GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ויצמן שירי: אותם הכתבים שהיו נשארו אותם הכתבים, רק שינו את הפורמט שלהם, את הסטטוס שלהם.
ויצמן שירי: מעבר לזה שום דבר לא השתנה.
ויצמן שירי: אם אני היום צריך ללכת להופיע בתוכנית בוקר, אני עדיין צריך לנסוע לירושלים.
ויצמן שירי: הכל סיפורים.
ויצמן שירי: אני מכבד את אורי פורת.
ויצמן שירי: אני גם מבין שהוא לא יכול להלחם בוועד הקשה של העובדים.
ויצמן שירי: אף אחד לא מוכן לרדת לבאר שבע כי זה מקום "חשוך אל", חיים שם אנשים מהעולם השלישי, וזאת כאשר יושבים כאן 1600 עובדים ברדיוס של 10 קילומטר.
ויצמן שירי: אני לא מקבל את הדבר הזה.
ויצמן שירי: מצידי, עם יד על הלב, שהכל יתפרק לגמרי, שיפזרו את הכל.
ויצמן שירי: אז יכול להיות שהאזרחים שמשלמים ארבעים ומשהו מיליון שקלים בעד האגרה לא ירגישו שהם בור השופכין של מדינת ישראל.
ויצמן שירי: זה מתבטא בכל מה שקשור למדינה.
ויצמן שירי: היה אורי פורת יחד עם כל הצוות לפני חודשיים וחצי, שלושה חודשים בבאר שבע.
ויצמן שירי: הם באו וביקשו סליחה.
ויצמן שירי: ראינו את דוח מבקר המדינה לפני חודש וחצי שמדבר על ההתייחסות של הממשלה לממסד כלפי תושבי הנגב.
ויצמן שירי: צריך להחליט.
ויצמן שירי: היום רבים אנשי הימין על כל גבעה ביהודה ושומרון, את אף אחד לא מעניין מה קורה ברמת חובב, את אף אחד לא מעניין מה קורה בדודאים.
ויצמן שירי: רשות השידור היא עדיין רשות ממלכתית.
ויצמן שירי: אני מציע לפזר את הישיבה הזאת.
ויצמן שירי: חבל על הזמן.
ויצמן שירי: אף אחד לא יעשה שום דבר.
ויצמן שירי: בכל פעם שיצטרכו אותנו להצבעה על איזה שהוא נושא, יביאו את הנייר.
אלי גולדשמידט: מי שאשם בכל הסיטואציה הזאת זאת לא רשות השידור אלא משרדי הממשלה.
אלי גולדשמידט: אני אומר את זה בכאב ובצער.
אלי גולדשמידט: לדעתי יש פה מחדל גדול מאוד גם מכיוון משרד ראש הממשלה וגם מכיוון משרד האוצר.
ויצמן שירי: אז בשביל מה לדון?
ישראל כץ: יש תוכנית.
ישראל כץ: אני מבין למה האוצר פסיבי.
ישראל כץ: האוצר פסיבי כי אין עליו שום אחריות ציבורית.
ישראל כץ: כי מי שאישר את האגרה זה אנחנו.
אמיר לוי: גם שר האוצר אישר את האגרה.
ישראל כץ: שר האוצר היה כאן גורם מתווך.
ישראל כץ: אני זוכר שהיה דיון אחד בממשלה.
ישראל כץ: כשתקבע המסגרת ירדו לפרטים.
ישראל כץ: מה הטעם אם הם יגידו את מי הם מפטרים אם אין את המסגרת.
ישראל כץ: הוועד המנהל, לפי מה שהבנתי, עוד לא סיים את הדיון בנושא.
ישראל כץ: הממשלה פסיבית בעניין.
ישראל כץ: עיקר המעמד שלה היה מותנה בחקיקה, שלפי איך שאני מתרשם לא נתפסת כמתאימה.
ישראל כץ: אין כאן עניין של לריב עם אדם כזה או אחר.
ישראל כץ: זאת המציאות.
ישראל כץ: היחידים שאישרו את האגרה במתכונתה, שזה הכלי היחידי, זה אנחנו.
ישראל כץ: אנחנו אישרנו לגבות מהציבור כסף.
ישראל כץ: האוצר אפילו לא קורא לזה תקציב.
ישראל כץ: אין עליו שום אחריות.
ישראל כץ: מצידו שניקח אגרה של 2000 שקל מאדם.
אמיר לוי: זה לא נכון, כי החלטנו בהחלטת ממשלה שיהיה 5% מקדם התייעלות.
אמיר לוי: זאת לא הצגה נכונה להגיד שלאוצר לא איכפת.
אלי גולדשמידט: כן, אבל זה לא עולה בקנה אחד עם הפסיביות שלך ב-3 החודשים האחרונים.
אמיר לוי: לא, אבל זאת לא הצגה נכונה כשאתה אומר שלאוצר לא איכפת מהאגרה.
אלי גולדשמידט: אתם ישנים בעמידה.
ישראל כץ: לפי מה שאתם מקרינים זה יכול להשאר גם ככה כמה שנים.
ישראל כץ: אני חושב שיש לנו רק 2 כלים, כאשר אחד קשור לאגרה והשני זה הנושא של החקיקה, בעיקר בהיבטים הכספיים.
