GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה קורניק: זה מופיע בניירות שלפניכם.
משה קורניק: אני אעשה את זה בקצרה.
משה קורניק: אני חוזר עכשיו מסיורים בגרמניה ובצרפת, במדינות שאחוז העצמאיים בהן הוא 8% והוא בסימן עלייה.
משה קורניק: בישראל שיעור העצמאיים הוא 18% והיא אחת המדינות שבהן מספר העצמאיים הוא הגבוה ביותר.
משה קורניק: אני חושב שראשונה היא איטליה, שם אחוז העצמאים הוא 20%, ולאחר מכן יוון.
משה קורניק: היינו בפגישה עם שר העבודה הגרמני והוא הודיע שהם הולכים לעשות שם ביטוח אבטלה לעצמאיים.
משה קורניק: אותו הדבר עושה ממשלת צרפת.
משה קורניק: אני רוצה להסביר גם מה ההיגיון בביטוח אבטלה או פיצויי פיטורין לעצמאיים.
אברהם הירשזון: זאת אומרת שגם שם אין עדיין ביטוח אבטלה.
משה קורניק: אין.
משה קורניק: ביטוח אבטלה יש היום רק בשתי מדינות בעולם, אחת מהן היא לוכסמבורג.
משה קורניק: אבל יש שם מצד שני פיצויי פיטורין לעצמאי.
משה קורניק: עצמאי יכול להפריש לעצמו משכורת בשנה ורק אם הוא סוגר את העסק, או אחרי 15 שנים, הוא יכול להוציא את זה.
משה קורניק: היום אצלנו אין דבר כזה בכלל.
משה קורניק: לעצמאי אין שום ביטחון סוציאלי.
משה קורניק: יוצאים מתוך הנחה שעצמאי הוא גנב ומיליונר.
משה קורניק: משהו משנות הארבעים נשמר.
אלי גולדשמידט: אף אחד לא חושב כך.
משה קורניק: עובדה שהחוקים לא השתנו.
משה קורניק: באירופה - בארצות-הברית זה קיים כבר מזמן - הבינו - לא כמו אבא שלי שהיה חבר אגד, דרום יהודה, נכנס לאגד, מת באגד, מהתחלה עד הסוף.
משה קורניק: בעולם היום ברור שאדם יחליף במהלך חייו מספר מקומות עבודה.
משה קורניק: יתרה מזאת, הוא גם יחליף מספר מקצועות במהלך חייו, לא רק את מקומות עבודתו.
משה קורניק: לצורך זה חייבת להיות מוביליות בשוק העבודה.
משה קורניק: כלומר, מעבר מסטטוס לסטטוס צריך להיות רישומי בלבד.
משה קורניק: שם המשחק זה מוביליות בשוק העבודה.
משה קורניק: יום אחד אתה שכיר, יום אחד אתה עצמאי, יום אחד אתה עובד על חוזה מיוחד.
משה קורניק: לכן בכל הנושא של התנאים הסוציאליים צריך להיות קו ישר לכולם.
משה קורניק: מה שיש לאחד, יש לשני.
משה קורניק: ואני לא מוסיף לזה כבר גם את הצד הערכי.
אלי גולדשמידט: אני מבקש שבנושא ענף הבנייה תעשו את הסקירה יחסית בקצרה כי אנחנו כבר שעה ו10- דקות שומעים הרצאה וקשה להתרכז.
אורי דורי: נעשה את זה בדיוק 5 דקות, במהירות.
אורי דורי: כפי שאמרתי, ענף הבנייה ירד בהיקפים שלו במשך השנים האחרונות ב40%-.
אורי דורי: אנחנו הגענו לרמה שבה סך כל התחלות הבנייה ירדו ל33,000- לשנה.
אורי דורי: אנחנו נמצאים בסיום הרבעון השלישי ותחילת הרבעון האחרון.
אורי דורי: אנחנו עומדים בסדר גודל של 33,000 התחלות בנייה באומדן עד סוף השנה, שזה מספר נמוך מאוד.
אורי דורי: מאז סוף שנות ה80- לא הכרנו מספרים כאלה.
אברהם הירשזון: מה יתרות המלאי שיש לכם?
אורי דורי: תיכף נגיע ליתרות המלאי.
אורי דורי: מבחינת מכירת דירות: קצב המכירות ברבעונים הראשון והשני גבוה יותר מאשר היה בשנה שעברה.
אורי דורי: אני חייב להגיד שהנתון האחרון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שהתפרסם היום מראה שקצב העיסקאות - "עיסקאות" זה גם דירות יד שניה והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מודדת את זה לפי תשלומי מס רכישה - עלה לקצב שאנחנו הכרנו אותו לפני יותר משנתיים, של יותר מ100,000-.
אורי דורי: חבר הכנסת שטרית, מי שהיה שר האוצר עד לאחרונה, מכיר את המספרים האלה מקרוב.
אורי דורי: היינו בקצב של 85,000 ועלינו לקצב של 100,000.
אורי דורי: עיקר העיסקאות הן בדירות יד שניה, אבל זה מבשר על משהו.
אורי דורי: לגבי מלאי הדירות הלא מכורות, בתשובה לשאלתך לגבי המלאי, סך הכל אנחנו מדברים על משהו כמו 27,000 דירות לא מכורות מתוך כ80,000- דירות בתהליך.
