההחזקה בנייר הערך.
אנה שניידר: (ב) שיעור המס אשר יוטל לפי סעיף קטן (א) לא יעלה על שיעור המס הגבוה ביותר שהיה מוטל על מכירת נייר הערך אילו נרשם למסחר רק בבורסה או רק בשוק המוסדר האחר.
אנה שניידר: " זה בעצם סעיף מסגרת.
ויצמן שירי: שמדבר בעיקר על נייר הערך של אותו גוף, אבל אני מתכוון דווקא לחוק מס הכנסה.
ויצמן שירי: אבל בכל זאת יש קטע של פער מבחינת מיסוי על הפעילות שלה כחברה.
דניאלה גורני: אין לי כל יכולת לענות, לא במסגרת הצעת החוק ולא במסגרת הסמכות שלנו.
ויצמן שירי: אנחנו מקבלים החלטה שלמעשה יוצרת שאלות בעתיד.
דניאלה גורני: זאת שאלה שצריך להפנות למשרד האוצר, לא לנו.
אנה שניידר: אני לא חושבת שהשאלות קשורות בהכרח, זאת אומרת:
אנה שניידר: אם אתה מקל על תאגידים מסוימים וכתוצאה מכך הם חוזרים לסחור בבורסה בישראל - -
ויצמן שירי: כן, אבל אם את לא נותנת להם את התשובה שהם יצטרכו לשלם מס - -
דניאלה גורני: קודם כל, הוא משלם מס הכנסה, מכיוון שהתאגיד הזה מאוגד בישראל וגם מנהל עסקים בישראל.
ויצמן שירי: אז מה המשמעות לגבי הבורסה האמריקאית?
דניאלה גורני: אני לא חושבת שהרישום למסחר בכלל משנה את היבט המס, ואנחנו אומרים את זה במלוא ההסתייגות, כי זה לא בתחומנו.
אנה שניידר: אני יכולה רק להוסיף שבתזכיר בדף הלבן שאמנם מתייחס לרפורמה ואני לא יודעת מה יהיה גורלו, ישנו חלק שמתקנים את פקודת מס הכנסה, בין היתר גם בנושא של מיסוי.
ויצמן שירי: ואם הרפורמה לא תאושר?
ויצמן שירי: האם זה בסדר שנדבר יותר על ניירות הערך של אותה חברה עם כל מה שמשתמע מכך, אבל אנחנו לא נכסה את כל הקטע של המיסוי?
ויצמן שירי: האם זה בסדר מבחינתכם?
ויצמן שירי: אם מס הכנסה אומר שזה בסדר, אז אין בעיה.
ויצמן שירי: פשוט רציתי לדעת למה אין קשר בין הדברים, כי ההגיון הפשוט אומר שצריך להיות.
דניאלה גורני: יכול להיות שכלכלית – יש.
ויצמן שירי: כלכלית – חייב להיות.
ויצמן שירי: כאן במדינת ישראל מס חברות זה 36% ובארצות הברית אני חושב שזה 32%.
ויצמן שירי: דניאלה גורני: החוק הזה מסדיר את ההיבט של הרישום למסחר ולא שום היבט שקשור לניהול העסקי ולחבויות של החברה הזו כגוף שמנהל עסקים.
ויצמן שירי: זאת אומרת שהחבילה לא מושלמת.
דניאלה גורני: זאת לא חבילה.
ויצמן שירי: אם אני בעל חברה, אתם לא יכולים לתת לי תשובה חד משמעית.
דניאלה גורני: אנחנו לא מס הכנסה.
דניאלה גורני: הפקודה לא בסמכותנו.
ויצמן שירי: הרי יש עניין להביא כמה שיותר חברות וליצור כמה שיותר פעילות, אבל צריך לתת להן את התשובה המלאה.
אנה שניידר: וזאת הסיבה שנתנו כאן סעיף מסגרת.
ויצמן שירי: של שיקול דעתו של שר האוצר באישור ועדת הכספים.
מיכל דויטש: וזה גם אף פעם לא יעלה על, כלומר: זה גם מה שכתוב בסעיף (ב), ששיעור המס לא יעלה על שיעור המס הגבוה ביותר שהיה חל...
אנה שניידר: הוא רק יהיה יותר קטן.
מיכל דויטש: אם לא יהיו בו שינויים - -
ויצמן שירי: אתם מתכוונים לכך שהוא לא יעלה על מה שהיה לפני כן.