ישראל כץ: אם לוקחים את דוח גרניט ומאמצים אותו כלכלית זה דבר שמחייב חוק.
אבשלום וילן: הם אמרו שהם הולכים לשנות את חוק רשות השידור.
אלי גולדשמידט: אם אתה רוצה חקיקה לביטול אגרה תגיש הצעת חוק.
צבי הנדל: צריך לעשות הבראה שכולם מסכימים עליה.
צבי הנדל: לפני שלוחצים, לפני שעושים שריר, צריך לתת עוד חודשיים.
אמנון כהן: אולי כדאי שנטיל על אחת מוועדות המשנה לדון בזה.
אמנון כהן: דיברנו אז על הנושא של ערוץ 33.
אמנון כהן: אולי כדאי שנאפשר להם להריץ פרסומות חלקיות, כי אנחנו רואים שלא מעבירים להם כסף.
אמנון כהן: אם רוצים לסגור את התחנה צריך להחליט, אבל אם אנחנו רוצים שהם ימשיכו לעבוד אולי כדאי שניתן להם אפשרות להיות מסחריים.
אורי פורת: אמנון, זה חלק מתוכנית ההבראה.
אמנון כהן: כן, אבל העניין לא זז.
אמנון כהן: בינתיים צריך לעבוד.
אמנון כהן: אני רוצה שנקבל החלטה להעביר להם 7 מיליון שקל, או לקבל החלטה לתת להם לשדר פרסומות.
נחום לנגנטל: אני חושב שגילינו אחריות מיותרת באישור תקציב רשות השידור.
נחום לנגנטל: אני אז אמרתי כאן שלא צריך לאשר את תקציב רשות השידור, אבל אתם באתם אלי בשם האחריות הציבורית שלא יהיו יותר שידורים.
נחום לנגנטל: הרגשתי אז שעובדים עלי ובכל זאת אישרתי.
נחום לנגנטל: אנחנו נמצאים פה אחרי חצי שנה שכמעט שום דבר לא בוצע.
נחום לנגנטל: לאוצר אין עניין ללכת להבראה אמיתית.
נחום לנגנטל: גם ההחלטה שנסגור את רשות השידור לא מטרידה אותו.
נחום לנגנטל: יש הרבה סיבות מהותיות לסגור אותו.
נחום לנגנטל: אם יהיה רק ערוץ מסחרי, בסדר.
נחום לנגנטל: אולי גם ירוצו ערוצים פיראטיים.
נחום לנגנטל: אולי ערוצי הקודש יספקו לנו את מה שרשת ב' לא מספקת לנו.
נחום לנגנטל: לא נורא.
נחום לנגנטל: מבחינת האוצר זה יכול לחיות.
נחום לנגנטל: היו דברים שהיו בחוברת של רשות השידור כמו העניין של הרדיו הדתי.
נחום לנגנטל: נכון לרגע זה הכוונות טובות, הרוח טובה, אבל אין רדיו דתי שמשדר.
נחום לנגנטל: כל מה שאפשר עכשיו לנשוך כדי שזה יכאב, אני בעד.
אלי גולדשמידט: אני הובלתי עם העזרה שלכם מהלך לא לטרפד את הנושא של האגרה, וזה על בסיס התחייבויות, על בסיס זה שיוסי קוצ'יק ישב פה, על בסיס זה שנציגי האוצר ישבו פה, על בסיס זה שרשות השידור ישבה פה.
אלי גולדשמידט: אני הייתי נאיבי ואתם הייתם נאיבים.
אלי גולדשמידט: רצינו לתמוך בשידור הציבורי מתוך הנחה שתהיה תוכנית הבראה,אבל צפצפו עלינו בגדול.
רחמים מלול: את התיאור הממצה, הקולע, האמיתי והמדוייק ביותר על מצבה של רשות השידור היטיב לתאר אורי פורת גם היום וגם בישיבות הקודמות.
רחמים מלול: מבחינתי, כל אחד מאיתנו שמוסיף משהו רק גורע.
רחמים מלול: השאלה עד כמה אורי בעצמו רוצה לשנות את המצב.
יוסף יצחק פריצקי: הוא רוצה.
רחמים מלול: לי יש תחושה שאף לא אחד מהצדדים מעוניין בתוכנית הבראה כלשהי.
רחמים מלול: מדוע האוצר פחות מעוניין מרשות השידור בתוכנית הבראה?
רחמים מלול: כי הוא רואה שהתקציב שלהם מכוסה מ57% אגרה, 4% חסויות, 16% פרסומת וכו' וכו'.
רחמים מלול: אם האוצר לא מקציב אגורה אחת לרשות השידור, מה איכפת לו שהרשות תמשיך להתנהל כמות שהיא.
רחמים מלול: אם היתה איזו שהיא רשת קטנה שהם היו צריכים לתקצב, הם כבר היו מקימים עשרות ועדות מקצועיות, היו דורשים עשרות תוכניות הבראה, חשב מלווה, מבקר וכו' וכו'.
אמיר לוי: יש הבדל בין משרד ממשלה שמנוהל על ידי הממשלה לבין רשות סטטוטורית שלא בכדי לא מנוהלת על ידי הממשלה.
אלי גולדשמידט: אם מערכת בתי המשפט צריכה להתייעל, מישהו מעלה על הדעת שמערכת בתי המשפט מתחילה להיות תלויה כתוצאה מזה?