אורי דורי: אבל יש פה רמאות מסויימת.
מאיר שטרית: של איזה חלק מהדירות?
מאיר שטרית: הדירות הלא גמורות?
אורי דורי: לא.
אורי דורי: בסך הכל דירות בתהליך.
אורי דורי: זאת אומרת, מיסודות ועד גמר.
אורי דורי: בשלבי בנייה שונים.
מאיר שטרית: האם יש לך פירוט של החלקים האלה?
אורי דורי: תיכף אני אתן את זה.
אורי דורי: הדבר המעניין הוא איזורי הביקוש.
אורי דורי: באיזורי הביקוש יש בתהליך כ65,000- דירות.
אורי דורי: מתוכן בסך הכל יש כ11,600- לא מכורות.
אורי דורי: כלומר מדובר על 20% בערך, שזה המספר הכי נמוך שאנחנו מכירים משנות ה80-.
אורי דורי: לא היה לנו מעולם מצב שהיה מלאי כזה קטן.
אורי דורי: מספר הדירות הגמורות הלא מכורות באיזורי הביקוש הוא פחות מ1,000- יחידות, לשאלת חבר הכנסת הירשזון.
אורי דורי: באיזורי הפריפריה המספר הרבה יותר גבוה.
אורי דורי: אין לנו את המספרים המדוייקים, אבל מדובר על סדר גודל של 4,000 דירות.
אורי דורי: רואים שמבחינת מספרי העולים יש קו מגמה שמגיע היום לסדר גודל של כ70,000-.
אורי דורי: יש תחזיות ל75,000- עולים בשנה הבאה.
אורי דורי: התחלות בנייה שלא למגורים: אנחנו רואים שהיתה ירידה דרמטית.
אורי דורי: משנת 1995/96, כשהיינו ב3.5- מיליון מטר מרובע, ירדנו ל1.9- מיליון.
אורי דורי: מה אנחנו חושבים שצריך לעשות כדי לעודד את הענף?
אורי דורי: כפי שאתם יודעים, כאשר הענף הזה מתרומם הוא סוחב אחריו הרבה ענפים אחרים.
אורי דורי: באירופה נהוג להגיד שזה ענף שכאשר הוא קולט עובד אחד, בענפים אחרים נקלטים עוד שניים.
אורי דורי: אלה המספרים האירופאים ואני מניח שמה שקיים אצלם קיים גם אצלנו.
אורי דורי: אף אחד לא עשה אצלנו מחקר בעניין הזה.
אורי דורי: אני רוצה להזכיר לכם שבענף הזה עובדים 210,000 עובדים ישראלים, רק 37,000 עובדים זרים, ו25,000- פלשתינאים.
אורי דורי: ירדנו במספר העובדים הישראלים בענף ב30,000- בשנתיים האחרונות.
אורי דורי: לפני כן עבדו בענף 240,000 ישראלים.
אורי דורי: בשנתיים האחרונות עבדו בענף כ60,000- עובדים זרים והיום רק 37,000.
אורי דורי: מה אנחנו חושבים שצריך לעשות כדי לעודד את הענף הזה, כדי שייצא לדרך וייבנה ולא יכנס למצב של חוסר דירות או עלייה של מחירי הדירות, שלא טוב לענף ולא טוב למשק?
אורי דורי: אנחנו חושבים שצריכים ליישם את הרפורמה בשוק ההון ולדאוג להפנות את קרנות הפנסיה לשוק ההון.
אורי דורי: אני לא צריך להגיד את זה לחבר הכנסת שטרית, שר האוצר לשעבר, שראה איתי עין בעין בעניין הזה.
אורי דורי: ניסינו לעשות משהו בעניין ולא הצלחנו בשל חוסר זמן.
מאיר שטרית: הייתי צריך עוד שנה.
אורי דורי: לדעתי אפשר לעשות משהו בעניין.
אורי דורי: אפשר להפנות את הכספים האלה לשוק ההון ולהפנות אותם בעיקר למשכנתאות, כי אלה הכספים שיכולים לאפשר לבנקים למשכנתאות לתת משכנתאות סבירות בגובה של 90% ממחיר הדירה.
אורי דורי: אין צורך שהמדינה תסבסד משכנתאות.
אורי דורי: אלה המקורות ארוכי הטווח הכי מתאימים.
אורי דורי: צריך להקים שוק משני למשכנתאות.
אורי דורי: ועדת הכספים בקדנציה הקודמת אישרה את רוב הצעדים שצריך לעשות ורוב הצעדים נעשו.
אורי דורי: יש להגדיל את ההשקעות בתשתית.
אורי דורי: הזכרתי את העניין הזה.
אורי דורי: יש להגדיל את תקציב הבנייה לתשתיות.
אורי דורי: אני לא ארחיב יותר בתחום הזה.
אבשלום וילן: באשר לשוק המשני למשכנתאות: האם האוצר שוכנע?
אורי דורי: האוצר לא שוכנע.
אורי דורי: ועדת הכספים כפתה עליו.
אורי דורי: ליתר דיוק, שר האוצר בא מתוך ועדת הכספים, שכפתה על האוצר.
אורי דורי: כך היה לי יותר קל איתו.
אורי דורי: אלה העובדות.
אורי דורי: לכן זה רץ מהר מאוד, וזה לזכותו של שר האוצר דאז.
