GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורד כהן: למשל, בייצוא תעשייתי הנתון האחרון שפורסם היה חודש מאי.
ורד כהן: מה שיש לנו פה זה דצמבר 1999 עד מאי 2000, לעומת דצמבר 1998 עד מאי 1999.
ורד כהן: שיעורי הגידול בייצוא הם דו-ספרתיים לעומת שנתיים קודמות.
ורד כהן: כשאנחנו מדברים על ייצוא תעשייתי, אנחנו תמיד מחלקים את זה להיי-טק ולענפים המסורתיים.
ורד כהן: בענפים המתקדמים יש לנו גידול של 28%, כאשר בייצוא המסורתי זה 6% בשנה, שזה בכלל לא נורא.
נחום לנגנטל: לינות תיירים זה תיירים אמיתיים, או שמדובר פה על תפוסת לינות בבתי מלון שאז זה משהו פרטי?
ורד כהן: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סופרת אותם כתיירים.
ורד כהן: זה אומר שאם הם לנו על שפת הכנרת הם לא יהיו פה.
ורד כהן: הם יהיו פה רק אם הם לנו בבתי מלון.
ורד כהן: במצב הנוכחי יש לנו שיעורי גידול בצריכה הפרטית בשיעורים דו ספרתיים לעומת שיעורי גידול נמוכים בשנתיים קודמות.
ורד כהן: בהשקעות שיעורי הגידול לא גבוהים, אבל אם תסתכלו על המינוסים שהיו לנו בשנתיים קודמות, גם פה מדובר בנקודת תפנית.
ורד כהן: הנתון האחרון זה מדד המניות בנסדא"ק.
ורד כהן: אנחנו היום מדברים על גידול של 27% לעומת נקודת השפל שהיתה רק לפני חודשיים.
ורד כהן: בשיווק מלט היה מינוס 3%, כאשר בשנים קודמות היה מינוס 4 ומינוס 8.
ויצמן שירי: המצב בענף הבנייה ידוע לכם.
ורד כהן: ברבעון הראשון של שנת 2000 לעומת הרבעון הראשון של שנת 1999 גדל התוצר ב-6%.
ורד כהן: זה שיעור גידול מאוד מאוד יפה.
ורד כהן: כדי להזכר בכזאת תקופה צריך לחזור 4 שנים אחורה.
ורד כהן: יש גידול מאוד מהיר במשק.
ורד כהן: בדרך כלל לא רואים כאלה דברים בלי שיהיה איזה שהוא אירוע חיצוני, אבל פה לא היה שום אירוע חיצוני.
ורד כהן: למה זה חשוב?
ורד כהן: זה חשוב כי אתם בחודשים הקרובים תשמעו, תקראו על התמתנות בשיעורי הצמיחה.
ורד כהן: אנחנו מצפים שאכן זה יתמתן כבר ברבעון הבא.
ורד כהן: זה לא יתמתן עד כדי כך שנחזור לתקופה של מיתון.
ורד כהן: אנחנו בהחלט לא צופים חזרה למיתון, אפילו לא ל-0 גידול לנפש.
ורד כהן: אנחנו צופים צמיחה יפה גם ב-2000, גם ב-2001, אבל זה כמובן לא מובטח.
ורד כהן: שיעורי הצמיחה במשק בעשור האחרון: במחצית הראשונה של שנות ה-90 היתה צמיחה מאוד מהירה, ממוצע 6%, במחצית שנייה, שזה 1998, 1999 התוצר ירד לנפש וב-‏2000,2001 התחזית היא לגידול של 4.5%.
יעקב ליצמן: האם יש התמתנות בחודשיים האחרונים?
ורד כהן: אנחנו על החודשים הראשונים של השנה מדברים על שיעורי גידול של 20% באינדיקטורים השונים.
נחום לנגנטל: ורד, למה את אומרת ש-4.5 זה יהיה גם ב2000 וגם ב2001?
נחום לנגנטל: אין איזו תוספת מהותית ב-2000?
ורד כהן: רבותי, הנתונים שמוצגים פה מראים על שיעורי צמיחה כל שנה לעומת קודמתה.
ורד כהן: גם בשנתיים האלה שהיה מיתון עמוק ומאוד לא סימפטי גדל התוצר.
ורד כהן: בכל אחת מהשנים האלה הוא גדל ב2.2%, מעבר למה שהיה שנה קודם.
ורד כהן: 4.5% זה שיעור מאוד יפה, הלוואי שהיינו יכולים לחתום מעתה ועד עולם על שיעור צמיחה של 4.5% כל שנה.
ורד כהן: זה המון.
נחום לנגנטל: אין משהו שמרני יותר על 2001?
ורד כהן: אני לא הייתי נותנת לתחזיות האלה שמות תואר של שמרני, אופטימי או פסימי.
ורד כהן: זאת התחזית.
ורד כהן: יש הנחות בבסיס התחזית עם פונקציות של גורמי אי ודאות, שבקלות יכולים לגרום לזה שאנחנו לא נגיע לתחזית הזאת.
ורד כהן: זה לא מובטח.
ורד כהן: אם אותן הנחות לא מתקיימות אנחנו לא נגיע ל-4.5%.
ורד כהן: מנגד, התחזית הזאת יכולה גם לא להתקיים בצורה כזאת שהצמיחה בפועל תהיה יותר גבוהה.
ורד כהן: זה מה שקרה לנו ב-2000.