נחום לנגנטל: אתה לא עושה את זה ברשות שדות התעופה, ברשות הנמלים?
יוסף יצחק פריצקי: תן לאורי פורת סמכות להוציא איגרת חוב, לקחת הלוואה מהבנק כדי לעשות תוכנית ולגמור עניין.
יוסף יצחק פריצקי: אתה מסכים?
רחמים מלול: אמיר, יש לך פה מנכ"ל רשות שבא ואומר לכם: "רבותי, הרשות חולה, אנא רפאו אותה, תקנו אותה".
רחמים מלול: אם יישמו את “תוכנית גרניט” היא תעלה לכם מאות מיליוני שקלים.
רחמים מלול: אתם אומרים לעצמכם: בשביל מה לנו להכנס לצרה הזאת?
רחמים מלול: שהרשות תמשיך לפעול כמות שהיא.
רחמים מלול: יש לה את האגרה, יש לה את תשדירי החסות וכו', ובא לציון גואל.
רחמים מלול: לדעתי אתם עושים לא נכון.
רחמים מלול: אורי, אני חושב שגם מצידכם אין עליה על בריקדות לשם יישומה של תוכנית ההבראה.
רחמים מלול: למה שלא תגידו שאתם סוגרים את הרשות?
אלי גולדשמידט: אין אדם מחלץ את עצמו מבית האסורים.
רחמים מלול: אנחנו היום לאחר מעשה.
רחמים מלול: היינו תמימים, היינו נאיביים והיינו טובים מדי.
אמיר לוי: הם פעם אחת לא ישבו איתנו.
אמיר לוי: 10 פעמים הם ישבו איתנו על קריית רשות שידור.
אמיר לוי: על תוכנית ההתייעלות מאז ההחלטה של ועדת הכספים הם פעם אחת לא ישבו איתנו.
נחום לנגנטל: אלי, הוא אומר דבר חמור.
אלי גולדשמידט: אני שמעתי אותו קודם אומר את זה.
אלי גולדשמידט: אני חושב שגם הוא היה צריך ליזום את זה.
יוסף יצחק פריצקי: אורי, אתה נמצא ברשות חולה והאוצר כנראה לא יעזור לך.
יוסף יצחק פריצקי: תחשוב על השבתת שידורים לכמה זמן.
יוסף יצחק פריצקי: אם לא תנקוט באיזה שהוא צעד דרסטי, הציבור לא יפעיל לחץ.
אלי גולדשמידט: השבתה תמוטט אותם.
יוסף יצחק פריצקי: לא תמוטט אותם.
אלי גולדשמידט: אם יפסיקו לשמוע רשת ב' לחצי שנה, אתה חושב שיחזרו אליה?
יוסף יצחק פריצקי: לא חצי שנה.
יוסף יצחק פריצקי: אורי, תעשה את זה 10 ימים.
אלי גולדשמידט: מזכיר הממשלה התקשר אלינו וביקש להתנצל על זה שהם לא שלחו לדיון אדם מטעמם.
אלי גולדשמידט: יוסי קוצ'יק קודם לכן סיפר לנו שהוא יושב עם הרופאים.
אלי גולדשמידט: אני לא מקבל את הגישה ואת הדרך שבה משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר מתייחסים לנושא הזה.
אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים דיון נוסף בתוך מספר שבועות, אולי בתחילת הפגרה או בסמוך לה.
אלי גולדשמידט: זה שרשות השידור לקתה ולוקה, על זה אין ויכוח.
אלי גולדשמידט: רשות השידור היא הגוף שאותו צריך להבריא.
אלי גולדשמידט: אין מנוס מרשות שידור ממלכתית.
אלי גולדשמידט: הגופים שצריכים לפעול להבראתה של הרשות זה משרדי הממשלה הנוגעים בעניין, וזאת מבלי לפגוע באובייקטיביות שלה ומבלי שזה יחשב כהתערבות פוליטית.
אלי גולדשמידט: אני אמרתי לך, אמיר,שהדוגמה שנתת היא לא לעניין, כי מחר תבריא את מערכת בתי המשפט וזה לא ייחשב כאילו אתה פוגע בעצמאות שלהם.
אלי גולדשמידט: כשאתה משלם משכורת לשופטים, אז השופטים בעד המדינה ונגד האזרח?
אלי גולדשמידט: שטויות.
אלי גולדשמידט: אנחנו במערכת שהאוצר הוא זה שאחראי לה.
אלי גולדשמידט: לא יתכן ש-3 חודשים, 4 חודשים האוצר ומשרד ראש הממשלה לא פועלים.
אלי גולדשמידט: מילת ההגנה היחידה שיש לי על משרד ראש הממשלה שהם הכינו את הצעת החוק בנושא רשות השידור.
אלי גולדשמידט: זה לא בא במקום תוכנית הבראה.
אלי גולדשמידט: כרגע זה לא עול על אוצר המדינה, אבל זה עול על תקציבו של כל אזרח ואזרח במדינת ישראל שחייבים לשלם את האגרה.
אלי גולדשמידט: המחיר הגבוה נגזר, בין היתר, מהעובדה שרשות השידור לא הבריאה.
אלי גולדשמידט: אין לי ספק שרשות שידור מצומצמת יותר בכוח האדם שלה יעילה יותר וטובה יותר.