אורי דורי: חקיקת חוק תכנון ובנייה חדש: אנחנו נביא לכנסת הצעה שלנו לחוק תכנון ובנייה חדש.
אורי דורי: אני לא אפרט פה כרגע.
אורי דורי: נציג לכם את זה.
אורי דורי: החוק הזה בשל.
אורי דורי: בעקרון זה מתאים לחוק האנגלי.
אורי דורי: מה שיש פה בארץ הוא חוק מנדטורי של ממשל צבאי.
אורי דורי: אנחנו הולכים להציג את העקרונות של החוק האנגלי, פחות או יותר, בכללים האירופאים.
אורי דורי: צריך לייעל את הליכי התכנון.
אורי דורי: יש לאפשר בניית דירות קטנות.
אורי דורי: היום ראשי הערים לוחצים על בניית דירות גדולות בלבד, כדי למשוך אוכלוסיות חזקות, ושוכחים שהזוגות הצעירים והעולים החדשים גם הם צריכים לגור באיזשהו מקום.
אברהם הירשזון: גם זוגות מבוגרים צריכים דירות קטנות וגם אנשים רווקים.
אברהם הירשזון: פעם דירות של 2.5-2 חדרים היו המוצר המבוקש ביותר.
אורי דורי: אני רוצה להגיד לכם שהגענו לאבסורדים, כמו בעיר חולון, שם הדירה הממוצעת על פי תוכניות בניין ערים גודלה 140 מטר.
מאיר שטרית: אבל זה טפשות של הוועדה המקומית באותו מקום.
ויצמן שירי: לכן הכוונה להגדיל משמעותית את הסמכויות של הוועדה המקומית - בעניין הזה צריך להגביל בקטעים מסויימים, שהוועדה המקומית לא תוכל להחליט בעניין הזה.
ויצמן שירי: אם איש עסקים או יזם או קבלן יחליט שעל הקרקע שלו הוא רוצה לבנות חצי חדר, הוא צריך לעשות את החשבון אם מבחינתו זה כלכלי.
שמואל ארד: אנחנו רוצים את חוק שבס כחוק ולא כתקנה שנותנת זכות לרשויות המקומיות להחליט.
ויצמן שירי: היום אני מקווה שייקבלו את ההחלטה לארגון מחדש של חוק התכנון והבנייה.
ויצמן שירי: אני מקווה שיוציאו את הוועדות המחוזיות מהמקום בו הן נמצאות.
ויצמן שירי: כך אני מעריך שזה יהיה גם הרבה יותר טוב.
אורי דורי: בהחלט.
אורי דורי: זה יהיה חלק מהרפורמה.
רוני מילוא: אני מציע לא להתלהב יותר מדי מהעניין.
רוני מילוא: אם אתה נתקל בעיר שבה יש מהנדס עיר שלא שוקל שיקולים ענייניים, אתה יכול להיות בצרות צרורות.
משה קורניק: אז ראש העיריה צריך להחליף את המהנדס.
רוני מילוא: ואם הוא לא מחליף אותו?
אורי דורי: אני רוצה לומר רק עוד משפט אחד בנושא המיסוי המוניציפלי.
אורי דורי: יש מיסוי כבד מאוד שמוטל על הענף הזה וצריכים להסדיר את העניין.
אורי דורי: אני לא אפרט כרגע.
אורי דורי: יש לנו גם בעיות של זמינות כוח-אדם, של אשראי ועוד בעיות אחרות.
אורי דורי: אני מבין שחברי הכנסת כבר קצת התעייפו מההרצאה שלנו לכן אסיים כעת.
מאיר שטרית: אני מבין שקרקע יש לכם.
אורי דורי: קרקע אין לנו גם כן.
אורי דורי: כיוון שאני מבין שאתם מבקשים שאני אקצר, אני אסיים בזה.
אורי דורי: אני כמובן עומד לרשות
אורי דורי: כם למתן הסברים, גם באשר להרצאה הראשונית כלשכת התיאום של הארגונים הכלכליים וגם בנושא של ענף הבנייה.
שמואל ארד: בשתי ההרצאות שהוצגו לכם פה, גם בהרצאה של יושב-ראש נשיאות מרכז התיאום של הארגונים הכלכליים על מצב המשק וגם בהרצאה על ענף הבנייה, אנחנו מבחינים בדבר אחד.
שמואל ארד: בעצם גם המשק בשל בכל התנאים הסביבתיים שלו, וגם הענף שלנו, לצאת מהמיתון הזה לצמיחה.
שמואל ארד: השאלה היא האם המשק והאם הענף שלנו, שהוא קטן, שיודע להוביל את המשק, יקבלו דלק כדי להניע את הגלגלים.
שמואל ארד: לצערנו הדלק הזה לא ניתן בתוכנית שאנחנו רואים היום ושבאה לדיון אצלכם על השולחן.
שמואל ארד: זה אולי הדבר הכי חשוב בחודשיים הקרובים.
שמואל ארד: אין דלק להניע את הגלגלים.
שמואל ארד: מה הפנייה של הענף שלנו?
שמואל ארד: אני רוצה לדבר על שני דברים שנמצאים ישירות אצלכם על השולחן.
שמואל ארד: לא רק שלא ניתן דלק אלא הולכים להניח מחסומים ומכשולים על הפסים בדרכו של הקטר הזה.