ורד כהן: בשנים 1997,1998,1999, ולפי התחזית שלנו גם ב2000, יש ירידה בהיקף הפעילות בענף הבנייה למגורים.
ורד כהן: כל שנה היקף הפעילות בענף הבנייה למגורים פחת לעומת שנה קודמת.
ורד כהן: התחזית שלנו מדברת על זה שב-2001 התהליך של התאמת הפעילות בענף הבנייה מגיע לקיצו.
ורד כהן: מאוד בולטת הירידה ההדרגתית הזאת במספר התחלות הבנייה, החל משנת 1995 ועד וכולל 1999.
ורד כהן: הירידה הזאת נובעת מסיבה ממש פרוזאית, והיא שאנחנו פשוט לא צריכים כל כך הרבה.
ורד כהן: בנינו למעלה מ-70 אלף יחידות דיור כל שנה.
ורד כהן: אנחנו לא צריכים יותר.
ורד כהן: מדינת ישראל עם העולים החדשים, עם הזוגות הצעירים, עם הכל צריכה משהו כמו 40-45 אלף התחלות בנייה בשנה.
ורד כהן: זה מה שאנחנו צריכים.
ורד כהן: אנחנו לא נייצא דירות.
ויצמן שירי: איך על ריבוי טבעי של 150 אלף לשנה צריך 40 אלף יחידות דיור?
ורד כהן: אנחנו מדברים על משקי בית.
ויצמן שירי: כאשר לוקחים התחלות בנייה לוקחים את זה במחולק לשנתיים.
ויצמן שירי: כשאת מדברת על 70 אלף זה 140 אלף, וכשמדברים על 40 אלף לשנה זה בערך 80 אלף.
ורד כהן: לא הבנתי את החישוב הזה של פי שתיים.
ורד כהן: משק בית זה 4 אנשים.
ויצמן שירי: משק בית זה שני אנשים פלוס.
ורד כהן: בשנות ה-80, טרום גל העליה, מספר התחלות הבנייה היה פחות או יותר כמו תוספת משקי הבית, וזה הגיוני.
ורד כהן: היה לנו פה עשור בלי גל עליה ולכן בנינו כמה שאנחנו צריכים.
ורד כהן: כאשר הגיע גל העליה הסיפור הזה קצת התקלקל, כי במכה, בתוך שנתיים, הגיעו 400 אלף אנשים.
ורד כהן: 400 אלף אנשים זה ריבוי טבעי של למעלה משנתיים.
האוצר אברהם  שוחט: גם התאחדות הקבלנים, גם משרד השיכון בדיעה שבקצב עליה של 60 אלף נפש המשק צורך בסביבות 40, 44 אלף יחידות בנייה בשנה.
ורד כהן: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סופרת כל שנה משקי בית.
ורד כהן: ענף הבנייה, דרך אגב, זה סיפור של 6% מהתוצר.
ורד כהן: בעבר הוא זה שהוציא אותנו ממיתונים.
ורד כהן: אי אפשר להגיד שבגלל שבעבר היציאה מהמיתונים לוותה בפעילות רבה מאוד בענף הבנייה זה מה שצריך בשביל הפעם השלישית, כי עובדה שלא.
ורד כהן: ב-2000 יש לנו מינוס בענף הבנייה ואנחנו יוצאים יופי מהמיתון.
ורד כהן: אנחנו יוצאים מהמיתון בין השאר בזכות הייצוא.
ורד כהן: אנחנו יוצאים מהמיתון בזכות הייצוא בעיקר בגלל שאנחנו מושפעים מהעולם.
אבי בן-בסט: כשמדברים על ייצוא יש חשיבות גם לכוח המשיכה וגם לכוח הדחיפה.
אבי בן-בסט: נניח שיש ביקוש עולמי ואתה יכול לייצא אבל הממשלה רוצה להגדיל את הוצאותיה בצורה רצינית כי יש לה יעדים כאלה או אחרים, אז העובדים לא יעבדו בייצוא, הם יעבדו בממשלה.
אבי בן-בסט: מקורות מהייצוא לא יהיו במדינה כזאת.
אבי בן-בסט: הרעיון הוא לנצל את המצב הזה.
אבי בן-בסט: מדינת ישראל בכל ממשלותיה ניהלה פחות או יותר מדיניות שאמרה: בואו נצמצם את הגודל היחסי של הממשלה.
אבי בן-בסט: בואו נפנה את הדרך לסקטור העסקי כדי שהסקטור העסקי ינצל את זה.
אבי בן-בסט: הוא מנצל את זה טוב יותר בשנים שהעולם רוצה לקנות.
אבי בן-בסט: גם בשנה שעברה המשכנו במדיניות הזאת.
אלי גולדשמידט: בשנת 1998 היה ביקוש בעולם, לא היה מיתון.
אבי בן-בסט: מדיניות שמשאירה מקורות לסקטור העסקי היא זאת שמבטיחה צמיחה אמיתית.
ורד כהן: בכל אחת מהשנים 1995-1999 גדל הייצוא של ענף ציוד תקשורת, בקרה ופיקוח וציוד רפואי ב22% כל שנה.
ורד כהן: לעומת זאת, במזון ומשקעות הייצוא פחת במשהו כמו 8% כל שנה.
ורד כהן: יש מעבר מענפים מסורתיים לענפים מתקדמים.
ורד כהן: ב-5 החודשים הראשונים של 2000 הייצוא המסורתי לא רק שלא במינוס, הוא בפלוס יפה של 6%.