אלי גולדשמידט: היא תגרום לכך שעלות האגרה מבחינת האזרח תרד.
אלי גולדשמידט: לנו כרגע אין מה לעשות.
אלי גולדשמידט: אני לא רוצה להשתמש כרגע בהצעת החוק של בני אלון כגרדום או כאיזה שהוא איום, אבל אני רואה אותנו נגשים לתקציב של שנה הבאה מתוך בסיס של חוסר אמון במשרד האוצר ובמשרד ראש הממשלה בעניין הזה.
אהוד כותן: לא מצפצפים על רשות השידור ולא על ההבראה של הרשות.
אהוד כותן: במהלך 3 חודשים האחרונים עסקנו בזה הרבה.
אלי גולדשמידט: בצד הכלכלי בכלל לא נגעתם.
אלי גולדשמידט: התעסקתם בשאלות המבניות של כיצד צריכה להתנהל רשות שידור.
אלי גולדשמידט: זה חשוב.
אלי גולדשמידט: בזה עוסק צוות של משפטנים.
אלי גולדשמידט: זה החלק הקל.
אלי גולדשמידט: לעסוק בדברים האמיתיים, שזה הכסף וכל זה, לא עסקתם.
אהוד כותן: אנחנו חושבים שהדברים משולבים זה בזה.
אהוד כותן: אנחנו מאמינים שבלי השינויים המבניים לא יכולה להיות הבראה אמיתית לרשות השידור.
אהוד כותן: אנחנו לא רק מאמינים, אנחנו גם עושים.
אהוד כותן: זה תנאי.
אלי גולדשמידט: למה זה תנאי?
אלי גולדשמידט: למה השאלה אם יהיה עורך אחד לרשות השידור או שני עורכים – אחד לרדיו ואחד לטלוויזיה – זה מה שמשפיע על השאלה של קיומם של 14 ועדים וקיומם של עובדים שחיים עם הסכמי שכר שאם הם יוצאים מהמערכת הם הולכים לחיות בשכר רעב?
אלי גולדשמידט: מה הקשר בין זה ובין זה?
אלי גולדשמידט: יש לך פה בעיה קונקרטית שצריך להבין אותה, בלי שום קשר לשאלה איזה סוג של עריכה יהיה לרשות השידור ואם תהיה מעורבות לממשלה במינוי מנכ"ל רשות שידור או לא.
אלי גולדשמידט: זה עולה הרבה כסף.
אלי גולדשמידט: אלה נושאים מאוד חשובים שצריך לטפל בהם וטוב שאתם מטפלים בהם, אבל מול זה יש נושא קונקרטי של ניהול שוטף, של תקציב שצריך להחזיק עודף עצום של אנשים, שלאנשים האלה אין אלטרנטיבה מבחינת לצאת לפרישה מוקדמת כיוון שהם יצטרכו השלמת הכנסה בביטוח הלאומי.
אלי גולדשמידט: זאת בעיה שצריך לתת לה פתרון כואב, כי זה פתרון של כסף.
אלי גולדשמידט: נוח יותר להתעסק עם הבעיה הקלה, שזה הנושא של רשות השידור – המבנה, הסמכויות.
אלי גולדשמידט: בנושא הקשה לא נגעתם.
אלי גולדשמידט: אתה לא תספר לי שזה קשור אחד בשני כי זה קשקוש.
אלי גולדשמידט: יש פה התחייבות של יוסי קוצ'יק שהנושא יטופל ואתם תדווחו כל 3 חודשים.
אלי גולדשמידט: הייתם צריכים לבוא הנה.
אלי גולדשמידט: אני נתתי אמון במשרד ראש הממשלה ובהתחייבות של המנכ"ל,
אלי גולדשמידט: שאני מכיר אותו לפחות 15 שנה, אבל הוא צפצף עלי איתכם ביחד מלמעלה.
אבשלום וילן: אתה לא היית בדיון.
אבשלום וילן: אנחנו הצענו לקוצ'יק את עזרתינו.
אבשלום וילן: אנחנו גם אנשי ציבור.
אבשלום וילן: חשוב לנו לשמור על רשות השידור כרשות ציבורית.
אבשלום וילן: חשוב לנו שיהיו ערוצים ציבוריים.
אבשלום וילן: אתם הבאתם טיוטת הצעת חוק שאוי לקורא אותה.
אבשלום וילן: אתם לא עשיתם דבר.
אבשלום וילן: אתם זילזלתם במוסד הזה.
אבשלום וילן: ישב פה קוצ'יק, ידידינו, פעם, פעמיים ושיכנע.
אבשלום וילן: אי אפשר לעשות צחוק מהכנסת.
אבשלום וילן: אתם רשות מבצעת, אנחנו רשות מחוקקת.
אבשלום וילן: תעביר לבוס שלך, שבטנם של החברים הטובים ביותר שלו פה בוועדה מלאה.
אלי גולדשמידט: אני אקיים ישיבה נוספת.
אלי גולדשמידט: אני מצפה שלישיבה הבאה יבוא יוסי קוצ'יק ולא ישלח שליחים.
אלי גולדשמידט: הצעת חוק רשות השידור (תיקון – ביטול אגרת הטלוויזיה), התשנ"ט-1999
בנימין אלון: בהתאם לדוח שהוצג זה עתה בישיבה, האגרה היא 57% מתקציב רשות השידור.
