GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: אני לא אכנס לעמדות שלי שכבר הבעתי אותן וחברים אחרים הביעו את עמדותיהם באשר לחלקים שונים בתקציב, באשר למסגרת התקציב, באשר לתפיסת העולם לגבי יעד הגירעון ודברים אחרים.
אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים את הדיונים כשנגיע לגשר.
אלי גולדשמידט: השורה התחתונה היא שאנחנו לא יושבים כאן ומקבלים משכורת כחברי כנסת, כחברי ועדת כספים, כדי להיות קבלני ביצוע אוטומטיים של הצעות הממשלה.
אלי גולדשמידט: זה אני אומר כאיש קואליציה וכאדם שמאוד תומך בממשלה בראשותו של אהוד ברק ושהמדיניות הכלכלית שלה נמצאת באחריותך כשר אוצר.
אלי גולדשמידט: אנחנו נעזור לממשלה, אבל נעזור באופן ביקורתי ובאופן שיש בו דו שיח אמיתי בין שווים, בין כנסת לבין ממשלה.
אלי גולדשמידט: רשות מחוקקת ומפקחת מול רשות מבצעת .
אלי גולדשמידט: על כך אני ארצה מאוד להקפיד.
אלי גולדשמידט: אם יהיה בינינו שיתוף פעולה בעניין הזה, לדעתי אולי נוכל להגיע להישגים טובים – כדברי מזכ"ל מפלגת העבודה שתמיד מסיים את דבריו ואומר – שהם לטובת עם ישראל.
לימור לבנת: הצעה לסדר.
לימור לבנת: בישיבת הוועדה האחרונה שהתקיימה לפני חול המועד סוכות, פניתי – ואתה נענית לבקשתי, ואני מבינה שמזכיר הוועדה גם פנה לשר האוצר – בשאלה לגבי הפרסומים שהיו בתקשורת על הקמת אגף תקשורת במשרד ראש הממשלה שיש בו לפי התקשורת לפחות כחמישים עובדים.
לימור לבנת: אני מבינה שנשכרו שני דוברים נוספים חדשים.
לימור לבנת: היינו מבקשים לדעת – במה מדובר, באיזה היקפים תקציביים, האם יש כאן משרות נוספות, תקנים נוספים, האם בוצעו מכרזים למינויים הללו, האם הן משרות אמון, האם הגדילו את מספר משרות האמון.
לימור לבנת: מה בדיוק קורה כאן ולמה בכלל צריך אגף תקשורת עם חמישים עובדים, זו שאלה בפני עצמה.
שלום שמחון: בשאלה שלך יש הרבה ציניות.
לימור לבנת: בשאלה שלי אין אפילו לא מילימטר של ציניות אלא זו שאלה עניינית .
לימור לבנת: הוועדה קיבלה את בקשתי לבקש את התשובה משר האוצר ותשובה כזו לא נתקבלה עדיין ואני חושבת שתפקיד הוועדה לדעת איזה בזבוזי כספים הולכים להיות בעניין הזה.
אלי גולדשמידט: אחרי שיושב ראש הוועדה שהוא איש הקואליציה ידבר, מצאתי לנכון לאפשר למי שכרגע מייצג את האופוזיציה לומר משהו.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לברך כאן
אלי גולדשמידט: גם את מנכ"ל משרד האוצר ואת אנשי המשרד – גברת גל-ים, את דודו מילגרום ויצחק קליין, סגן החשב הכללי.
אברהם-בייגה שוחט: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, הישיבה הזאת היא באמת ישיבה שיש עמה בעייתיות מסוימת בנושא של הדיון, שכן הוועדה לא יכולה לדון בתקציב אלא אם כן הכנסת, בהצעה, מאשרת לה לפתוח את הדיונים בחוק התקציב לאחר שהחוק עובר בכנסת בקריאה ראשונה.
אברהם-בייגה שוחט: זאת פרוצדורה שבדרך כלל מתקיימת בזמן שמניחים את התקציב, מתקיימת הצבעה בכנסת, ולאחר שהתקציב עובר בקריאה ראשונה הוא מגיע לוועדה לדיון ואז בדרך כלל בא שר האוצר ופותח את הדיון התקציבי, כאשר גם חוק ההסדרים, גם ספרי התקציב כולם, גם דברי ההסבר וגם התחזית הלאומית של בנק ישראל, האוצר ומשרד ראש הממשלה – הכל מונח על שולחן הכנסת ועובר לידיעת חברי הכנסת.
אברהם-בייגה שוחט: היו לנו כבר מקרים למשל בשנה שעברה שמטעמי קואליציה לא היה רוב בקריאה ראשונה ולכן הדיון התקציבי התחיל שלושה שבועות לאחר המועד שבו התקיים הדיון שכן היה צריך לעסוק בכמה דברים טרם הצבעה.
אברהם-בייגה שוחט: לכן כשאנחנו נמצאים כאן היום אין לנו עדיין את הסמכות מהכנסת לדון בתקציב.
אברהם-בייגה שוחט: שוחחתי על כך עם יושב ראש הוועדה והוא גם אמר כמה דברים בתחילת הישיבה.