שמואל ארד: זה בא לידי ביטוי בשני דברים: 1) מערכת מיסוי חדשה של מאות מיליוני שקלים, עם התחייבות שלטונית שניתנה בוועדה הזאת ומעל דוכן הכנסת.
שמואל ארד: אני מדבר על מס המכירה, שהוא מס רע מאוד.
שמואל ארד: הוא מס מחזור שבא להחליף מס רע אחר, מס רכוש, שטוב שביטלו אותו.
שמואל ארד: אבל במס המכירה, אני מדבר על סעיף 1, נקבע שהנכסים שהם לא דירות ישלמו 2.5% מס חדש ללא הכרה כהוצאה.
שמואל ארד: אין לזה תקדים במדינת ישראל.
שמואל ארד: אין שום מס שהוא לא מוכר כהוצאה.
שמואל ארד: הבטיח שר האוצר לשעבר, חבר הכנסת שטרית, מעל הדוכן וגם פה בוועדה שזה יתוקן ולפחות זה יוכר כהוצאה.
שמואל ארד: 2.5% לא מוכר כהוצאה זה ריאלית כ4.5%-.
שמואל ארד: 4.5% מס חדש זה מאות מיליוני שקלים על ענף הבנייה.
שמואל ארד: זאת מכה אדירה שמנוגדת לחלוטין לצמיחה.
שמואל ארד: יש את ההבטחות.
שמואל ארד: יש מכתב שכתב השר לשעבר מאיר שטרית לנציבות מס הכנסה שבוע לפני שהוא עזב, שדרש לטפל בתקנות ולבטל אותן.
שמואל ארד: הוועדה הזאת קיבלה את ההבטחה שלו שזה ישונה ושלפחות המס הזה יוכר.
שמואל ארד: זה יגיע אליכם לשולחן.
שמואל ארד: אם זה לא יבוטל, זה מכה קשה על הענף.
שמואל ארד: פשוט מחסום בדרכו של הענף.
שמואל ארד: 2) מיסוי כבד נוסף של מאות מיליונים, שלצערכי בא לידי ביטוי במה שנקרא "חוק העובדים הזרים".
שמואל ארד: הולכים להטיל אגרות של 10,000 שקל על עובד זר, אחת לשנה, בתפיסה מוטעית ולא נכונה, שזה יביא לכך שייבוא רצף ישראלי במקום רצף זר.
שמואל ארד: אף ישראלי היום לא מוכן להיות רצף או טייח או ברזלן.
שמואל ארד: החוק הזה לצערי מועבר דרך ועדת העבודה והרווחה, אף על פי שהוא כולל בתוכו מיסים חדשים של בערך 450-400 מיליון שקל.
שמואל ארד: הוא עוקף את הוועדה שלכם.
שמואל ארד: אם הוא יאושר ותחברו אותו למס המכירה, אנחנו מגיעים לקרוב למיליארד שקל מיסים חדשים, שלא היו לפני שנה או שנתיים.
שמואל ארד: זאת תהיה מכה אדירה לענף שלנו.
שמואל ארד: אנחנו צריכים את עזרת הוועדה בשני התחומים האלה, כתחומים מרכזיים שמונחים ישירות על שולחנכם, נוסף למה שאמר מר אורי דורי.
שמואל ארד: אני מבקש שתזכרו את זה.
יצחק סבן: זה כולל גם עבודת עובדים ערבים?
שמואל ארד: לא, הפרידו את זה.
שמואל ארד: מדובר רק על עובדים זרים, אירופאים ואחרים.
שמואל ארד: אתן לכם רק דוגמא אחת, כדי שתבינו מה יקרה פה.
שמואל ארד: עשרות חברות גדולות מאוד לא יוכלו לעמוד בזה.
ויצמן שירי: העלות תיפול גם על מי שצריך לקנות את אותה דירה.
אורי דורי: אני רוצה להגיד לכם דבר אחד: הכלכלה עובדת תמיד.
אורי דורי: כשחברה תפשוט את הרגל, אז אומנם היא לא תעסיק את העובד הזר ואולי כולם ימחאו כפיים אבל פתאום נמצא את עצמנו - אם חבר הכנסת רוני מילוא צעק על כך שהיו לו 100,000 אזרחים לא חוקיים, הוא צעק בצדק, כי זה עובדים זרים לא חוקיים שגרים היום בתל-אביב.
אורי דורי: נמצא את עצמנו עם 500,000 כאלה, כי הכלכלה עובדת לעולם.
אורי דורי: כשאין עובדים וקבלן צריך להקים בניין, או תעשיין או מישהו אחר צריך עובד, הוא בסוף מוצא אותו והוא מוצא גם את הדרך הלא חוקית להעסיק את העובד הלא חוקי.
אורי דורי: זה ייצור בעיה חברתית יותר גדולה.
אורי דורי: צריך לראות איך לעשות את זה.
אורי דורי: אני לא רוצה כרגע להכביר על הוועדה.
אורי דורי: יש ועדה אחרת שעוסקת בזה.
אורי דורי: צריך לראות איך באמת להעסיק עובדים זרים שלא יישארו פה, שלא יהיו עובדים לא חוקיים, שייבואו הנה רק לתקופה של שנה אחת.
אורי דורי: אבל לא ליצור מצבים כלכליים לא נכונים כלפי המעסיקים האלה.