ויצמן שירי: מה החלק היחסי של התקשורת מתוך הגידול בקטע של הייצוא?
ורד כהן: סך כל הענפים המתקדמים שווה 75% מסך הייצוא התעשייתי שלנו, למעט יהלומים.
ורד כהן: 75% ממה שאמרתי זה סיפור של 16 מיליארד דולר.
ורד כהן: לעומת זאת, השאר זה משהו כמו 6,7 מיליארד.
אבי בן-בסט: זה היום החלק העיקרי של התעשייה.
אבי בן-בסט: התעשייה השתנתה.
אבי בן-בסט: זו כבר לא התעשייה שהכרנו.
ויצמן שירי: כמה כל ייצוא השירותים?
ורד כהן: אנחנו מדברים על 11 מיליארד, כאשר מתוך ה-11 מיליארד 3 זה ייצוא תיירות.
ויצמן שירי: אני מדבר על שירותים תעשייתיים וטכנולוגיים מתקדמים.
האוצר אברהם  שוחט: זה הרוב שירותים פיננסיים.
ורד כהן: התוכנה זה פחות משני מיליארד, אבל היא לא פה בכלל.
אלי גולדשמידט: איך הצמיחה במקומות העבודה מול הצמיחה בייצוא?
ורד כהן: סך הכל ב-1999 נוספו משהו כמו 63,64 אלף מקומות עבודה חדשים במשק, שזה הרבה יותר ממה שציפינו.
ורד כהן: למשל, לתחבורה, אחסנה ותקשורת נכנסו 13 אלף.
ורד כהן: לשירותי אירוח ואוכל נוספו 9.5 אלף.
ורד כהן: אם תקחו את 6 הענפים הראשונים מבחינת היקף התרומה שלהם לתעסוקה במשק ב-1999, 5 מתוך ה-6 זה ענפים שבהם השכר הממוצע הוא נמוך מהשכר הממוצע במשק.
נחום לנגנטל: כמה תכננתם, ורד, שתהיה תוספת במספר המועסקים במשק?
ורד כהן: אני לא זוכרת.
ורד כהן: הטענה שאומרת שכל מקומות העבודה הלכו להיי-טק וכל חברות העבודה נהנו מהעשירונים העליונים היא פשוט לא נתמכת בנתונים.
ורד כהן: הנתונים מראים שרוב מקומות העבודה דווקא הלכו לענפים שבהם השכר הממוצע נמוך.
ורד כהן: מדובר על העשירונים הלא גבוהים.
ורד כהן: שירותי אירוח ואוכל זה לא היי-טק.
ורד כהן: כל עובד עשירי שאתם נתקלים בו ברחוב הוא לא ישראלי.
ורד כהן: אנחנו מגיעים לשיאים בשיעור העובדים הזרים חלקי סך המועסקים.
ורד כהן: הרעיון של ייבוא עובדים זרים בתחום ההיי-טק זה רעיון הרסני.
ורד כהן: את הסיפור הזה של עובדים זרים שהתחילו להביא ב-1993 במקום עובדי שטחים אנחנו לא מצליחים להפסיק.
ורד כהן: מאז אנחנו לא משתלטים על המספרים.
ורד כהן: יש החלטת ממשלה מ1997 בתחום הזה, אבל זה כל הזמן רק עולה כלפי מעלה.
ורד כהן: לפתוח עכשיו לענף ההיי-טק זאת בכייה לדורות חלק 2.
ויצמן שירי: אני לא יודע איך המספרים עלו.
ויצמן שירי: מספר העובדים הזרים המאושרים ירדו ב-40%.
ויצמן שירי: לענף הבנייה, אני אומר באחריות, מספר העובדים ירד.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא מדברים רק על ענף הבנייה אלא על תחומים נוספים – הזקנים, התיירות וכו'.
ורד כהן: הסיפור עם ההיי-טק לא יגרום לאבטלה של מהנדסים, הוא יגרום לירידת שכר בגלל שעכשיו יהיו מתחרים מניו-דלהי.
ורד כהן: ירידת השכר הזאת תגרום לאנשים לקחת את הדברים ולחפש את עתידם כמהנדסים בארצות הברית.
אלי גולדשמידט: אותם הודים מגיעים גם לגרמניה וגם לארצות הברית.
ורד כהן: אין מובטלים בקרב עובדים זרים.
ורד כהן: יש אבטלה מאוד רצינית בקרב אנשים עם השכלה נמוכה של 0-8 ושל 9-12.
ורד כהן: אלה אנשים שהעובדים הזרים מתחרים בהם במקום העבודה.
ורד כהן: הם מחליפים אותם.
ורד כהן: הם לא מחליפים לא אתכם ולא אותנו.
ורד כהן: אלה אנשים שצריכים לדאוג להם.
ורד כהן: ברור שמי שיושב כרגע בחדר מעוניין לדאוג לאותן שכבות חלשות.
אלי גולדשמידט: אנחנו העברנו פה הצעת חוק .
אלי גולדשמידט: מה יותר מזה?
אלי גולדשמידט: תסדרו את זה.
אבי בן-בסט: נכון, אין אכיפה.
אבי בן-בסט: הסיבה שאין אכיפה זה מסיבות אידיאולוגיות של השר לביטחון פנים שלא רוצה לבצע אכיפה.
ורד כהן: התחזית לאבטלה בשנת 2000 זה 8.5%.
ורד כהן: שנת 1999 נגמרה עם שיעור אבטלה של 8.9%.