אברהם-בייגה שוחט: כלומר, הנושא שנקבע מראש הוא לא דיון בתקציב לשנת 2000, שכן אין עדיין תקציב שמונח לפני הכנסת והכנסת לא אישרה ולא העבירה את הדיון לוועדה.
אברהם-בייגה שוחט: כפי שסיכמנו, אני רוצה לעסוק בכמה דברים.
אברהם-בייגה שוחט: אני גם אענה במשפט או שניים לדבריו של יושב ראש הוועדה לגבי דרך העבודה ותפקיד ועדת הכספים.
אברהם-בייגה שוחט: לא זה המקום שאני אנהל אתו ויכוח, אבל אני יכול לומר לו במשפט אחד שאני לא מסכים לחלק גדול מאוד מהדברים שהוא אמר, אבל אני לא רוצה בפורום הזה להרחיב את נקודת המחלוקת שקיימת.
אברהם-בייגה שוחט: אני אגיד אחרי כן שניים-שלושה משפטים ובפורום אחר אני אגיד לו את מה שאני חושב בעניין ולא אעשה זאת כאן.
אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה בכמה משפטים לספר על התרשמותי.
אברהם-בייגה שוחט: אני חוזר עכשיו משהות של 12 יום בארצות הברית והסיור הזה עמד בסימן של כמה דברים שאני חושב שחשוב מאוד שאני אוכל לספר אותם לחברי הוועדה שכן בנקודה כזאת או אחרת או במידה רבה הם יהיו רלוונטיים למה שהוועדה תעשה גם בדיוני התקציב אבל גם במכלול השוטף של השנה הבאה.
אברהם-בייגה שוחט: אני אתחיל דווקא מהנושא החשוב וזה הנושא של הסכם ווי.
אברהם-בייגה שוחט: הסכם ווי היה מלווה בהתחייבות של סיוע בהיקף של 1,2 מיליארד דולר שחלקו היה צריך להינתן לצורך ביצוע בשקלים בארץ שזה בערך מחצית הסכום, קצת פחות מזה, לצורך תשתיות, העתקת מחנות וכל מה שכרוך בתהליך של יישום ההסכם מבחינת יציאה משטחים מסוימים והמשמעויות שמתחייבות מזה.
אברהם-בייגה שוחט: יתרת הכסף הייתה צריכה להצטרף לסיוע הצבאי שמותר להוציא אותו בארצות הברית והוא מיועד להתחזקות בתחומים שונים.
אברהם-בייגה שוחט: הדבר הזה נחתם יחד עם ההסכם שחתם עליו ראש הממשלה הקודם ובגלל שלא היה ביצוע של ההסכם, הדבר לא הגיע לאישורו של הסנט ובית הנבחרים האמריקאי שצריך להעביר את זה בתהליך חקיקה במסגרת ועדת ההקצבות שעוסקת בנושאים השונים.
אברהם-בייגה שוחט: שנת התקציב בארצות הברית מסתיימת ב-30 בספטמבר והקונגרס לא הצליח לאשר תקציב לשנה הבאה כיוון שיש רוב רפובליקני בתוך הקונגרס ולא הגיעו להסכמות על התקציב.
אברהם-בייגה שוחט: במסגרת אי-ההסכמות האלה גם הנושא של סיוע חוץ שבתוכו היה הסיוע הרגיל למדינת ישראל, שהוא מגיע כבר – בגלל ההפחתה בסיוע האזרחי וההעלאה בסיוע הצבאי – לפחות משלושה מיליארד, אבל הוא סכום גבוה מאוד של 2,880 מיליארד כי ירדו כבר 120 במשך שנתיים – עוד לא עבר בהצבעה והיה ברור גם שאם מצביעים עליו, הנשיא יטיל וטו על ההחלטה.
אברהם-בייגה שוחט: כלומר, אנחנו נמצאים כרגע במצב שגם סיוע החוץ הרגיל שלנו עדיין לא אושר.
אברהם-בייגה שוחט: בדרך כלל הם היו מאשרים אותו והיו מעבירים אותו לחשבון שלנו בניו יורק בתחילת אוקטובר, סכום של קרוב לשלושה מיליארד שקל, והנוהג היה שמעבירים אותו מיד עם האישור.
אברהם-בייגה שוחט: בנוסף לזה הסכם ווי, כאשר הסכם ווי מדבר על שלושה תשלומים – 600 מיליון, 300 מיליון ו-300 מיליון – אבל מכיוון שבשנת 1999 לא שולם כלום, דובר על כך שבשנה הבאה אנחנו צריכים לקבל 900 מיליון דולר ו-300 מיליון דולר יהיו בשנת 2001.
אברהם-בייגה שוחט: הדבר הזה לא הגיע להצבעה, לא נכנס בתוך חוק סיוע חוץ והוא מאוד חשוב מבחינתנו שכן ברור לחלוטין שאנחנו מבצעים את ההסכם, המחויבות האמריקאית של הממשל קיימת בעניין הזה, הממשל גם רוצה להעביר את הסיוע הזה, אבל בגלל המחלוקות הפנימיות הקשות – וגם הבחירות שבדרך – יש מאבק גדול מאוד כאשר לדמוקרטים אין רוב בתוך הקונגרס , וכשאין להם רוב בתוך הקונגרס קשה להם להעביר את חוק התקציב.