בנימין אלון: אני מציע 3 מקורות תקציב חלופיים: 1.
בנימין אלון: הגדלת סעיף הפרסומות.
בנימין אלון: כרגע הוא 16% והוא מתרכז רק ברדיו.
בנימין אלון: אני מציע להעביר אותו גם לטלוויזיה בשידורים המסחריים.
בנימין אלון: כשקונים זכיון בכדורגל וזה עולה הרבה כסף, אין סיבה שלא יהיה פירסום.
בנימין אלון: צריך להגדיל את תשדירי השירות והחסויות השונות, שהם כרגע רק 4%.
בנימין אלון: 2.
בנימין אלון: שידורי איכות, שאנחנו חפצים ביקרם, יהיו על חשבון התקציב, אבל כדי לשמור על עצמאות רשות השידור יש לעשות את זה בבכורה מקורית.
בנימין אלון: 3.
בנימין אלון: דוגמת צ'אנל 4 של כל הזכיינים, הן של הלווינים, הן של הכבלים והן של שידורים אחרים.
בנימין אלון: שלושת המקורות האלה יחדיו מהווים מקור בשפע, אפשר אפילו לחסוך.
מוטי לוי: אגרת שידור קיימת בכל רשויות השידור הממלכתיות באירופה.
מוטי לוי: זה מקור המימון העיקרי של כל הרשויות האלה.
מוטי לוי: ישראל לא שונה ממדינות אירופה.
מוטי לוי: זה מבטא את העצמאות של הרשות.
מוטי לוי: אין היום שום אלטרנטיבה אחרת, בעידן שיש תחרות מסחרית של כל הערוצים המסחריים, להביא את המימון לעסק הזה.
מוטי לוי: התקציב של ערוץ ממלכתי אחד בפורטוגל, שהציעו לו לעבור להיות מסחרי ולהמיר את האגרה בפירסומת, קטן ב-50%, כי הוא לא הצליח להביא את הפרסומת בתנאי עבודה ובכלים שהיו לו.
מוטי לוי: כעבור שנתיים התקציב שלו ירד ב-25%.
מוטי לוי: בסופו של דבר בשנה השלישית החליטו לממן אותו מתקציב המדינה.
מוטי לוי: זה היה המודל של הטלוויזיה הפורטוגזית, שהחליטה לעשות את הצעד של המרת אגרה בפרסומת מסחרית בעידן של תחרות מול גופים מסחריים מאוד מאוד יעילים ומאוד מאוד אגריסיביים.
מוטי לוי: כנראה אין סיכוי לגוף ממלכתי שצריך לשדר תכנים ממלכתיים במאבק מול הגופים המסחריים על שוק הפרסומת.
חנה מצקביץ: אני כבר אמרתי גם בישיבות הקודמות שהביטול של האגרה זה מכת מוות לרשות השידור כרשות ציבורית.
חנה מצקביץ: בכל מדינות אירופה ומדינות העולם הרשויות הציבוריות ממומנות ברובן מאגרה.
חנה מצקביץ: אני לא חושבת שמי שרוצה רשות שידור ציבורית רוצה שהיא תחיה כולה מפרסומות, כי אז היא הופכת להיות לרשות מסחרית ולא רשות ציבורית.
אמיר לוי: העצמאות של רשות השידור חשובה, היא מקבלת ביטוי לכך באישור האגרה.
אביגדור ליברמן: אני מלווה את רשות השידור 4 שנים.
אביגדור ליברמן: משרד האוצר מוכן לקצץ בכל המשרדים חוץ מאשר ברשות השידור.
אמיר לוי: לגבי גובה האגרה יש מקדם התייעלות.
צבי הנדל: עצם החוק ברור ומקורות המימון ברורים.
צבי הנדל: אני מדבר על הטקטיקה.
צבי הנדל: אם אנחנו רוצים קצת להזיז את העניין, אני מציע שנעביר את זה.
בנימין אלון: אני יכול לדרוש את זכותי התקנונית שתהיה הצבעה, אלא אם כן אתה משתמש בסמכות שלך כיו"ר.
בנימין אלון: גם אם אני לא עובר, זה מגיע למליאה.
בנימין אלון: אני מעדיף את ההתמודדות הזאת עם המליאה.
ישראל כץ: בגלל שאין לנו אפשרות לפתרונות ביניים ואנחנו רק רוצים להניע רצון של אחרים, אין לנו ברירה אלא לאשר לבני להעלות את זה לקריאה ראשונה, ותוך כדי זה לראות איך התהליכים מתפתחים, אחרת אנחנו לא מייצגים את הציבור.
אביגדור ליברמן: היו 4 ועדות בדיקה לרשות השידור, כאשר כל פעם רשות השידור הבטיחה שהיא תתייעל והיא תבדוק.
אביגדור ליברמן: דיברו פה על רשות ציבורית יעילה.
אביגדור ליברמן: שנים סוחבים את העניין ועובדים על כל הציבור.
אביגדור ליברמן: רשות השידור זה הגוף הכי לא יעיל במדינה.
אביגדור ליברמן: אם היה מישהו באופן פרטי מנהל בצורה כזאת את רשות השידור, לדעתי לא היו מחזיקים אותו יום אחד בעבודה.