ורד כהן: אנחנו מדברים על ירידה די מהירה בשיעור האבטלה ל8.5% ב-2000 ול8.1% ב2001.
ורד כהן: יש הנחות שמשפיעות עלינו והן לא כל כך תלויות בנו, כמו למשל שבכלכלת ארצות הברית אין נפילה בצמיחה, שקט בבורסה וכו'.
ורד כהן: לזה אתם יכולים לקרוא עניין של מזל.
ויצמן שירי: אנחנו צריכים להתפלל שחס וחלילה לא תהיה רעידת אדמה בארצות הברית.
ורד כהן: נכון, רעידת אדמה פיננסית כלכלית.
ורד כהן: כל התחזית בנויה על רשימה של הנחות, כאשר חלקן לא תלויות בנו וחלקן בנו.
ורד כהן: אנחנו צריכים לעשות את המקסימום שאנחנו יכולים במה שתלוי בנו.
ורד כהן: יש פה 4 הנחות על מדיניות תקציבית ומדיניות פיסקלית, הנחה על מדיניות מוניטרית ושתי הנחות גאו-פוליטיות מדיניות.
ורד כהן: ראשונה, זה הקטנת החוב והגרעון בתקציב.
ורד כהן: כל הצעות החוק הפרטיות שהיום מונחות על שולחן הכנסת בשלבים שונים של קבלה טרומית, ויש כבר ראשונה, זה סיפור שנמדד במיליארדים.
ורד כהן: אם היה לנו ב-2000 גרעון בתקציב של 5% אז זה היה מפריע לדברים אחרים, ולא יעזור כמה כלכלת ארצות הברית גרועה.
ורד כהן: לשמירה על מסגרת השכר יש נטייה לפרוץ לרוחב.
ורד כהן: יכולות להיות פה השלכות רוחב מאוד משמעותיות שיכולות להתבטא אחר כך במיליארדי שקלים שמפריעים לסקטור העסקי.
ורד כהן: בתחום המדיני ובתחום הגאו-פוליטי יש שני אלמנטים של אי ודאות חזקים.
ורד כהן: ההנחה בבסיס התחזית אומרת שלא יהיו התפתחויות דרמטיות לא בתחום המדיני ולא בתחום הגאו-פוליטי.
ורד כהן: זה בגלל שאף אחד מאיתנו לא יודע מה יקרה.
ורד כהן: זאת הסיבה שהתחזית הבסיסית היא שלא יקרה כלום.
ויצמן שירי: בהנחה שהתחזית הזאת שאת צופה לא תהיה, מה המשמעות של הדבר לגבי שאר התחזיות?
ויצמן שירי: גם על זה אתם צריכים לחשוב, לא?
ורד כהן: בוודאי.
משה גפני: לגבי התקציב שאתם הולכים לדון עליו, אני מבקש בשם יהדות התורה שכל מה שסוכם בשנה שעברה יהיה בתקציב ואנחנו לא דנים יותר על התקציב.
משה גפני: אני אמליץ לחברי שאם לא תעשו את זה לא ננהל מו"מ ונצביע נגד התקציב.
משה גפני: אני לא רוצה להתבזות.
משה גפני: אני לא רוצה שכל פעם תהיה פה העברה תקציבית ויהיה כתוב בגלל הסכם קואליציוני.
משה גפני: אין לי הסכם קואליציוני, אני לא רוצה את זה.
משה גפני: לגבי מה שורד אמרה, אני העברתי את אחד מהחוקים האלה שעולים הרבה מאוד כסף, וזה ביטול מס קנייה.
משה גפני: אני מבקש שהאוצר ילך לעניין הזה עם ראש פתוח.
משה גפני: צריך לדון על העניין הזה, כיוון שהעניין הזה זה לא רק הוצאה כספית אלא זה יעלה פה את הייצור וזה ימנע את ההברחות שאתם יודעים שקיימות מכל מיני מקומות.
ויצמן שירי: זה גם לא צודק, כי כל מי שלא נוסע לחו"ל משלם מחיר מלא.
משה גפני: אני ביקשתי מיושב-ראש הוועדה להעלות את זה לדיון.
משה גפני: אני לא הולך לדחוף את זה באופן כזה שימוטט את האוצר.
משה גפני: אני מבקש שיתקיים דיון על העניין הזה.
משה גפני: אתם בעצמכם אמרתם שמס הקנייה הוא מס מיותר, הוא מס לא מודרני.
אבי בן-בסט: לכל דבר יש עלות.
משה גפני: בסדר, אבל לפחות לעשות את זה בהדרגה באופן כזה שיעלה את הייצור המקומי.
ויצמן שירי: יש הרבה מאוד דברים צודקים וזועקים לשמיים, אבל לכל דבר צריך מקורות.
משה גפני: אני לא אומר ללכת באופן דרסטי, אני אומר ללכת בהדרגה באופן כזה שיעלה את הייצור המקומי.
משה גפני: אז ממילא הכנסות המדינה יגדלו.
סמדר אלחנני: דרך אגב, כשהנהיגו את מס ערך מוסף אמרו שכשיבטלו את זה יבטלו גם את מס הקנייה.
אלי גולדשמידט: רבותי, תודה רבה לכם.
אלי גולדשמידט: יש לנו עד השעה 12:00-12:15 זמן לדון בנושא הזה.
אלי גולדשמידט: קיימנו כבר מספר ישיבות, היום אנו עושים את הפרק האחרון בנושאי המבוא של הרפורמה במס, ויש לנו זמן עד השעה 12:00-12:15.