אברהם-בייגה שוחט: יש שם דבר שהוא כמו אצלנו.
אברהם-בייגה שוחט: אצלנו החוק אומר שאם לא מעבירים תקציב, יש לנו באופן אוטומטי שלושה חודשים באחד חלקי 12, ואם גם זה נגמר – הולכים לבחירות.
אברהם-בייגה שוחט: אצלם זה בנוי אחרת.
אברהם-בייגה שוחט: אצלם מקבלים החלטה שממשיכים להוציא כדי שלא תהיה הפסקת פעילות מוחלטת וסגירת כל המערכת, כשהם בינתיים החליטו על שלושה שבועות.
אברהם-בייגה שוחט: כמובן התוכניות הגדולות והדברים הגדולים לא מתבצעים.
אברהם-בייגה שוחט: להערכתי – גם על סמך פגישות עם שר האוצר האמריקאי, עם מרטין אינדיק, עם ראש אגף תקציבים, עם שדולת אייפק, עם סנטורים בסנט, עם אנשי קונגרס בתוך הקונגרס – בסופו של דבר זה יאושר, אבל כל זמן שזה לא אושר, זה לא אושר וצריך לדעת את העניין.
אברהם-בייגה שוחט: ההערכה היא שזה יאושר, אבל אם לא – זה מצב חדש.
אברהם-בייגה שוחט: אז זאת לא בעיה רק של תקציב הביטחון אלא של תקציב המדינה, כי אז יצטרכו מקורות.
אברהם-בייגה שוחט: אני מדבר על הערכות של גורמי הממשלה והקונגרס והם מעריכים שזה בסופו של דבר כן יאושר.
אברהם-בייגה שוחט: לא הייתי מציע לתכנן כרגע דברים שהם בניגוד להערכה הזאת.
אברהם-בייגה שוחט: אם הייתה תחושה שזה לא בטוח, היה צריך להתחיל לפעול ולחשוב מה עושים אם זה לא יאושר.
אברהם-בייגה שוחט: כמובן שיש לזה משמעות כי 900 מיליון, חלק זה להצטיידות שזה דבר לא כל כך מיידי כי אפשר להצטייד יותר מאוחר, אבל החלק שהופכים אותו לשקלים וצריך לבצע פעילות בתוך השטח, זה כסף תקציבי.
אברהם-בייגה שוחט: אני לא יודע כמה זה, אבל זה בוודאי כמה מאות מיליוני דולרים, כך שאנחנו מגיעים ללמעלה ממיליארד שקל וזו כבר בעיה שצריך להתמודד אתה.
אברהם-בייגה שוחט: אני חוזר ואומר שלמיטב שיפוטי, מתוך שיחות עם כל הגורמים אני מניח שאכן הסיוע הכללי, וגם סיוע ווי בהיקף עליו אני מדבר, אכן יאושר במהלך החודש הבא ואז נוכל לדעת היכן אנחנו נמצאים.
אברהם-בייגה שוחט: לא הייתי מציע בשלב הזה להיכנס לספקולציות על מה נעשה ואיך נעשה.
אברהם-בייגה שוחט: אני מקווה שהדבר אכן יאושר.
אברהם-בייגה שוחט: ההערכה הכוללת היא שזה יאושר.
אברהם-בייגה שוחט: כפי שאני אומר זה נקלע שם לסכסוך שהוא בלתי רלוונטי לישראל, זה סכסוך בין שתי המפלגות שמנהלות את בית הנבחרים ואת הסנט והקונגרס, ולכן צריך להביא בחשבון שאנחנו צריכים לחכות.
אברהם-בייגה שוחט: דרך אגב, כמובן שכל הגורמים אפשריים פועלים בנושא וזה כולל את השגריר בארצות הברית, את אייפק וכולי.
אברהם-בייגה שוחט: כולם עובדים בעניין ואנחנו בקשר רצוף עם השגרירות שם, עם איש האוצר שם ועם השגריר, ונמצאים עם יד על הדופק כדי לראות כיצד זה יתפתח.
אברהם-בייגה שוחט: נושא שני שאני רוצה לדבר עליו זה נושא של קרן המטבע והבנק העולמי.
אברהם-בייגה שוחט: הוועידה הזאת היא ועידה של שני הגופים האלה ואנחנו לא הכותרת בתוך בתוך ועידה כזאת של 150-160 מדינות.
אברהם-בייגה שוחט: בשנה שעברה הנושא היה המשבר העולמי שהיה אז בשיאו במזרח ואחרי כן התגלגל לכיוון דרום אמריקה ורוסיה.
אברהם-בייגה שוחט: השנה הייתה בארגונים האלה שביעות רצון גדולה מאוד כי התגברו על המשבר ויש צמיחה ויציבות בארצות האלה.
אברהם-בייגה שוחט: הייתי אומר שהנושא המרכזי שעליו דיברו זה היה נושא של העוני בעולם.
אברהם-בייגה שוחט: דיבר על זה גם ג'ימי וולפזון שהוא נשיא הבנק העולמי וגם הנשיא קלינטון שבא לוועידה ונשא שם נאום.
אברהם-בייגה שוחט: הנושא הוא הנושא של עוני בעולם.