אורי דורי: זה הדבר העיקרי שאני מציג לוועדה הזאת בצד הכלכלי.
שמואל ארד: משפט אחרון, שתבינו את כל המשמעויות של מה שאני אומר.
שמואל ארד: ראו, היום לקנות דירה לזוג צעיר, למישהו שהוא לא עשיר במיוחד, זה מבצע לאומי משפחתי.
שמואל ארד: ההורים והסבתא והסבא מתגייסים, מגייסים כספים מכל העולם.
שמואל ארד: אני רוצה שתבינו שהיום, בלי השינויים שאמרתי, של מס המכירה ושל העלאת מדרגות מס הרכוש ומס על עובדים זרים, מתוך 100% עלות דירה - 60% נשאר בידי ממשלת ישראל.
שמואל ארד: זה לא יאומן.
שמואל ארד: מזה 30% מחיר הקרקע (בתל-אביב זה למעלה מ50%-, אבל ממוצע ארצי הוא כ30%-) כש92%- מהקרקעות בידי מינהל מקרקעי ישראל; 30% מיסים והיטלים, לאומיים ומוניציפליים.
שמואל ארד: ביחד: 60% מעלות הדירה.
שמואל ארד: תבינו איפה אנחנו עומדים.
שמואל ארד: רק 40% זה העבודה, שהולכת לעלות בעקבות המיסוי הכבד על העובדים הזרים, זה החומרים, זה המימון והרווח של היזמים.
שמואל ארד: בעצם דירה עולה 40% ממחירה.
שמואל ארד: 60% הולכים לממשלה.
שמואל ארד: התוספות שהזכרתי יביאו לזה שתהיה עלייה רצינית מאוד במחירי הדירות והמדדים.
שמואל ארד: זה פעולה הרסנית שהיא פשוט לא מובנת לוגית.
שמואל ארד: גם יהיה הפסד מיסים אחרי זה.
שמואל ארד: אנחנו מקשים על עצמנו ואת זה צריך לשנות ולא לתת להעביר.
ישראל כץ: קודם כל אני מודה על הסקירה המאלפת.
ישראל כץ: אני יודע שהנושא בוער בעצמותיכם כי אתם מרגישים, כך שמעתי לא פעם, שאתם יכולים לעשות את זה.
ישראל כץ: יש את הכלים, יש את הציוד, יש את האמצעים, יש את המובילים, החברות קיימות, ובאמת צריך לחפש את הדרך איך במסגרת הזאת - הרי הגעתם לוועדת הכספים, לא לדיון תיאורטי או לשכנוע ציבורי - איך אנחנו יכולים לעזור בקידום הנושאים.
ישראל כץ: אני מחלק את זה לשני דברים.
ישראל כץ: הדבר הראשון זה נושא העצמאיים, המסחר.
ישראל כץ: אם ניקח את משרד המסחר והתעשייה, מאחר ושהיתי בו כעוזר במשך כמה שנים, אני יכול להעיד - גם אז ובוודאי גם לאחר מכן - שמשרד התעשיה והמסחר מתפקד בעיקר כמשרד התעשייה.
ישראל כץ: כל נושא המסחר התנוון עם השנים, בלי קשר לממשלה כזאת או אחרת.
ישראל כץ: לא במקרה שאלתי שאלות על גופים שהיו בעבר ושהיום כבר לא קיימים, או שאינם מותאמים.
ישראל כץ: ישב כאן שר התעשייה והמסחר עם הרבה רצון טוב, יש כאלה האומרים אפילו עם עודף התלהבות בכיוונים מסויימים, אבל בעניין הזה אני גם בטוח שזה יצטנן.
ישראל כץ: הוא אפילו מכניס שיקולים סוציאליים לסדר העדיפויות שלו.
ישראל כץ: אני חושב שצריך לבנות כלים כדי שמשרד התעשיה והמסחר יטפל גם במסחר.
ישראל כץ: נדמה לי שבאחת מהממשלות הקודמות מינו סגנית שר לנושא המסחר, גברת מאשה לובלסקי.
ישראל כץ: זה היה בסדר אבל היא עסקה בעיקר בצרכנות.
ישראל כץ: גם כשכבר נוגעים במסחר, שהוא תחום מאוד חשוב - בתחום הצרכנות עוסקת גם המועצה לצרכנות - אין בעצם עיסוק שמנתח את הפוטנציאל הכלכלי של המסחר וכמובן את ההיבטים האנושיים והחברתיים של הנושא הזה.
ישראל כץ: באשר לכל ההצעות שרוצים לגבש עם משרד האוצר, לדעתי כדאי לגבש אותן מראש ביחד עם משרד התעשיה והמסחר.
ישראל כץ: אני בטוח שהרבה מהחברים כאן יתנו יד לתמוך בזה, אולי במסגרת התקציבים הקיימים אפילו, בשינוי של סדרי עדיפויות, כמו בכל סיוע שיידרש, לחזק את החלק המסחרי של משרד התעשיה והמסחר.
ישראל כץ: רצוי לא לבנות מנגנונים חדשים.
ישראל כץ: יש קרנות קיימות שאפשר להתאים אותן, אם יש אמצעי בדיקה.