אלי גולדשמידט: הישיבה בשבוע שעבר היתה מאלפת מאד בנושא המיסוי הבינלאומי והפרסונלי, ועלו כאן שאלות מרתקות מבחינת העניין שבהן אבל אלה היו גם שאלות מאד מעשיות.
אלי גולדשמידט: היום, נעסוק בצד הנדל"ני של הרפורמה - מיסוי הנדל"ן.
אלי גולדשמידט: אינני רוצה לנבא אם אכן כל מה שעשינו היה לשוא.
ישראל כץ: הדיונים שלך יכנסו להסטוריה.
אלי גולדשמידט: יפתחו את הפרוטוקולים ומי שירצה יקרא.
אלי גולדשמידט: אינני יודע מה יהיה באמת עם הרפורמה.
אלי גולדשמידט: אני לא חושב שמישהו אשם במצב שנוצר, אך הסצינה הפוליטית היא כזו שזה יהיה קשה מאד במצב כפי שהוא נראה כרגע.
אלי גולדשמידט: אנו עושים עבודתנו, ואנו נאמנים ללוח-הזמנים כפי שמוכתב לנו ע"י המציאות הממשלתית.
אלי גולדשמידט: אם הממשלה תעביר את החוק בקריאה ראשונה, עליה לעשות זאת עד היציאה לפגרה בעוד שלושה שבועות.
אלי גולדשמידט: אז, אנו, כחברי ועדת הכספים, נתחיל לדון בזה במהלך הפגרה.
אלי גולדשמידט: זה מותנה במה שיקרה.
אלי גולדשמידט: כרגע, אנו עוסקים בזה כאילו אנו הולכים לדון ברפורמה עצמה.
אלי גולדשמידט: תזכירי הצעת החוק לממשלה הופצו בשבוע האחרון.
ט' דולן-גדיש: ביום חמישי בערב.
אלי גולדשמידט: לפי לוח-הזמנים, נדמה לי, שיש להם שבועיים להגיב.
ט' דולן-גדיש: אנו כבר מקבלים תגובות.
ט' דולן-גדיש: קודם כל, אנו בעצמנו כבר מלבנים, וחוץ מזה אני יושבת יום-יום עם אנשי משרד המשפטים.
אלי גולדשמידט: כל התגובות של משרדי הממשלה - חתום עליהן אותו אדם, ואני מבין שזה אהוד ברק.
אלי גולדשמידט: זה המצב.
אלי גולדשמידט: אנו נקיים את הדיון היום.
אלי גולדשמידט: אני מבקש מנציב מס הכנסה לפתוח, ואני מבקש שזה יהיה בסדר גודל של כחצי שעה.
י' קפלן: אנו הכנו מצגת בת חצי שעה, אך היא בדרך לכאן.
י' קפלן: היו"ר א' גולדשמידט: תשלב את זה.
י' קפלן: תפתח אולי בזמן יותר קצר, ולאחר מכן אאפשר לצוות שמלווה אותנו לומר את דבריו: יפתחו משה גביש, סמדר אלחנני, נציגי מ.מ.מ., ואם יש גם ליועצת המשפטית שלנו מה לומר - נשמע אותה.
י' קפלן: לאחר מכן, אאפשר לאורחים שהגיעו אלינו, ואני מקווה שכולם ייצאו כדי סיפוקם.
י' קפלן: נשמע, כמובן, גם את מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.
י' קפלן: כדי להציג את מה שאנו עושים בתחום הנדל"ן, תחילה יש להציג את המצב הקיים.
י' קפלן: בכלל, ואני חושב שאני אומר זאת כהערה - ואני מדבר לחברי-הכנסת באופן כללי - כל הזמן יש הערות כאלה ואחרות לכל מיני הצעות שהצענו, אבל כאשר שוקלים את ההערות וההארות למה שאנו מציעים, יש לשקול זאת לעומת המצב שאנו יוצאים ממנו.
י' קפלן: הביקורת, שהיא לגיטימית בעיניי, צריכה להיעשות לעומת המצב ממנו אנו יוצאים, וזה דבר חשוב.
י' קפלן: אם נתייחס בעניין הזה למה שקיים בתחום הנדל"ן, נאמר כך: היום המס על הנדל"ן או המס המוטל על הנדל"ן הוא מס בשיעור שולי של 50% כמו מס על רווחים אחרים, לגבי נדל"ן מסחרי, לגבי קרקעות חקלאיות, וגם לגבי דירות מגורים שלא זוכות לפטור.
י' קפלן: כלומר, מי שיש לו שבח ריאלי, שיעור המס המוטל עליו הוא שיעור מס של 50%.
י' קפלן: יש נכסים הסטוריים שנרכשו בין השנים 1948-1960, ושם השיעור הוא שיעור מוגבל בין 12% ו-24% בהתאמה, כלומר כל נכס שנרכש לפני 1948 שיעור המס הוא 12% והוא עולה באחוז אחד בהתאמה עד שנת 1960 ומגיע ל-24%.
י' קפלן: לגבי דירות מגורים, בדרך כלל, כאשר מדובר בדירת יחיד - וגם זה לא תמיד, ותלוי כמה זמן מחזיקים אותה - יש פטור במכירת דירות מגורים.
י' קפלן: אבל, כאשר אדם לא מחזיק דירת יחיד, כלומר כאשר הוא מחזיק יותר מדירת מגורים אחת - הפטור תלוי בתקופת האחזקות של הדירות.