אברהם-בייגה שוחט: נתון אחר שהוא מאוד מאוד מפחיד.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו היום בערך שישה מיליארד אנשים על פני כדור הארץ כאשר שלושה מיליארד מהם חיים בשני דולר ליום או בפחות מזה.
אברהם-בייגה שוחט: בערך 1,6 מיליארד אנשים חיים עם דולר ליום ומה-1,6 עד השלושה מיליארד חיים עם שני דולר ליום.
אברהם-בייגה שוחט: כל אחד יכול לעשות את החשבון ולדעת מה זה אומר מבחינת ההכנסה.
אברהם-בייגה שוחט: זה אמור לגבי חצי מאוכלוסיית העולם.
אברהם-בייגה שוחט: הגורמים שעוסקים ברמה העולמית, זה הנושא שלהם.
אברהם-בייגה שוחט: קלינטון גם הודיע שם על ביטול החובות לארצות הברית – בהיקף של כעשרים מיליארד שקל – של מדינות מתפתחות מאוד חלשות.
אברהם-בייגה שוחט: הוא עשה זאת במחווה, אבל הוא שוב יצטרך ללכת עם זה לקונגרס וזה לא כל כך פשוט.
אברהם-בייגה שוחט: באשר לישראל.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו קיימנו מספר פגישות, כולל פגישה עם נשיא הבנק העולמי, וולפזון, וגם עם סטנלי פישר שהוא סגן נשיא קרן המטבע.
אברהם-בייגה שוחט: הפגישה עם סטנלי פישר התקיימה בהשתתפות משלחת שלנו שכללה את אבי בן-בסט, את החשב הכללי, את ראש המחלקה הבינלאומית וארבעה נציגים מבנק ישראל.
אברהם-בייגה שוחט: דיברנו קצת על המשק הישראלי.
אברהם-בייגה שוחט: היו פגישות נוספות עם סטנלי פישר.
אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להגיד לחברי הוועדה דבר אחד שאפשר להסכים אתו ואפשר לא הסכים אתו אבל הוא בבחינת עובדה.
אברהם-בייגה שוחט: ההסתכלות על הממשלה, על התקציב ועל הכנסת היא הסתכלות שהייתי אומר שיש לה ביטוי מובהק שנגזר משאלות לגבי אותם נושאים שאני הבאתי לממשלה והממשלה קיבלה עליהם הכרעות.
אברהם-בייגה שוחט: הנושא של גובה הגירעון התקציבי היה נושא שעלה כמעט כסעיף ראשון בכל ישיבה וישיבה.
אברהם-בייגה שוחט: נושא של רפורמות מבניות במשק היה נושא שעלה בכל ישיבה.
אברהם-בייגה שוחט: הנושא של הפרטה עלה בכל ישיבה וישיבה.
אברהם-בייגה שוחט: אם הייתם חושבים שהדבר הזה נאמר רק בשיחות אתי ועם נגיד בנק ישראל כשיושבים בחדר 10-12 איש, אני אומר לכם שלאורך כל הוועידה ובכל הנאומים – לא רק של אנשי קרן המטבע והבנק אלא גם בנאומי נציגי המשלחות – הנושא הזה כמעט מובן מאליו כמדיניות שממשלה צריכה לנהל.
אברהם-בייגה שוחט: אני אומר כמעט מובן מאליו כי לא ישבתם באולם ושמעתי 150 נואמים.
אברהם-בייגה שוחט: דרך אגב, גם אני נאמתי כשש דקות ואני חושב שלא ביישתי אתכם.
אברהם-בייגה שוחט: יש שם אולם של 4,000 איש כאשר בזמן נאום יושבים מ אתיים איש, אבל הנאום היה נאום.
אברהם-בייגה שוחט: אני אומר את זה לחברי הכנסת, מכיוון שיהיה כאן דיון על התקציב ואני יודע שיש כאן דעות לכאן ולכאן – וגם בממשלה היו דעות שונות – אבל אני אומר לכם שאנחנו יושבים עם קירות זכוכית כאשר מכוונים אליהם מיקרוסקופים וטלסקופים, כאשר יש אחד שבוחן אותנו מקרוב ואחד שבוחן אותנו מרחוק, ואנחנו לא משחקים בכללי משחק אחרים.
אברהם-בייגה שוחט: אי אפשר לשחק את המשחק הזה ולומר שאנחנו מחוץ לתחום.
אברהם-בייגה שוחט: יש עדיפויות, בתוך ממשלה זה בסדר, יש החלטות על איזה מדיניות עושים ולאן הולכים המשאבים, אבל בפרמטרים הגדולים ובמשק שהוא תחרותי ובמשק שהממשלה לא מעורבת בו ולא מנהלת בו, אני אומר לכם שאני הייתי לוקח את ו עדת הכספים לקונגרס כזה כדי לשמוע איך אין אחד שמדבר אחרת.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו לפני הסערה הגדולה, אבל אני אומר לכם שבעניין הזה אין מגרש אחר, אין כללים אחרים.
אברהם-בייגה שוחט: אפשר קצת גמישות פה ושם, אבל אין כללים אחרים אם אנחנו רוצים להיות במשחק העולמי ותיכף אני אגיד למה אנחנו אכן במשחק העולמי.
אברהם-בייגה שוחט: זה לא רק שם.