ישראל כץ: אתם כגוף ממליץ, שגם מסייע כמו שמקובל בתחומים אחרים, בוודאי תוכלו לתת רשימות לסדר עדיפויות ומיון ראשוני, למי צריך לתת סיוע חירום בעניין הזה.
ישראל כץ: בנושא של הבנייה: העזרה הראשונה שהמדינה יכולה לעשות בפועל היא רק בנושא התשתיות.
ישראל כץ: נושא התשתיות נתון לתחומה התקציבי של המדינה.
ישראל כץ: היא יכולה להזרים תקציבים.
ויצמן שירי: המדינה מספסרת בזה.
ישראל כץ: אנחנו זוכרים את כבישי פואד המפורסמים, את בניית הכבישים והצמתים, כל תנופת התשתיות שהיתה אז.
ישראל כץ: בהחלט זה נתון בידי הממשלה.
ישראל כץ: הפנייה שלכם לממשלה, שנענתה רק חלקית מאוד, להגדיל את תקציבי התשתיות, היא בהחלט הכיוון הנכון.
ישראל כץ: בנייה ממשלתית, עד כמה שאני יודע, לא קיימת.
אלי גולדשמידט: אתה מתכוון לבנייה תקציבית.
ישראל כץ: בנייה ממשלתית מהתקציב.
ישראל כץ: אפילו דיברו והתחייבו על בנייה להשכרה.
ישראל כץ: כל אותן וריאציות של בנייה ממשלתית - היא לא קיימת.
ישראל כץ: אני לא בטוח שמישהו גם הציע כרגע לעבור לסוג בנייה כזה.
ישראל כץ: הגרפים שראינו גילו אמת, שמעבר לכל הוויכוחים הפוליטיים והתעמולות הפוליטיות אין ספק שגל העלייה העצום שהגיע מברית-המועצות לשעבר נמצא בדיוק באמצע הגרף, בשנים 90/91, משנת 1989 למעשה, והגיע לשיאו מבחינת בנייה בשנת 1997, אז היו כמדומני 70,000 התחלות בנייה.
שמואל ארד: בשיא שנות העלייה.
אדם בוכמן: השיא היה 84,000 התחלות בנייה ב1991-.
ויצמן שירי: לא לקחו בחשבון את הקרוואנים, נכון?
ויצמן שירי: כי היתה גם בנייה קלה שהיא לא בדיוק הוסיפה לענף הזה, להיפך.
ויצמן שירי: עד לרגע שהבנייה הקלה הגיעה פיזית היו יכולים לעשות יותר התחלות בנייה אמיתית.
ישראל כץ: כשיש גל כזה של עלייה אפשר יחד איתו לדחוף עוד דברים.
ישראל כץ: אני חייב לציין למשל שדווקא בנושא שכל-כך חשוב לך, חבר הכנסת שירי, הפריפיה והנגב, דווקא כשחבר הכנסת אריאל שרון היה שר הבינוי והשיכון הוא כמדיניות, למרות הרבה ביקורת, דחף בנייה דווקא לפריפריה.
ישראל כץ: אולי הקרוואנים לא הצליחו.
ויצמן שירי: הוא דחף קרוואנים אתה מתכוון.
אלי גולדשמידט: אם חבר הכנסת ישראל כץ משבח את חבר הכנסת אריאל שרון אז גם לנו מותר להגיד מילה טובה.
ויצמן שירי: אתם לא מדברים לעניין.
ישראל כץ: נתת לי סוף סוף הזדמנות להגיד שראיתי את שר האוצר שוחט משבח, אומנם לא את מר פרנקל אלא את המדיניות שלו, אז - - -
ויצמן שירי: לא סתם אמרת משהו בסדר על חבר הכנסת אריאל שרון.
ויצמן שירי: עכשיו תגיד מה לא בסדר.
ישראל כץ: עזוב פוליטיקה.
ישראל כץ: אתה מדבר דווקא על נושא שחשוב לך.
ויצמן שירי: מאוד חשוב לי.
ויצמן שירי: אני אומר לך שהוא דאג להביא לבאר-שבע לבד 2,500 קרוואנים.
אלי גולדשמידט: אבל זה נכון שהוא גם בנה.
ישראל כץ: דווקא הדוגמאות של הקרוואנים שנויות במחלוקת.
ישראל כץ: מישהו הציע אוהלים.
ישראל כץ: אבל אין ספק שהיתה מדיניות של בנייה בפריפריה.
ישראל כץ: בכוח, בניגוד לרצון הטבעי של עולים ואחרים להתרכז תמיד במרכז.
ישראל כץ: זה ידוע גם מהרבה ארצות אחרות.
ישראל כץ: אלמלא היה הדבר הזה באר-שבע היום היתה עיר הרבה יותר קטנה, פשוט עובדתית, וגם בגליל העליון היו הרבה פחות תושבים.
ישראל כץ: למה אני אומר את זה?
ישראל כץ: כי כולנו מקווים שאיכשהו, או שזה יתרחש באופן מחזורי או בהשראת הממשלה החדשה, באיזשהו מקום יכול להיות שתתחיל איזושהי בנייה.
ישראל כץ: הייתי מציע לוועדה הזאת, במה שהיא יכולה גם לעקוב אחריו, שבמה שתלוי בנו נדחוף את הדברים גם כן לכיוון הזה ושזה לא ילך רק בחישוב כלכלי כאילו טהור להתרכז באיזור המרכז.