י' קפלן: אם הוא מחזיק את הדירות ופער הזמן במכירה בין דירה אחת לדירה השניה הוא יותר מארבע שנים הוא זוכה לפטור ממכירת דירת מגורים, ולא משנה שווי המכירה.
י' קפלן: הוא יכול למכור שני בתים ב-2 מליוני דולרים או ב-3 מליוני דולרים או שתי דירות ב-200 אלף דולר, ואם הוא מחזיק זאת מעל ארבע שנים, חולפת תקופה של יותר מארבע שנים, הוא זכאי לפטור הזה.
י' קפלן: מה שאנו מציעים בגדול, ואומר את עקרונות הצעתנו, אנו קודם כל באים ומציעים על השקעה בנדל"ן, כמו דרך אגב בהשקעה על אפיקים אחרים - גם השקעה בני"ע - להוריד את שיעור המס ל-25%.
ס' אלחנני: על הרווח מההשקעה.
י' קפלן: על הרווח על השקעה בנדל"ן - להוריד את שיעור המס ל-25%.
י' קפלן: במקום 50%, כמו שאמרתי היום, אנו ממליצים להוריד את שיעור המס ל-25%.
י' קפלן: זה לגבי כל הנדל"ן: לגבי הנדל"ן המסחרי, לגבי הקרקעות החקלאיות, לגבי משרדים, לגבי חנויות וגם לגבי דירות מגורים, כאשר השבח בדירות מגורים ייצא בסופו של דבר שבח שהוא חייב במס.
י' קפלן: לגבי דירות מגורים, כיון שאנו מכירים בערך החשיבות לתת פטור לאדם בדירה שהוא גר בה, אנו מציעים לתת פטור שווה לכל תושב במדינת ישראל, שייצבר החל מה-1 בינואר 2001.
י' קפלן: הפטור הוא בשווי 500 אלף ש"ח לאדם, ומליון ש"ח לזוג.
י' קפלן: זוג שחי ביחד בדירה, צריך להיות לו מעל מליון ש"ח שבח.
ט' דולן-גדיש: ריאלי.
ס' אלחנני: שבח ריאלי.
ס' אלחנני: י' קפלן: ודאי.
ס' אלחנני: אנו מדברים גם בנדל"ן וגם בהשקעות על מעל מליון שבח ריאלי, כדי שיכנס לחיוב במס בדירות מגורים.
ס' אלחנני: אני חוזר לפתיח של דבריי, שיש להשוות כל הצעה למה שקיים.
ס' אלחנני: ראשית, היום, קיים זה 50%, ועל כל נכסי הנדל"ן אנו ממליצים להוריד ל-25% על השבח שייצבר מה-1 בינואר 2001.
יעקב ליצמן: האם אחורה זה יהיה 50%?
י' קפלן: תיכף אגע בזה.
י' קפלן: לגבי דירות מגורים, אנו יוצרים שיטה שהיא שיטה שווה לכל תושבי ישראל.
י' קפלן: כל אחד מקבל פטור החל מה-1 בינואר 2001 בשווי 500 אלף ש"ח על השבח הריאלי, וזה שווה לכל אדם.
י' קפלן: נגמר הדבר הזה, שמי שלמעשה מצליח לקבל את הפטור היום זה אלה שראשית - יש להם יועצים ומתכננים, ושנית - יש להם יכולות להחזיק את הנדל"ן שלהם, את דירת המגורים מעבר לתקופה שנקבעה בחוק.
י' קפלן: אמרתי שהיום לא משנה מה השבח שיש לאדם - 2 מליוני דולרים, 3 מליוני דולרים או 4 מליוני דולרים.
י' קפלן: המבחן הוא מבחן תקופת האחזקה.
י' קפלן: לעומת זאת, אדם שיש לו שבח נמוך, אם הוא לא מצליח להחזיק את הדירה הזו בתקופה שאני מדבר עליה, הוא עלול להיות ממוסה.
י' קפלן: אנו יוצרים פה שויון של כל תושבי מדינת ישראל לגבי החוק הזה.
י' קפלן: יש לנו נתונים, וזה גם נמצא בדו"ח הוועדה, שמלמדים שאזרח רגיל, תושב רגיל, שקונה דירות בשווי של 350-400 אלף דולר ועובר מדירה לדירה לאורך מסלול חייו 3, 4 ו-5 פעמים, לא יגיע לשלם מס שבח עם הפטור הזה שאנו הענקנו של 500 אלף שקל לאדם ומליון שקל לזוג, בהנחה של עליית מחירים של 2.5% לשנה.
י' קפלן: מה שאמרתי עכשיו זה הרציו של ההחלטות שלנו.
י' קפלן: כמובן, שמזה נגזרים הרבה מאד דברים, שהחלטנו אותם כיון שיש לזכור שאנשים החזיקו נכסים לפני היום שאנו רוצים שהחוק יכנס לתוקפו.
י' קפלן: אנו רוצים, שהחוק יכנס לתוקף ב-1 בינואר 2001, ולכן, כמו שחבר-הכנסת ליצמן שאל, אנו חייבים לעשות הוראות מעבר לגבי מה קורה לגבי השבח שנצבר עד ה-31 בדצמבר 2000.
י' קפלן: לגבי דירות מגורים, למעשה, פטרנו את כל השבח הזה.