אברהם-בייגה שוחט: זה בא לידי ביטוי גם בפגישה עם מרטין אינדיק, בפגישה עם לארי סמרס, בפגישה עם ראש אגף תקציבים שלהם שהוא יהודי מאוד מוכשר ושומר מצוות.
אברהם-בייגה שוחט: אין אחד שהשיחה לא התחילה בדיוק באותם הדברים שאני מספר עליהם.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו נעמוד עוד זמן מה בוויכוחים לא קטנים, אבל אני אומר את זה, כי אנחנו עוד לפני הוויכוח, כי אני רוצה שתבינו.
אברהם-בייגה שוחט: קריאה: יש להם עודף תקציב.
אברהם-בייגה שוחט: העודף בתקציב האמריקאי הוא לא גדול, הוא רק 150 מיליארד דולר.
אברהם-בייגה שוחט: הם לא מחלקים את זה אלא הם מקטינים את החוב הלאומי.
אברהם-בייגה שוחט: עוד מעט לא יהיה להם חוב לאומי בכלל.
אלי גולדשמידט: ושליש מהאזרחים האמריקאים אין להם ביטוח בריאות.
אלי גולדשמידט: אנחנו אוהבים לקחת את הצדדים היפים של האמריקאים.
אברהם-בייגה שוחט: אי אפשר להמציא כלכלה אחרת, לא כחבר כנסת ממפלגת העבודה או ישראל אחת ולא כחבר כנסת מהליכוד ולא כחבר אגודת ישראל.
אברהם-בייגה שוחט: אפשר לשבת כאן ולהחליט החלטות ולהגיד דברים.
אברהם-בייגה שוחט: אפשר לעשות דברים בתוך סדר הקדימויות, אבל אני אומר שאין וצריך להבין שאין.
אבשלום וילן: 89% מאזרחי ארצות הברית אומרים שהם יצביעו לנשיאות הקרובה לפי נושא הבריאות.
אבשלום וילן: כלומר, יש לזה בכל זאת מחיר מאוד כבד במונחים מאוד פוליטיים.
אברהם-בייגה שוחט: יש בעיה עם הבריאות בארצות הברית בחלק מהאוכלוסייה, אבל עדיין אני מציע לנו להסתכל ביראת כבוד על הכלכלה האמריקאית, על התוצר האמריקאי, על רמת החינוך בארצות הברית, איך לומדים שם, איך חיים שם.
אברהם-בייגה שוחט: תסתובב שם ותראה את הרמה.
אברהם-בייגה שוחט: יש לנו הרבה הרבה מה לקנא בארצות הברית.
אבשלום וילן: אין אבטלה, אין מיסוי.
אבשלום וילן: הייתי שם שלוש שנים ותאמין לי שאני יודע ומכיר את כל הדברים הטובים, אבל מה שאמר היושב ראש בתחום הרגישות החברתית, יש להם מה ללמוד מאתנו וכדאי שנשמור על זה.
אברהם-בייגה שוחט: אני אומר שלא?
אברהם-בייגה שוחט: אבל שקודם נייצר.
אברהם-בייגה שוחט: שלא נעשה גרעונות.
אברהם-בייגה שוחט: קריאה: שר התעשיה והמסחר חושב שצריך לייצר גרעונות.
אברהם-בייגה שוחט: אני הדובר של שר התעשייה והמסחר?
אברהם-בייגה שוחט: נסעתי לשלושה ימים לעמק הסיליקון והייתי שם גם בתפקידי הקודם בשנת 1993, אבל אז נסעתי למטרה ספציפית אחרת.
אברהם-בייגה שוחט: אז נסעתי לשכנע את "אינטל" להשקיע בארץ.
אברהם-בייגה שוחט: נפגשתי עם נשיא "אינטל" דאז והפגישה עזרה במידה מסוימת להקמתו של המפעל בקריית גת.
אברהם-בייגה שוחט: אני מבין שהיום זה לא אושר.
אלי גולדשמידט: היה רוב לאישור אבל מה שטירפד את העניין הייתה העובדה שמנכ"ל "אינטל" לא הגיע.
אלי גולדשמידט: לא הצביעו נגד.
אבשלום וילן: הביקורת של חברי הוועדה הייתה על כך שהעובדים לא באים מקריית גת.
לימור לבנת: המנכ"ל גם סרב לבוא לוועדה.
אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לומר מה התפרסם בעיתונות האמריקאית בעקבות ההצבעה הקודמת כדי שתבינו מה קורה.
אברהם-בייגה שוחט: הופיע שממשלת ישראל לא מקיימת את התחייבויותיה ל"אינטל" עולמית אחרי שהיא חתמה אתה הסכם, אחרי שאושרה לה תכנית השקעות והיא השקיעה את הכסף.
קריאה: אני לא בטוח שחברת "אינטל" עולמית מקיימת את התחייבויותיה כלפי ממשלת ישראל.
אברהם-בייגה שוחט: אמרתי שצריך שתהיה שקיפות במה שקורה ולראות גם את המשמעויות של החלטה שלא הצביעו בגלל סיבה זאת או אחרת.
אברהם-בייגה שוחט: אז הייתה סיבה אחרת ואז הסיבה הייתה סיבה קואליציונית.