אביגדור ליברמן: כל צורת ההתארגנות, כל התכנון הארגוני זה דבר חסר תקדים.
אביגדור ליברמן: גם בארץ, בניגוד לכל המדינות האחרות, יש תקדימים אחרים.
אביגדור ליברמן: רוב האוכלוסייה לא משתמשת ברשות השידור.
אביגדור ליברמן: היום, בעידן הלוויני, רוב אוכלוסיית מדינת ישראל לא משתמשת בערוץ הראשון.
אביגדור ליברמן: השידורים הכי יקרים של אליפות אירופה שהגופים הפרטיים לא מרשים לעצמם לרכוש, ערוץ 1 כן רוכש.
אורי פורת: קיבלנו את זה בחינם.
צבי הנדל: זאת דווקא דוגמה לא טובה.
אביגדור ליברמן: אחרי כל דוחות רשות השידור שמדברים על יעילות של הרשות הזאת, הגיע הזמן, מעבר לדיבורים, לעשות, אחרת שום דבר לא ייעשה אף פעם.
רחמים מלול: בני, אתה אמרת שהכנסה אלטרנטיבית לרשות השידור תהיה מפרסומות.
בנימין אלון: לא, רק בחלק המסחרי.
רחמים מלול: אתה הופך את זה בהכרח לערוץ כמעט מסחרי.
בנימין אלון: בחלק המסחרי, לא בחלק האיכותי.
ויצמן שירי: שזה יהיה ערוץ מסחרי.
ויצמן שירי: מה אתם נבהלים ממסחרי.
יאיר אלוני: את שידורי הספורט אנחנו משדרים כחלק מאירגון השידור האירופי, שמונה 62 מדינות.
יאיר אלוני: העלויות מתחלקות בין המדינות.
יאיר אלוני: כל גורם מסחרי היום משלם פי 4 ופי 5 עבור זכויות.
יאיר אלוני: אילו השידורים האלה היו משודרים בערוץ המסחרי, תוך כדי המשחקים ותוך כדי התחרויות הייתם רואים פרסומות ולא משחקים ולא תחרויות.
יאיר אלוני: צ'אנל 4 בבריטניה ממומן מפרסומת.
יאיר אלוני: הוא היה בזמנו נסמך על שולחן הרשות המסחרית שמימנה אותו, אבל כשהוא עמד על רגליו הוא התחיל להיות ממומן מפרסומות.
אלי גולדשמידט: אני לא רוצה באופן לא הוגן לנצל את הסמכות שלי לא להצביע היום ולדחות את זה ללא גבול.
אלי גולדשמידט: היום סיימנו מחצית דיון עם רשות השידור בנושא ההתייעלות.
אלי גולדשמידט: אנחנו צריכים לקיים דיון נוסף בשבועות הקרובים.
אלי גולדשמידט: אני מציע שההצבעה תעשה כאשר נקיים את הדיון הנוסף.
אלי גולדשמידט: אולי כשמשרד ראש הממשלה ומשרד האוצר ישמעו את הלך הרוח שישנו פה הם יבואו אלינו עם הצעות יותר קונקרטיות שיקלו עלי לשקול את שיקול הדעת הנכון ביחס לעניין.
אלי גולדשמידט: אני בינתיים דוחה את ההצבעה.
אלי גולדשמידט: אני אעשה את ההצבעה עוד לפני היציאה לפגרה.
בנימין אלון: תעשה את ההצבעה ותעביר את זה למליאה אחר כך.
אלי גולדשמידט: אני רוצה שיעבור פה מסר מסויים בשבועיים הקרובים באמצעות נציגי הממשלה.
אלי גולדשמידט: אולי הם יבואו וישנו את פני הדברים ואולי לא.
אלי גולדשמידט: שנויים בתקציב לשנת 2000.
אלי גולדשמידט: בקשה של שר האוצר מ-28.6.2000: " אני מודה לך על העלאת הצו להארכת תוקפם של איזורי פיתוח זמניים לפי החוק לעידוד השקעות הון.
אלי גולדשמידט: נדרש אישור בישיבת ועדת הכספים בהקדם".
אלי גולדשמידט: אנחנו דנו בזה לפני שבוע.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת ויצמן שירי ביקש התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט: אנחנו נענינו לבקשה.
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי נימק את זה בהקשר של מתן עדיפות לנגב ולגליל.
ויצמן שירי: היות ואין לנו כוועדת כספים עניין לתקוע כל מיני פרוייקטים שכבר יצאו לדרך, אנחנו נאשר את הבקשה עד סוף אוגוסט.
ויצמן שירי: במידה וחוק עידוד השקעות הון בחודש אוגוסט לא ישתנה, אני אראה את עצמי, יחד עם החברים שלי, כמי שיתנגד בצורה ברורה לכך שתבקשו הארכה נוספת.
אלי גולדשמידט: אני מבקש להעביר את הדברים של ויצמן שירי לידיעתו של יוסי קוצ'יק, מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר העברה תקציבית מס' 193: מיליון שקל ושני תקני כוח אדם לבתי הדין הרבניים.
רוני ארד: היה סיכום עם שר האוצר ושר הדתות בנושא תקני כוח האדם לבתי הדין הרבניים.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד –0 אושר
איוור קירשנר: יש פנייה ממנהל בתי הדין הרבניים להקדים את האישור של העודפים המחוייבים לבתי הדין הרבניים.