ישראל כץ: מאחר והממשלה כניראה לא תיבנה בנייה ממשלתית אז הדרך היחידה שלנו כוועדה וככנסת להיות מעורבים היא להתנגד בצורה חריפה.
ישראל כץ: אני עשיתי את זה גם בקנציה הקודמת מרגע שנכנסתי, ולא משנה מי הביא את ההצעות.
ישראל כץ: אני באופן שיטתי התנגדתי להטלת מיסים.
ישראל כץ: יש בארצות-הברית בבית הנבחרים נדמה לי נציג אחד מאוד ותיק.
ישראל כץ: כשביקרנו שם פעם הוא התגאה שהוא כבר עשרות שנים בפרלמנט ומעולם הוא לא הצביע בעד העלאת מיסים, הוא תמיד מצביע נגד.
ישראל כץ: אני רוצה ללכת בדרכו.
ישראל כץ: ב4- השנים האלה כניראה יהיה קל לי.
ישראל כץ: בכל מקרה, אני מציע באמת לתרום לזה שלא יעלו מיסים, לא ישירים ולא עקיפים.
ויצמן שירי: אני לא רוצה להישמע כמשוחד אבל אני חושב שאני מכיר חלק גדול מהבעיות האמיתיות בענף הנדל"ן.
ויצמן שירי: כולנו כאן
ויצמן שירי: מבינים שאם יש ענף שהוא גם עתיר ידיים עובדות וגם עתיר ממון, זה ענף הנדל"ן.
ויצמן שירי: יש כמה דברים שחייבים להבין, בהמשך למה שאמר חבר הכנסת כץ.
ויצמן שירי: צריך לתת לפחות את הדחיפה אחרי המיתון הכבד שהיה.
ויצמן שירי: קרוב לוודאי שבשנת 2000 יתחיל איזשהו prosperity.
ויצמן שירי: חלק מהעסקים שעד לפני 3-2 שנים אפילו היו חזקים נחלשו בצורה מאוד משמעותית, בעיקר בגלל נושא הריבית.
ויצמן שירי: זה לא סוד שהענף הזה מקבל אשראים גדולים מאוד.
ויצמן שירי: תיקחו פרמטר נוסף, את חוק התכנון והבנייה, שהוא חוק מטומטם.
ויצמן שירי: על פיו כאשר חברה רוכשת נדל"ן, מרגע שהיא רוכשת אותו ועד שהיא מקבלת את האישור הסופי לבנייה לפעמים חולפות 5-4 שנים.
ויצמן שירי: הענף הזה עובד על רווח של משהו כמו 15% ברוטו, או 20% רווח גולמי.
ויצמן שירי: באינפלציה, שהיום למעשה אפשר להגיד שהיא כמעט אפס, הבנקים לא מזכים אותך רטרואקטיבית על הריבית כי מראש הם יוצאים מנקודת הנחה שהאינפלציה במדינת ישראל היא 4%-3%.
ויצמן שירי: הם את הריבית כבר גבו והם לא יזכו אותך אם בסוף השנה האינפלציה היתה נמוכה יותר.
ויצמן שירי: כלומר, במדינת ישראל לא משלמים ריבית חודשית.
ויצמן שירי: מר אורי דורי, אתם לא נתתם על זה את הדעת.
ויצמן שירי: זה לבד נושא שלה
ויצמן שירי: ערכתי מגיע אפילו למיליארדים או מאות מיליונים.
ויצמן שירי: זה גם כן סוג של מס, בלי שאף אחד מרגיש.
ויצמן שירי: אם ישונה חוק התכנון והבנייה, על כולם לדעת שמרגע שחתמו על הסכם - - -
אבשלום וילן: זה לא מס.
אבשלום וילן: זה נשיכת נשך על-ידי הבנקים באותם שיעורי ריבית, הבנקים שלא נותנים מימון.
ויצמן שירי: היות והענף הזה מקבל בממוצע משהו כמו 80%-70% מימון על אותה עסקה שהוא עשה - - -
אורי דורי: בעולם מקובל אפילו עד 100%.
ויצמן שירי: אבל ב100%- אין בעיה.
ויצמן שירי: העניין הוא שאם אתה גם עובד עם הון עצמי של 25%-20%, אחרי 3 שנים ההון העצמי למעשה נשחק.
מאיר שטרית: יש בעיה נוספת בקשר לנושא המימון.
מאיר שטרית: מעבר לזה שהמימון פה הוא יקר יחסית לעולם, הבעיה השניה היא שפרט למימון שנותנים לך הבנקים הם דורשים ממך בטחונות.
מאיר שטרית: הסכום הזה הוא הרבה יותר גדול.
מאיר שטרית: היכולת שלך לקבל מימון היא מאוד מצומצמת.
ויצמן שירי: מה קורה בפועל?
ויצמן שירי: עוד לא התחלת וכבר יש לך כל-כך הרבה מיסים שאתה צריך לשלם על הקרקע: כמו מס רכישה על הקרקע, וזה בממוצע 4%-3% מערך הקרקע.
קריאה: 5% כבר בחוק החדש.
ויצמן שירי: ככל שהקרקע מתקרבת לאיזור המרכז כך החשיפה והשחיקה הם הרבה יותר גדולים.