אברהם-בייגה שוחט: אני הייתי בעמק הסיליקון למשך שלושה ימים ונפגשתי עם חברות ישראליות שפועלות שם או חברות שקשורות לישראל, חלקן חברות ישראליות שפועלות שם וחלקן חברות אמריקאיות שיש להן פעילות בישראל.
אברהם-בייגה שוחט: אני אומר את הדברים לא בבחינת רשמי סיור אלא בחינת החשיבות שלהם ואיך אני רואה את הדברים קדימה.
אברהם-בייגה שוחט: סיירתי ב-3-4 חברות וגם הופעתי בפני סטודנטים ומרצים ישראלים שגם שם נמצאים אנשי הקהילייה הזאת.
אברהם-בייגה שוחט: יש מהפכה בעולם והמהפכה הזאת היא בעלת שיעור גבוה מאוד כבר עכשיו אבל יכולה להיות יותר גדולה.
אברהם-בייגה שוחט: מדובר במהפכת התקשורת והאינטרנט שישנו את חיי המסחר, את הלימודים ואת הבנקאות.
אברהם-בייגה שוחט: זה יכול לשנות מערכות שונות שחלקן כבר משתנות.
אברהם-בייגה שוחט: ישראל היא אולי המדינה היחידה – חוץ מארצות הברית – שהיא בעסק הזה.
אברהם-בייגה שוחט: היא בעסק הזה בגלל היכולות האנושיות שלנו, בגלל העובדה שיש לנו המון מחקר ופיתוח, בגלל העובדה שחברות אמריקאיות שמות במרכז מחקר ופיתוח, בגלל שחברות ישראליות עושות מחקר ופיתוח והעסק הזה הוא בלי גבולות, הוא בלי ימים, הוא אפילו בלי אווירונים והכל הולך בתקשורת כזאת או אחרת אבל חלק מהדברים חייב להתבצע שם ואי אפשר לעצור בצורה מלאכותית חברה ישראלית שמצליחה פה, מונפקת בשוק בניו יורק, אבל כדי למכור היא חייבת שיהיה לה משהו בעמק הסיליקון, כי מפה למכור לעולם שמתחכך שם, זה בלתי אפשרי.
אברהם-בייגה שוחט: לכן, אם אנחנו כממשלה ואנחנו כמדינה צריכים להשקיע חומר למחשבה, אנחנו צריכים לעשות זאת בשני כיוונים.
אברהם-בייגה שוחט: הכיוון האחד הוא הכיוון שבא ושואל האם אנחנו יוצרים תנאים שדוחפים את האנשים החוצה.
אברהם-בייגה שוחט: יש כמה דברים בנושא מיסוי שחייבים לטפל בהם כדי שאנשים יחליטו שעדיף להם לפתוח את העסק בחו"ל.
אברהם-בייגה שוחט: דבר שני, אנחנו צריכים לראות איך המשק שלנו נהנה במקסימום מהתופעה הזאת וזה אומר שיקרה פה יותר, זה אומר איך המשק ישתנה כתוצאה מהמהפכה הזאת, מה יקרה למשק בעוד שנתיים-שלוש בעולם של מסחר, במסחר באינטרנט, בבנקאות באינטרנט, במתן שירותים באינטרנט שכן זה לא איזה אירוע שילד משחק במחשב אלא זה אירוע שישנה את העולם כולו.
אברהם-בייגה שוחט: הדבר הזה מחייב את כולנו לעשות מאמצים ולבדוק ולהשוות תנאי מיזוג חברות למשל, דברים שיכולים להשפיע על כך שהחברות יקומו בחו"ל.
אברהם-בייגה שוחט: זה לא פשוט כי זה משפיע גם על חברות שהן לא חברות היי-טק, אבל אני בהחלט עומד לטפל בעניין בצורה מהירה ביותר שכן ברור לי שאם התנאים יישארו כפי שהם, רוב החברות יוקמו בארצות הברית ומבחינתנו זה רע מאוד.
אברהם-בייגה שוחט: עדיין שווה להחזיק כאן את המחקר והפיתוח וזה מכל הבחינות.
אברהם-בייגה שוחט: העובד הישראלי עולה כמו האמריקאי, אבל אצל האמריקאים 25% מתחלפים בשנה ואילו אצלנו 10% בשנה וזה הבדל גדול מבחינת החברות.
אברהם-בייגה שוחט: דבר שני הוא איך תראה המדינה בעוד שנתיים-שלוש כשיהיו מהפכות מהסוג הזה, מה יקרה בשירותים, מה יקרה בבנקאות, מה יקרה בשירותי הממשלה.
אברהם-בייגה שוחט: יכול להיות שאפשר להוריד בשליש את מספר עובדי המדינה, אם אנחנו יכולים לתת שירות שהוא בכלל מסוג אחר.
אברהם-בייגה שוחט: לכן צריך לחשוב על הדבר הזה ברמה הלאומית ולא ברמה של דבר קטן זה או אחר אלא איך אנחנו באמת מתכוננים לתקופה שהיא לא שינוי קטן אלא היא בבחינת מהפכה ואיך יראה העולם, ולשמחתנו אנחנו בתוך העסק הזה.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו לא מדינה שמה שיביאו לה זה מה שיהיה, אלא אנחנו מדינה שמעורבת בעניין, מדינה מאוד יצירתית, מדינה מאוד בעלת משמעות.