י' קפלן: בניגוד למצב נכון להיום, שהפטור הוא פטור מותנה, תלוי כמו שאמרתי קודם באיזו תקופה ימכור את דירות המגורים שלו, לגבי משטר המס החדש הוועדה ממליצה לפטור לגבי דירות מגורים את כל השבח שנצבר ליום ה-31 בדצמבר 2000.
י' קפלן: פוטרים כנגד אותם 500 אלף ש"ח.
ויצמן שירי: מה קורה אם אני מוכר דירה שבוע לפני תום השנה?
י' קפלן: זה לא שייך.
י' קפלן: עד תום השנה הזו אתה במשטר המס הקיים.
י' קפלן: אני מדבר איתך על מצב שתמכור את הדירה לאחר שהחוק יכנס לתוקף - דירה שהחזקת במשטר המס הישן, הרי שכל השבח על דירות מגורים אנו פוטרים אותו.
ויצמן שירי: אם זו דירה שלא מכרתי אותה ארבע שנים, ואני מוכר כרגע את הדירה ואני מוכר ב-1 בינואר עוד פעם דירה, מה היא המשמעות?
אלי גולדשמידט: אינני יודע כמה חברי-כנסת יגיעו, אבל אתם תופסים את מקומותיהם.
אלי גולדשמידט: אל תיעלבו.
אלי גולדשמידט: אדוני הסדרן, אני מבקש להפסיק את חלוקת הדפים.
אלי גולדשמידט: היא לא יעילה.
אלי גולדשמידט: איש לא יקרא זאת עכשיו, וחבל.
י' קפלן: אם היום יש סיכוי שדירות מגורים שנמכרות היום, תלוי בתקופת האחזקה, ימוסו לגבי השבח שנצבר עד עכשיו, למעשה הוועדה עושה GRACE לכל השבח הזה שנצבר עד ה-31 בדצמבר 2000 ופוטרת אותו.
י' קפלן: זה רק על עליית השבח מה-1 בינואר 2001, והיא קודם כל תשחוק אותו כנגד אותו VOUCHER של 500 אלף שקל לאדם ומליון שקל לזוג החל מה-1 בינואר 2001, ורק מי שיעבור את אותם מליון שקל יגיע לשיעור מס של 25% במקום 50% כמו שאמרתי קודם.
י' קפלן: אנו רואים בעניין הזה הקלה גדולה מאד.
י' קפלן: דבר נוסף שמחייב הוראות מעבר - כיון שאמרנו שאנו במשטר מס של 50% ועוברים למשטר מס של 25%, ואינני מדבר עכשיו על דירות המגורים אלא על כל נכסי הנדל"ן המסחריים, כמובן שגם פה יש לעשות אבחנה בין השבח שנצבר ליום ה-31 בדצמבר 2000 וימוסה בשיעורים של 50% לבין השבח שנצבר החל מה-1 בינואר 2001 שימוסה בשיעורים של 25%.
י' קפלן: המעבר מ-50% ל-25% מחייב לעשות זאת.
י' קפלן: בנוסף, כיון שאנו נותנים את ה-25% האלה בנדל"ן רק לנכסי השקעה ולא לנכסים עסקיים, גם זה מחייב הוראות מעבר מה קורה כאשר נכסים עוברים מנכסים עיסקיים לנכסי השקעה ולהיפך.
י' קפלן: כלומר, המעבר קורה לא רק במעבר ממשטר המס הישן.
י' קפלן: המעבר מתרחש לא רק במעבר משנת המס 2000 לשנת המס 2001, אלא גם במעבר מנכס עסקי לנכס השקעתי כיון שגם פה יש ירידה בשיעורי המס.
י' קפלן: מכיון שחלק מהניירות הוגשו קודם, וחלק מהניירות כן קראנו, ברצוני להתייחס בעיקר לשתי אמירות שמופיעות כאן לגבי המוביליות בענף הנדל"ן, התעוררות ענף הנדל"ן.
י' קפלן: קראתי ואנו יודעים שהמצב בענף הנדל"ן, יש אמירות כאלה, הוא לא מהמשופרים ויש לעודדו.
י' קפלן: אני סבור, שמה שאנו מציעים מאד מעודד את ענף הנדל"ן, כיון שכמו שאמרתי אנו בדירות מגורים מוחלים למעשה על כל השבח והכל יהיה פטור.
י' קפלן: יתירה מזאת, אם בעבר היה אפשר למכור, כפי שאמרתי קודם, דירה אחת בפטור במשך ארבע שנים, הוועדה לקחה על עצמה החלטה בתקופת מעבר של ארבע השנים הקרובות, בתקופת המעבר מתחילת כניסת החוק לתוקף, מה-1 בינואר 2001 עד ה-1 בינואר 2005, לאפשר למכור שתי דירות מגורים בפטור, בניגוד למה שהיה בעבר.
י' קפלן: מוביליות הנדל"ן תתאפשר ביכולת לקבל פטור ממסים הרבה יותר גדולה בשנים הקרובות.
י' קפלן: גם הורדת המס ל-25% היא כמובן פחות התערבות של האוצר ופחות נגיסה שלנו בכספים, ויותר השארת כספים בידי הציבור; זה ילך ויגדל ככל שיעברו השנים, כיון שככל שיעברו יותר שנים כמובן ייצבר יותר שבח.
י' קפלן: לגבי נכסים חדשים מה-1 בינואר 2001, הכל יהיה 25%.
י' קפלן: לכן, לגבי כל מי שקבל על עצירת תנועת הנדל"ן בעקבות ההמלצות שלנו, אני סבור שהמצב הוא בדיוק הפוך.