מיכל דויטש: על מה שהיה, אם לא היו עושים את הרישום הכפול.
ויצמן שירי: זה נותן תשובה.
סמדר אלחנני: הבקשה לתיקון חוק זה באה מהשוק, מהחברות.
סמדר אלחנני: הלחץ הכי גדול בא מהחברות שרשומות בארצות הברית.
סמדר אלחנני: הרצון הוא של החברות.
סמדר אלחנני: חזקה עליהן שאת שיקול המס הן כבר עשו.
דניאלה גורני: החוק יוצר מסגרת משפטית במסגרת הדין בישראל, כלומר: גם ההעברה והמסמכים שמוגשים בארצות הברית נעשים במסגרת הדין בישראל כשלרשות ניירות ערך – שהיא הגוף המפקח על המסחר בבורסה ועל החברות הרשומות במסחר – ניתן שיקול דעת שונה במקצת ממה שקיים לגבי חברות ישראליות רגילות שנסחרות כאן, אבל נשארת יכולת פיקוח לרבות פנייה לגוף הפיקוח במדינה הזרה ארצות הברית, או אל הבורסה הרלוונטית שבה נסחרים ניירות הערך של החברה המסוימת.
דניאלה גורני: יש יכולת להגיש תביעה בישראל בגין כל עילה, וגם הוראת חוק שמסדירה את הסיטואציה שבה בעת ובעונה אחת תלויה תביעה בבית משפט בישראל ובבית משפט בארצות הברית בגין אותה עילה, או עילה דומה.
דניאלה גורני: יכול להיות מצב של פרט מטעה בתשקיף שבגללו תגיש קבוצת משקיעים בארצות הברית תביעה וקבוצת משקיעים של אותו פרט מטעה תביעה בישראל, ובית המשפט בישראל יהיה רשאי לעכב את התביעה שבישראל עד למתן פסק דין בחוץ לארץ, לפי הכללים הרגילים החלים על ברירת דינים בסיטואציה של שתי תביעות במקביל.
ויצמן שירי: את אומרת שאנחנו משאירים את הסמכות המשפטית בבית המשפט בארצות הברית.
דניאלה גורני: לא בהכרח.
דניאלה גורני: בית המשפט בישראל יוכל לעכב את התביעה כאן, אם הוא יחליט לפי הכללים הרגילים החלים במצב של שתי תביעות מקבילות.
דניאלה גורני: זאת סיטואציה שקיימת בעולם המשפט גם בהרבה ענפים אחרים, בייחוד בעולם שהוא היום מחובר מבחינה בינלאומית.
דניאלה גורני: יש הרבה חוזים שקשורים לארצות שונות.
ויצמן שירי: איך את יכולה למנוע שאלמוני פלוני בעל חברה שיודע שעבר עבירה על חוק רשות ניירות ערך והוא יודע שבמדינת ישראל החוק הוא הרבה יותר מקל, יבקש ממקורבים שיגישו תביעה כזו או אחרת בארצות הברית, כי הוא יודע שהוא עומד לקבל תביעה במדינת ישראל?
דניאלה גורני: זאת קודם כל תביעה אזרחית, ואנחנו מדברים כאן כרגע על תביעות אזרחיות, כאשר בתביעות פליליות תישמר היכולת לנהל חקירה ולהגיש כתב אישום כמו לגבי חברה בארץ, כי זאת חברה שנסחרת בישראל.
דניאלה גורני: כאשר באמת תעלה הסיטואציה של שתי תביעות, בית המשפט יצטרך לשקול את כל העסקאות.
דניאלה גורני: אני מניחה שאם יהיה יסוד לטעון שאכן זה היה המקרה, זה יהיה בוודאי אחד מן השיקולים שבית המשפט יצטרך לשקול וישקול בשאלה האם באמת לעכב את ההליך כאן.
דניאלה גורני: מן הסתם, גם בית המשפט האמריקאי יוכל לשקול לגבי התביעה שמתנהלת שם את עיכובה שם לעומת התביעה בישראל.
דניאלה גורני: כאן צריך לציין שבעניין הזה יש בהצעה שמונחת לפניכם כרגע שינוי לעומת ההצעה שהופיעה בדף הכחול.