אברהם-בייגה שוחט: זה מביא אותי למספר החלטות על דברים שצריך לעשות וזה מביא אותי גם למחשבה שהממשלה לא תוכל להימנע מטיפול בדברים האלה.
אברהם-בייגה שוחט: במרכז ההשקעות אין בעיה של כסף.
אברהם-בייגה שוחט: יש בארץ שלושה מיליארד דולר קרנות הון סיכון.
אברהם-בייגה שוחט: אני זוכר שבוועדת הכספים בשנת 1991 אישרנו ונצ'ר קפיטל ממשלתי שנקרא יוזמה ולא היה במדינת ישראל שקל אחד לדברים האלה.
אברהם-בייגה שוחט: עכשיו יש שלושה מיליארד וככל הנראה השנה יגוייס עוד מיליארד דולר ורצים אחרי חברות הסטרט-אפ האלה ומוכנים לתת להן כסף.
אברהם-בייגה שוחט: אין בכלל בעיה של מימון.
אברהם-בייגה שוחט: הדבר שהדאיג אותי הוא שישבתי בארוחת צהרים עם ונצ'ר קפיטל אמריקאים והם אמרו שהם רוצים לשלוח אנשים – לא להקים קרנות בארץ – מהקרנות שלהם לקחת אנשים ישראליים.
אברהם-בייגה שוחט: זאת אומרת, השם שלנו הוא כזה שזה הופך להיות דבר שמושך את ההון האמריקאי.
אברהם-בייגה שוחט: אם זה בא דרך קרן שעובדת בארץ עם גורמים ישראלים, אז זו חברה ישראלית, אבל אם שולחים בן אדם והוא לוקח ישראלי שעוזר לו למצוא ואומר שהוא שם כסף, 10 מיליון דולר, תבוא לעמק הסיליקון, תעבוד שם, נרשום חברה אמריקאית – כך אתה לא נהנה מכלום.
אברהם-בייגה שוחט: לכן מרכז ההשקעות הוא לא רלוונטי לעניין.
אברהם-בייגה שוחט: גם המדען הראשי הוא הרבה פחות רלוונטי כשמסתובב כל כך הרב ה כסף מסחרי שרוצה להיכנס ומוכנים להשקיע.
אברהם-בייגה שוחט: הם מוכנים להשקיע כהשקעה ומדובר בחברות שהנפיקו בסכומים אדירים ובהשקעות כל כך גדולות.
אברהם-בייגה שוחט: ספרתי כמה פעמים הופעתי בוועדת כספים אבל אני אגיד לך שיש לי יתרון על שרי אוצר אחרים כי ראיתי כמה פעמים הם הופיעו כאן.
אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לומר שאני אוהב לבוא לוועדת כספים ואני מבטיח לך אדוני היושב ראש שאני אבוא מתי שצריך.
אברהם-בייגה שוחט: הייתי גם יושב ראש ועדת כספים, גם יושב ראש האופוזיציה בוועדה, גם שר אוצר שבא לוועדה ומבחינתי אין לך בעיה ומתי שתרצה, בזמן סביר, אני אהיה כאן.
אברהם-בייגה שוחט: אבי בן-בסט ימסור נתונים על מצב המשק.
אבי בן-בסט: אני אעשה זאת בקיצור נמרץ כי גם סקרנו את מצב המשק.
אלי גולדשמידט: אם אפשר שאלה , בעקבות דבריו של שר האוצר.
אלי גולדשמידט: מה גובה הריבית הריאלית האמריקאית?
אלי גולדשמידט: אבי בן-בסט: של הבנק המרכזי?
אלי גולדשמידט: בערך 3%.
אלי גולדשמידט: וכמה זה אצלנו?
אבי בן-בסט: ריבית הבנק המרכזי היא בערך 6% ריאלית 6-6.5%.
אלי גולדשמידט: ההפרש הוא ברור.
סילבן שלום: אותי מעניין בכמה הוא נותן את זה לי.
אלי גולדשמידט: זה פי שניים.
סילבן שלום: השאלה כמה שם הפלוס וכמה פה.
אברהם-בייגה שוחט: בהלוואות ל-30 שנה על משכנתא משלמים באמריקה 8%.
אברהם-בייגה שוחט: באינפלציה של 2%, זה 6% ריאלית.
אברהם-בייגה שוחט: זאת ריבית דומה לזו שקיימת אצלנו.
אברהם-בייגה שוחט: היו"ר אלי גולדשמידט: זה פי שניים.
אברהם-בייגה שוחט: היו"ר אלי גולדשמידט: אבל נדמה לי שהריבית מוכרת לצרכי מס הכנסה.
אברהם-בייגה שוחט: אצלנו לא.
אברהם-בייגה שוחט: אני שאלתי שאלה תמימה.
אברהם-בייגה שוחט: אתה אמרת שאנחנו צריכים ללכת בעקבות המשק האמריקאי, אז שאלתי לגבי ההפרשים בגובה הריבית.
אברהם-בייגה שוחט: אני אמרתי שמישהו יבוא ויציע שיהיה גרעון של 5% יותר.
אברהם-בייגה שוחט: היו"ר אלי גולדשמידט: אני לא מכיר אחד במדינת ישראל שיבוא להציע גרעון של 5% יותר.