י' קפלן: מנסים קצת להלך עלינו אימים בצד הביורוקרטי של הדברים: איך אנו נעקוב בשיטת הפטור אחרי ה-VOUCHER הזה של 500 אלף השקל לכל אדם ומליון שקל לזוג?
י' קפלן: איך אנו נעקוב לאורך כל השנים אחרי כל תושבי מדינת ישראל?
י' קפלן: בעניין הזה זה הדבר שהוא אולי הכי פחות מטריד אותנו, כיון שגם היום בנושא דירות מגורים יש דיווח כללי.
י' קפלן: בניגוד להכנסות אחרות, לגבי דירות מגורים יש דיווח כללי.
י' קפלן: כל דירה שנרכשת יש עליה דיווח ויש עליה רישום של שווי הדירה, של השבח שלה, של מס הרכישה שצריך להיצבר.
י' קפלן: כל מה שעכשיו צריך להוסיף לנתונים זה את אותו סכום פטוֹר, שלטעמנו הוא ייעשה בדרך קלה ביותר.
י' קפלן: לכן, שתי הטענות האלה, ששמעתי וקראתי אותן, שהושמעו מול המלצות הוועדה - ואני חושב שבסך-הכל לכלכלה, לכלכלת הנדל"ן, אם נקרא לזה כך, ולשווי ולשויון בין האזרחים במדינת ישראל הוועדה עשתה דברים גדולים בעצם הורדת שיעור המס ובעצם מתן פטור זהה לכל אזרח ואזרח - גם בצד של הביורוקרטיה אנו לא רואים זאת כבעיה גדולה מדי.
י' קפלן: אנו נתגבר על הדבר הזה.
י' קפלן: גם בעידוד עיסקאות בנדל"ן, לאור מה שאמרתי, אני חושב שלא רק זה שאנו מוחלים על כל המס בעבר ומורידים את המס לשיעור של 25%, אני חושב שיותר מדי מהלכים פה אימים על ההמלצות האלה, והדברים האלה לא יתרחשו כפי שחוזים אותם.
אלי גולדשמידט: אבקש ממר שלמה בן-אליהו, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, להביע את עמדתו כמנכ"ל המשרד.
ש' בן-אליהו: רוב המלצות ועדת בן-בסט לגבי נושא הרפורמה במיסוי מקרקעין מקובלות עלינו.
ש' בן-אליהו: יש נושא אחד, נושא מס שבח על דירות, בו אנו קצת הבענו את הסתייגותנו ואגיד מה דעתנו.
ש' בן-אליהו: אתן מספר נתונים: היום, במשק יש כ-225 אלף דירות בשוק הפרטי לשכירות.
ש' בן-אליהו: משרד השיכון נותן ל-168 אלף משפחות השתתפות בשכר דירה.
ש' בן-אליהו: האנשים, שמקבלים ממשרד השיכון השתתפות בדירה בתקציב של קרוב ל-1.3 מיליארדי שקלים, הם אנשים קשי יום.
ש' בן-אליהו: אלה זכאים, משפחות חד-הוריות, נכים, עולים קשישים, זוגות צעירים וכדו'.
ויצמן שירי: האם זה כולל את הדירות של משרד הקליטה?
ש' בן-אליהו: לא.
ש' בן-אליהו: הדיור הציבורי כולל עוד כ-100 אלף דירות.
ש' בן-אליהו: אני מדבר על השוק הפרטי.
ש' בן-אליהו: אם שוק השכירות ילך ויקטן - שכר הדירה ילך ויעלה.
ש' בן-אליהו: שכר הדירה ילך ויעלה - הממשלה תצטרך להוציא יותר תקציבים להשתתפות בשכר הדירה ל-168 אלף המשפחות שמקבלות היום סיוע בשכר דירה.
ש' בן-אליהו: האם שוק השכירות ילך ויקטן בעקבות הרפורמה?
ש' בן-אליהו: למעשה, זו גם שאלה של פסיכולוגיה: האם באמת אנשים יירתעו מהשקעה בדירות?
ש' בן-אליהו: האם אנשים יירתעו מהשארת דירות בשכירות?
ש' בן-אליהו: לכאורה, אם בודקים כל נושא ברפורמה, כל נושא של מיסוי מסויים ברפורמה, המיסוי מיטיב עם מה שהיה בעבר.
ש' בן-אליהו: אבל, במצטבר של כל הדברים יחד, להערכתנו, אנשים יירתעו מהשקעה בדירה מאשר מהשקעה בבנק.
ש' בן-אליהו: למעשה, רתיעתם תוביל למצב שתהיינה פחות דירות להשכרה, שכר הדירה יעלה וכו'.
ש' בן-אליהו: נכון להיום, ממסים, ממס שבח על מכירת דירות, ואינני מדבר על סוחרים אלא על אדם רגיל שמוכר דירה, הגביה היתה שולית.
ש' בן-אליהו: מס שבח על דירות לא הכניס תקבולים למדינה, אלא גרם לדחיית המכירה לאחר ארבע שנים ולא ראו מזה כסף.
ש' בן-אליהו: האם נכון להיום במצב של הרפורמה כן יגבו כספים?
ש' בן-אליהו: - גם זה כמעט ולא.
ש' בן-אליהו: גם לפי תחשיבי ועדת הרפורמה, לא יגבו כספים ממס שבח על דירות אלא בעשורים הרבה יותר מאוחרים.