ויצמן שירי: אם אתה לוקח בפריפריה, שמחיר הקרקע הוא 10%, 15%, 20%, אז מה זה 20% מ20%-?
ויצמן שירי: זה 5%-4% מההיקף הכללי של הפרוייקט.
ויצמן שירי: הבעיה האמיתית זה חוק התכנון והבנייה.
ויצמן שירי: אני מקווה שניצור מצב שהוא לא כמו שחבר הכנסת רוני מילוא אמר כאן:
ויצמן שירי: שאם ראש עירייה מכיר את הייזם אז זה הולך יותר מהר ואם הוא לא מכיר את הייזם אז זה לפעמים סיפור בהמשכים, וכשאתה כבר מגיע לשלב שאתה רוצה לבנות אתה נתפס למיתון.
אברהם הירשזון: בתל-אביב לא היה דבר כזה.
ויצמן שירי: היו כבר דברים מעולם.
ויצמן שירי: הענף הזה כל 4 שנים עולה למעלה ואחר-כך יורד למטה.
ויצמן שירי: השאלה היא איך אתה תופס את הענף.
ויצמן שירי: אם אתה בר מזל אז אתה תופס אותו בשלבי עלייה ואז חלק מהריבית נשחק.
ויצמן שירי: דיברנו על זה אתמול גם עם שר האוצר, שאם היו צריכים לגבות ריבית לפני 15 שנים, כשהאינפלציה במדינת ישראל לחודש היתה 15%, פרופורציונלית היו צריכים לגבות ריבית של 60%-50% לחודש.
ויצמן שירי: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
ויצמן שירי: כשהריבית כזו גבוהה המשק נעצר.
ויצמן שירי: המלחמה שלנו בעניין הזה לא מספיקה.
ויצמן שירי: הקול שלנו כוועדת כספים לא נשמע.
ויצמן שירי: אני פעם שומע את שר האוצר ופעם את ראש הממשלה ואת הנגיד.
ויצמן שירי: ועדת הכספים ששומעת את כל הבעיות האמיתיות של כל המגזרים צריכה להיות יותר מעורבת בנושא הזה של הריבית.
ויצמן שירי: הריבית היא הבעיה האמיתית.
ויצמן שירי: הבנקים נותנים אשראים של מאות מיליארדי דולרים בשנה.
ויצמן שירי: אם אתה לוקח בסופו של דבר פרומיל אחד מכל הסיפור הזה וזורק את זה לתוך התשתיות, זה עוד 800-700 מיליון שקל לתשתיות נוספות.
ויצמן שירי: כתוצאה מהדבר הזה הכספים האלה הולכים לדיבידנדים למיניהם, לעסקאות מיזוג למיניהן.
ויצמן שירי: זה כספים שפשוט לא מסתובבים בשוק.
ויצמן שירי: אנחנו צריכים וחייבים כוועדת כספים בתקציב הקרוב לתת את הדעת לכל מה שקשור למיסוי הנוסף, שדיברו עליו.
ויצמן שירי: אני גם כן נגד המיסוי, כל מיסוי בכלל.
ויצמן שירי: גם כך המיסוי במדינת ישראל הוא בלי שום פרופורציה.
ויצמן שירי: זה גם מוריד את האוויר מהמיפרשים.
ויצמן שירי: אם זה גופים גדולים אז בכלל כדאי להם לעשות עסקים בחוץ-לארץ.
ויצמן שירי: ואז מה נשאר?
ויצמן שירי: אנחנו נשארים כאן עם גופים כאלה שהבנקים לא מוכנים לתת להם אשראי, ובצדק, כי רמת הסיכון איתם היא הרבה יותר גבוהה.
ויצמן שירי: לגבי עניין הקרן: אני חושב שצריך לעשות קרן כלשהי לעצמאים.
ויצמן שירי: כמו שיש קרן כזו בהסתדרות, קרן אבטלה וכדומה.
ויצמן שירי: שנציג מטעם האוצר יחד אתכם תנהלו את הקרן הזו בצורה כלשהי, עם אחריות.
ויצמן שירי: כמובן שתצטרכו לתת דין וחשבון ולקבל אישור לכל דבר כזה.
ויצמן שירי: כמו שיש, לצורך העניין, עמותות שמאשרים להן תקציב מסויים והן בסוף השנה צריכות לתת דין וחשבון מה הן עשו, למי ולמה.
ויצמן שירי: על אותו בסיס צריך לפעול כאן, על מנת לחסוך בביורוקרטיה.
ויצמן שירי: אם גם תהיה קרן, מרגע שתתקבל הבקשה ועד הרגע שהבקשה תתקבל בפועל, אנחנו מכירים את הביורוקרטיה במדינת ישראל, יחלפו 3-2 חודשים.
ויצמן שירי: לפעמים אותו אדם כבר לא צריך את אותה קרן, כבר מאוחר מדי ומעט מדי.
ויצמן שירי: אני בעניין הזה אשמיע את קולי בעתיד.
אברהם הירשזון: הסקירה בהחלט היתה מעניינת ומאלפת.
אברהם הירשזון: אני רוצה לומר לך, מר משה קורניק, אין ספק שעצמאים, גם הקטנים, הם עמוד שידרה חשוב מאוד במשק.
אברהם הירשזון: צריך לסייע להם ככל האפשר.
אברהם הירשזון: אתה שמת יותר דגש על המבוגרים שביניהם.