דניאלה גורני: הדבר הזה סוכם בהנחייתו של יושב ראש ועדת המשנה, חבר הכנסת אבי יחזקאל.
דניאלה גורני: ההסדר הראשוני שהופיע בדף הכחול היה קצת יותר רחב, מכיוון שהוא קבע גם מספר כללים לשיקול הדעת של בית המשפט בישראל, אם לעכב או לא לעכב את התביעה.
דניאלה גורני: החשש שנשמע מפי לשכת עורכי הדין על פי דוקטור ליכט מהמרכז הבין-תחומי היה שפירוט תנאים כאלה בחוק עלול להגביל דווקא את שיקול הדעת של בית המשפט, כי עשויה להישמע הטענה שבית המשפט כבול רק לשיקולים שקבועים בחוק, בזמן שהפסיקה היום מראה על קשת שיקולים הרבה יותר ענפה.
דניאלה גורני: השארת ההסדר רק בהסמכה לבית המשפט לעכב בלי להיכנס לשיקולים, תשאיר בידו שיקול דעת הרבה יותר רחב שהוא לטובת העניין.
דניאלה גורני: זה יכול להיות התובע, זה יכול להיות הנתבע, וגם לטובת העניין בעניין של ההכרעה תישמע התביעה ואיפה יינתן פסק דין ראשון.
דניאלה גורני: זה השינוי הגדול בין ההצעה בדף הכחול לבין הנוסח שמונח היום בפני הוועדה.
אנה שניידר: השינוי מופיע בעמוד 4 בסעיף 35כו.
אנה שניידר: יש גם שינוי שביצענו עוד עכשיו בנוסח שמונח לפניכם, ואני אקריא את הנוסח לפרוטוקול, כפי שאנחנו רוצים שיהיה באופן סופי: "הוגשה לבית משפט בישראל תובענה על פי כל דין, בעילה הנובעת מזיקה לניירות ערך של תאגיד חוץ, רשאי בית המשפט, לבקשת בעל דין, לעכב הליכים בתובענה, אם נוכח כי הוגשה בבית משפט מחוץ לישראל תביעה בשל אותה עילה או עילה דומה, וזאת עד למתן פסק דין שאינו ניתן עוד לערעור באותה תביעה; לעניין זה, "זיקה" – כמשמעותה בסעיף 207 לחוק החברות, התשנ"ט-1999".
אנה שניידר: זה בעצם השינוי העיקרי שנעשה בוועדת המשנה.
דניאלה גורני: הצעת החוק קובעת גם מספר הקלות לגבי חברה שאיננה מאוגדת בישראל ורוצה לאמץ את ההסדר.
דניאלה גורני: כאשר היא באה להציע ניירות ערך בישראל, היא מאפשרת לעבור משיטת הדיווח לפי ההצעה הזאת שהיא שיטה שנסמכת על המסמכים הזרים, לשיטת הדיווח המקובלת בישראל שהיא הגשת הדוחות לפי הדין בארץ, כמו שמגישה כל חברה בבורסה בתל אביב.
ויצמן שירי: את אומרת שחברה אחת כמו מייקרוסופט יכולה להגיע הנה, להנפיק ולבלוע את כל השוק הישראלי.
דניאלה גורני: גם היום אין אפשרות למנוע ממייקרוסופט לבוא.
סמדר אלחנני: אם היא תנפיק, יקנו אותה.
סמדר אלחנני: היא יכולה לקנות את הבורסה הישראלית, אם היא רק רוצה.
סמדר אלחנני: אנה שניידר: יש פה עוד נושא שאני רוצה לדעת האם הרשות רוצה להעלות אותו.
סמדר אלחנני: יש שלושה תיקונים בסעיפים אחרים בחוק ניירות ערך, שלא מתייחסים לנושא של הרישום הכפול.
סמדר אלחנני: בדרך כלל אני נוטה לא לאשר דברים כאלה, כי אני אומרת שזה נושא חדש שלא היה בטיפול.
ויצמן שירי: וזה גם לא נידון בוועדת המשנה.
דרורה ליפשיץ: אנחנו אמרנו בסוף הדיון בוועדת המשנה שיוצגו הנושאים האלה לאנה שניידר, וזה יהיה בהתאם לשיקול דעתה.
אנה שניידר: אני ראיתי את שלושת הנושאים.
אנה שניידר: שניים מהם למעשה מתייחסים לתיקון הקודם כשדובר על אופציות לעובדים.