אלי גולדשמידט: עודפים לבתי הדין הרבניים, בקשה מספר 22010.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר מספר פנייה 198:
אלי גולדשמידט: שימוש ברזרבה הכללית – העברה של 72 מיליון 480 שקל בהרשאה להתחייב ברזרבה כללית למשרד הבריאות, על מנת לתקצב סיוע לבתי חולים ממשלתיים בגין ביטוח רשלנות רפואית; לתקציב להערכות מד"א לביקור האפיפיור; להתאים את תקציב משרד הבריאות לסיכום בנושא "באג 2000"; להגדיל ההעברה לקופ"ח לאומית בגין רפואה מונעת לעולי אתיופיה ולבצע שינויים פנימיים נוספים בתקציב המשרד.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר פנייה מס' 202: שינויים פנימיים בתקציב הפיתוח של אגף המכס.
יוליה אלברטון: אין פה תוספת תקציב.
יוליה אלברטון: זה בסך הכל שינויים פנימיים בתוכניות מחשוב של תקציב המכס.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד – 0 אושר
אביב לוי: כל הסעיפים הקטנים זה כל מיני העברות פנימיות.
אלי גולדשמידט: ו-12 מיליון הרשאה להתחייב?
אביב לוי: מענקים משלימים בכל הנושא של הרפורמה ברפת, מטעים וכיוצא בזה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר
אביב לוי: מס רכוש הם אלה שינהלו את המנגנון.
יעקב ליצמן: יש כאן הודעה על מימון פינוי עודפי ביצים.
אלי גולדשמידט: זה בא במסגרת 21 יום.
אביב לוי: זה מחכה פה בוועדה.
אביב לוי: כבר ניסחנו את הפנייה.
אלי גולדשמידט: אתה מוכן להציג את זה?
אביב לוי: הגענו לסיכום עם מועצת הלול ומשרד החקלאות.
אלי גולדשמידט: מה המספר של הפנייה?
יעקב ליצמן: 32023.
אלי גולדשמידט: על כמה כסף מדובר?
יעקב ליצמן: מיליון 64.
אלי גולדשמידט: לפינוי עודפים בקו העימות, מי בעד, ירים את ידו?
אלי גולדשמידט: אני מקדם בברכה את שר האוצר, את מנכ"ל משרד האוצר ואת חברי הוועדה שנמצאים כאן.
אלי גולדשמידט: הישיבה היא על בסיס בקשתו של שר האוצר.
אלי גולדשמידט: בניגוד למה שראינו הבוקר, שר האוצר תמיד מגיע אלינו לוועדה מיוזמתו וברצון.
אלי גולדשמידט: על סדר היום: דיווח על ביצוע תקציב 1999 וסקירת מצב המשק 2000-2001.
אלי גולדשמידט: אני מעריך שהמצב הפוליטי הנוכחי מאוד יקשה להעביר את הרפורמה כולה או מקצתה.
אלי גולדשמידט: אני חושב שהדבר הזה לא נעוץ לא בעבודתה של ועדת בן-בסט, לא בעבודתו של שר האוצר ולא בעבודתנו.
אלי גולדשמידט: יש מצב קשה מאוד מבחינה פוליטית.
אלי גולדשמידט: אני הייתי מעדיף שהרפורמה הזאת תבוא בשעה של יציבות פוליטית.
אלי גולדשמידט: אם אכן תושג בתוך שבועיים ימים יציבות פוליטית, מה שלא נראה לי סביר כרגע, אז ברור שאין בעיה לעשות את זה, אבל אם לא תושג אותה יציבות פוליטית, אני חושש שלדיונים עצמם ייכנסו שיקולים שלא בהכרח יהיו שיקולים ממן העניין.
אלי גולדשמידט: הייתי מציע ששר האוצר יבחן את המצב ויחליט אם הוא הולך קדימה עם הנושא של הרפורמה, או שהוא משהה את העניין לתקופה שתהיה יציבות פוליטית.
אלי גולדשמידט: כרגע נראה לי שהכף נוטה למצב שבו לא תהיה יציבות פוליטית ויהיה קשה מאוד להעביר את הרפורמה במתכונת הקיימת.
אלי גולדשמידט: אם תביא את זה לכנסת וזה יעבור בקריאה ראשונה, אנחנו כוועדת כספים נעשה את הכל על מנת להעביר את זה.
אלי גולדשמידט: אני רק לא יכול להתחייב לשום תוצאה כזאת או אחרת.
נחום לנגנטל: אני חושב שפה בוועדה כן אפשר להגיע להבנות.
נחום לנגנטל: אדוני שר האוצר, תעשה איתנו הידברויות כדי שנוכל להיות פה בוועדת הכספים כן אחראים למשק המדינה, כי במשק אי אפשר לקחת הפסקה לכמה חודשים.
אלי גולדשמידט: אני לא דיברתי על תקציב המדינה.
האוצר אברהם  שוחט: יש לנו כרגע 3 וחצי שבועות של עבודה פנימית בצד תזכיר הצעת החוק.
האוצר אברהם  שוחט: באגפים השונים, בעיקר באגף מס הכנסה, עובדים על החקיקה של אותם חלקים שנבחרו.
האוצר אברהם  שוחט: יש היום ישיבת ועדת שרים כדי לאשר את הדברים.