אנה שניידר: שניים מהתיקונים הם באמת תיקונים שוליים של השמטה שנעשתה בנוסח הקודם.
אנה שניידר: לגבי השלישי אני לא כל כך בטוחה, הייתי רוצה שיסבירו את התיקון השלישי.
אנה שניידר: אני לא נוטה לאשר אותו, כי הוא גם מהווה החמרה.
ויצמן שירי: אני לא הייתי רוצה שניכנס לעניין של התיקון השלישי.
ויצמן שירי: זה גם לא יהיה חברי, כי היה מי שטיפל בעניין הזה בוועדת המשנה, חבר הכנסת אבי יחזקאל, ועכשיו כרגע אנחנו נקבל איזושהי החלטה על העניין.
ויצמן שירי: לגבי שני הנושאים שאנה שניידר אומרת שאין איתם בעיה, באופן עקרוני נאשר.
ויצמן שירי: את הנושא השלישי תסכמו עם חבר הכנסת אבי יחזקאל, ותביאו את זה כסעיף נוסף.
ויצמן שירי: אם אנה שניידר אומרת שמבחינתה זה סעיף מהותי, אנחנו לא ניכנס לזה כרגע.
ויצמן שירי: מחר יש דיון בוועדת הכספים ולא רק בוועדת משנה.
ויצמן שירי: אחרי שאנחנו מאשרים את הסעיף הנוסף הזה, אנה שניידר וחבר הכנסת אבי יחזקאל, סכמו את העניין ותביאו אותו מחר ונצביע עליו בנפרד.
אנה שניידר: אני מציעה אחרת.
אנה שניידר: מחר תתקיים ועדת משנה בראשות חבר הכנסת אבי יחזקאל בשעה 15:00, אז אפשר ביום רביעי לאשר זאת.
ויצמן שירי: זה מה שאמרתי, אם בוועדת משנה או בחדר שלו, זה לא משנה.
סמדר אלחנני: לא, ועדת משנה זה פורמלי.
ויצמן שירי: אם הוא לא רשאי לסכם את זה אתכם לבד, אני חושב שזה לא יהיה חברי שאנחנו נסכם את זה כאן.
דרורה ליפשיץ: אז הוא דוחה את ההנחה ואת כל האישור בשבוע.
דרורה ליפשיץ: אנה שניידר: אז זה יהיה ביום שני.
ויצמן שירי: האם אפשר להצביע על ההצעה, מלבד העניין הזה של הסעיף השלישי?
אנה שניידר: אני מציעה שאת שלשת התיקונים נביא לחבר הכנסת אבי יחזקאל.
ויצמן שירי: אז למעשה אנחנו מצביעים על הצעת החוק כפי שהיא מופיעה בנייר שהגשתם לנו.
אנה שניידר: ואם נחליט בישיבה שתתקיים מחר להוסיף את שלושת התיקונים - -
סמדר אלחנני: אז תבואו עוד פעם, ואם לא – זה כבר סגור להנחה על שולחן הכנסת.
אנה שניידר: זה סגור בכל מקרה, מקסימום אני אבוא רק עם שלושת התיקונים.
ויצמן שירי: חבר הכנסת גולדשמידט, האם אתה לא מצביע?
אלי גולדשמידט: לא השתתפתי בדיון.
אלי גולדשמידט: בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין הוחלט להעביר את חוק ניירות ערך (תיקון מס' 21) (רישום כפול) לקריאה שנייה ושלישית.
אלי גולדשמידט: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים בנושא של המכינות הקדם צבאיות.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לצטט מהבקשה של חבר הכנסת נחום לנגנטל לדיון מהיר בהצעתו: "בהתאם להחלטת הממשלה נקבע כי יהיה תקציב אחיד לכל תלמיד מכינה.
אלי גולדשמידט: הסכום נקבע בהחלטת הממשלה.
אלי גולדשמידט: "עם גידול התלמידים במכינות לא הוגדל הסכום הכללי שנקבע בהחלטת הממשלה ונוצר מצב בו התקצוב פר תלמיד ירד והוא נמוך הרבה יותר ממה שנקבע באותה החלטה.
אלי גולדשמידט: "הקיצוץ בסכום מקשה על כולם וכל ניסיונותינו לפנות למשרדי הממשלה על מנת לטפל בנושא נכשלו.
אלי גולדשמידט: "לכן אנו מבקשים לקיים דיון מהיר בוועדת הכספים בהשתתפות נציגי האוצר, משרד החינוך, נציגי המכינות הקדם צבאיות הדתיים והחילוניים לצורך קיומה של החלטת הממשלה".
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת אבו וילן כתב מכתב זהה בנושא.
נחום לנגנטל: אני מודה ליושב ראש על קיומה של הישיבה ועל נוכחותו של חבר הכנסת ליצמן על אף שהוא לא בין המציעים.
נחום לנגנטל: בעיני רוחי, אם שלטון רוצה לשלוט טוב במדינה והוא רוצה לעשות דברים שהם טובים מבחינה עקרונית, אז גם במובנים אוניברסליים ובוודאי במובנים ציוניים, המכינות הקדם הצבאיות הן הדבר החשוב ביותר שנעשה, טרום קיום החובות של אותו אדם צעיר שהולך להתגייס לצבא.
נחום לנגנטל: לאור כישלונה של המערכת הפורמלית, שלא מצליחה להוציא את התלמידים הכי טובים עם ההרגשות הכי קרובות למדינת ישראל ולציונות, המכינות האלה חשובות.
נחום לנגנטל: בשנת המכינה הזאת נותנים איזשהו פיק גדול מאוד, תנופה מאוד גדולה, לאדם שכבר התבגר ומסוגל פחות או יותר לעצב את דעתו, אבל הוא לא יוצא לחיים הכלליים, אלא הוא נכנס למסגרת חינוכית בלתי פורמלית, לא מחייבת מבחינתו, שכן הוא לא חייב ללכת לזה, זו עדיין לא מסגרת צה"לית שכבר אומרים לו בפקודות מה לעשות, אלא זה משהו וולונטרי – התלמיד לוקח את זה על עצמו והוא נמצא תחת מסגרת חינוכית מאוד רצינית שמכשירה אותו להיות אזרח מאוד טוב למדינת ישראל, מועיל, מייצר וכו'.
נחום לנגנטל: כך אני מבין את הנושא של המכינות הקדם צבאיות.
נחום לנגנטל: אין בדבר הזה דבר פוליטי, כי יש מכינות ששייכות ל"שומר הצעיר" ויש מכינות שקשורות לציונות הדתית.
נחום לנגנטל: ההיגיון אומר שהמדינה היתה צריכה להשקיע את מיטב כספה כדי "לייצר" את האזרחים הכי טובים.
נחום לנגנטל: בצורה הזאת המדינה יכולה ליצור את האזרחים הכי טובים למדינה.
נחום לנגנטל: לכן, היתה הבנה בממשלה הקודמת שצריך לבדוק בצורה יסודית איך עוזרים למערכת הזאת ומה באמת הצרכים של כל תלמיד ותלמיד.
נחום לנגנטל: אנחנו דנים עתה על ועדת טל ויש איזושהי מגמה אחרת במערכת, וגם אלה שחושבים שוועדת טל היא דבר מצוין, לא חולקים על זה שאם אתה כן יוצר מצב שבו אפשר לעזור למערכות הללו, זה דבר שהוא חשוב מאוד.
נחום לנגנטל: ולכן אני גם מכבד את חבר הכנסת ליצמן שהגיע לישיבה.
נחום לנגנטל: יש פה נושא כלכלי, שהוא התכנון לטווח ארוך או לפחות הבינוני.
נחום לנגנטל: באים למכינות הקדם הצבאיות ואומרים להם שבדקנו את הדברים ואנחנו יודעים כמה זה עולה להם, ואנחנו מחליטים שהם יקבלו X כסף פר תלמיד.
נחום לנגנטל: אז הם נערכים לעניין הזה גם מבחינה חינוכית – שזה הדבר הכי חשוב – אבל גם מבחינה לוגיסטית.
נחום לנגנטל: הם נערכים לשאלות כמה מורים או רבנים יהיו פר תלמיד, כיתות קטנות, כיתות גדולות, איך לשכן אותם, פנימיות, אוכל וכו'.
נחום לנגנטל: זה סיפור לוגיסטי מסובך, זה לא מהיום להיום בתכנון לטווח קצר.
נחום לנגנטל: המכינות נערכות לכל הדברים הללו לפי חישוב פר תלמיד.