האוצר אברהם  שוחט: אני מודע לבעייתיות שיכולה להיות בכנסת, אבל אני חושב שאף אחד מאיתנו לא יכול לתאר בדיוק איזה כנסת תהיה, איזו קואליציה תהיה, האם יהיו בחירות, לא יהיו בחירות, ולכן אני עושה את ההכנה כאילו שאין בעיה.
האוצר אברהם  שוחט: אני מודע לזה שבנקודת הזמן שההכנה תסתיים אני אצטרך להסתכל ימינה ושמאלה ולראות מה קורה בתוך העניין, אבל בשום פנים ואופן לא הייתי מקבל כרגע את ההחלטה לעצור את כל התהליך.
האוצר אברהם  שוחט: עצירת התהליך משמעותה שאי אפשר יהיה להביא את זה.
האוצר אברהם  שוחט: אני עושה את כל הפעולות שצריך לעשות.
האוצר אברהם  שוחט: כרגע זאת עבודה פנימית.
אלי גולדשמידט: אני מציע להסתפק בדברים האלה.
אלי גולדשמידט: אף אחד לא נתן פה שום הצהרה רסמית.
האוצר אברהם  שוחט: אני הייתי יושב-ראש ועדת כספים מטעם האופוזיציה כמעט שנה שלמה והעברתי תקציב.
האוצר אברהם  שוחט: למרות שהייתי באופוזיציה ידעתי להיות מספיק אחראי כדי להעביר תקציב.
האוצר אברהם  שוחט: אם חס וחלילה יווצר מצב שיצטרכו להעביר תקציב ותהיינה בחירות, עדיין לחברי הכנסת תהיה אחריות לעשות את זה.
האוצר אברהם  שוחט: התחייבתי שאחרי כל ישיבה בממשלה –כידוע לכם יש 4 ישיבות בנושא התקציב – אני אבוא לוועדת הכספים ואציג מה שהציגותי בממשלה.
האוצר אברהם  שוחט: הישיבה בממשלה התייחסה למה שקרה במשק ב-1999, שזה דבר כמעט טכני, ומה הערכה של האוצר לשנת 2000 ו2001.
האוצר אברהם  שוחט: זה מבטא הרבה מאוד פרמטרים שאנחנו רוצים לבוא איתם עם התקציב לשנת 2001.
האוצר אברהם  שוחט: הערכה שלנו של ביצוע 2001 היא מעל ומעבר לציפיות שהובעו על ידי חלק גדול מהאנשים במערכת, ומעל ומעבר להערכות שאנחנו בעצמינו הנחנו על שולחן הכנסת לקראת שנת 2000.
האוצר אברהם  שוחט: הדבר הגדול ביותר זה כמובן הגידול בתוצר.
האוצר אברהם  שוחט: אנחנו מניחים שהוא לא יהיה 3% אלא בסביבות 4 וחצי אחוז.
האוצר אברהם  שוחט: האבטלה תרד בקצב יותר מהר ממה שהנחנו.
האוצר אברהם  שוחט: הנחנו שזה יהיה 8.7%, כאשר כעת אנחנו חושבים שזה יהיה 8.5%.
האוצר אברהם  שוחט: הייצוא גדל במספרים מפליגים, הרבה יותר ממה שהנחנו קודם.
האוצר אברהם  שוחט: התמונה של המשק כתמונת מקרו היא תמונה הרבה יותר טובה, פי כמה יותר טובה מהביקורת שהיתה על המשק ועל התקציב.
האוצר אברהם  שוחט: לא מעט אנשים מהממשלה, מהכנסת ומהעתונות אמרו שהתקציב הזה יגדיל את האבטלה, יגרום שלא תהיה צמיחה.
האוצר אברהם  שוחט: כולכם קראתם שהרייטינג של מדינת ישראל עלה לראשונה מזה 5 שנים.
האוצר אברהם  שוחט: צריך להבין שהרייטינג הזה זה לא כדי שנהיה מלכת יופי יותר יפה או פחות יפה, לרייטינג הזה יש משמעויות כלכליות גדולות מאוד: מדובר על עלות הגיוס של ההון.
האוצר אברהם  שוחט: בשבילינו, בשביל הפירמות הישראליות בעולם, מדינה עם רייטינג זה דבר חשוב מאוד.
האוצר אברהם  שוחט: בסיבות כתוב שהאינפלציה נמוכה, שהתקציב מרוסן, שיש לנו תעשיית היי-טק מתפתחת, שיש לנו רפורמות במשק, כולל רפורמות במיסוי, וגם, למרות הקשיים, תהליך מדיני חיובי.
האוצר אברהם  שוחט: לא כתבו את זה במשרד האוצר, אלא כתבה את זה חברה שעוסקת בזה בכל העולם.
ורד כהן: יש לנו אינדיקטורים חודשיים לפי התחומים שאותם מפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
ורד כהן: כל אחד מהאינדיקטורים החודשיים התפרסם עד מועד שונה.
ורד כהן: אחד התפרסם עד מאי, כאשר היו כאלה שהתפרסמו עד אפריל.
ורד כהן: בגדול, מה שמעניין אותנו כרגע זה שיעור הגידול בששת החודשים האחרונים שפורסמו, לעומת התקופה המקבילה אשתקד.