אברהם-בייגה שוחט: היו"ר אלי גולדשמידט: אני לא מכיר אחד במדינת ישראל שיבוא להציע גרעון של 5%.
סילבן שלום: כמה לוקחת האינפלציה עכשיו?
סילבן שלום: בחישוב שנתי או במה שהיה עד עכשיו?
סילבן שלום: היו"ר אלי גולדשמידט: הוא לוקח בציפיות.
סילבן שלום: מה זה בציפיות?
סילבן שלום: היום אני לוקח את הריבית, כמה הייתה האינפלציה עד היום בפועל, כמה אני משלם פריים פלוס כמה וזה בשבילי הריבית הריאלית, כי זה מה שאני רואה כבעל עסק.
סילבן שלום: זה הדבר היחידי שעומד לנגד עיני ושום דבר אחר לא.
סילבן שלום: היו"ר אלי גולדשמידט: נכון.
אברהם-בייגה שוחט: אני מסכים אתך.
אברהם-בייגה שוחט: היו"ר אלי גולדשמידט: אני אחראי להפרעה ואני מבקש להחזיר את רשות הדיבור לפרופסור אבי בן-בסט.
אבי בן-בסט: כל השאלות שלכם על הריבית הן רלוונטיות.
אבי בן-בסט: זה לא מקרה שאין ריבית אחת במשק אלא יש תמיד הרבה ריביות וכולן רלוונטיות.
אבי בן-בסט: לכן אני חושב שכל השאלות הן במקומן ואני אתייחס לזה בקצרה.
אבי בן-בסט: הריבית של הבנק המרכזי, ריבית מאוד חשובה בכל משק משום שהיא מבטאת את המדיניות של הבנק המרכזי.
אבי בן-בסט: למיטב זכרוני הריבית של הבנק המרכזי בארצות הברית היא בסביבות 4.5% וכאן היא 11.5%.
אבי בן-בסט: זה הפער, אבל יש גם פערים באינפלציה, כך שאנחנו מדברים בארצות הברית על ריבית בנק מרכזי של בערך 2.5-3%, ובישראל אנחנו מדברים על ריבית בנק מרכזי, לאור האינפלציה הצפויה, של 6-6.5%.
אבי בן-בסט: האינפלציה הצפויה היא 5.5%.
אבי בן-בסט: צריך כמובן להתייחס לכמה משלמים הלקוחות וכמה מקבלים.
אבי בן-בסט: ריבית הפקדונות בארץ היא בערך אחוז, קצת פחות, מריבית הבנק המרכזי, בעוד שריבית האשראי בממוצע – יש מגוון של ריביות, אבל מאחר שאנחנו מדברים על ממוצעים נישאר בעולם הזה – היא 5% עד 6% נוספים.
סילבן שלום: זאת אומרת שזה 16-17.
אבי בן-בסט: זאת אומרת שריבית ריאלית בממוצע ללוקח אשראי לזמן קצר היא בסביבות 11-12% ריאלית בממוצע.
אבי בן-בסט: יש מי שמשלמים קצת פחות, אבל בהחלט יש מי שמשלמים יותר.
אבי בן-בסט: היו"ר אלי גולדשמידט: המסקנה היא שבנושא הריבית המטורפת, יש יציבות פוליטית במדינת ישראל וזה לא משתנה משלטון לשלטון.
סילבן שלום: זה 11% וזה נמשך, אבל הפעם הנגיד לא העלה את הריבית.
סילבן שלום: איזה הסכם יש לך אתו?
סילבן שלום: זה מעניין אותי.
סילבן שלום: איך הוא לא העלה את הריבית?
סילבן שלום: הרי זה מנוגד לכל מה שהוא עשה במשך כל השנים מאז שהוא נגיד.
אברהם-בייגה שוחט: הוא מרגיש שיש ממשלה אחראית
סילבן שלום: העלייה בכמות הכסף שהייתה בתקופה האחרונה פלוס העלייה במדד, אין בעולם מקרה שהוא לא היה מעלה את הריבית בלפחות חצי אחוז, ובוודאי ב-0.3.
סילבן שלום: זה שהוא לא העלה בכלל, זה פשוט לא ברור.
אבי בן-בסט: לגבי מצב המשק.
אבי בן-בסט: סקרנו את מצב המשק בישיבה הקודמת ואני הייתי רוצה להגדיר את זה בקצרה.
אבי בן-בסט: הרבעון הראשון של השנה בוודאי לא היה רבעון טוב ואפילו הייתי אומר רבעון גרוע במיוחד.
אבי בן-בסט: הרבעון השני נראה יותר טוב, וככל שאנחנו מסתכלים קדימה, גם לנתונים של יולי ואוגוסט במידה שהם קיימים, אפשר להגיד שאנחנו רואים כבר אינדיקציות ראשוניות של שיפור.
אבי בן-בסט: אני רוצה להדגיש שוב כדי שלא תטעו שזה לא משנה את התמונה הממוצעת למחצית השנה הראשונה שהיא בוודאי לא מספיק טובה והיינו רוצים לראות משק שצומח מהר יותר מכפי שהוא צמח, אבל בסופו של דבר חשובות לנו גם המגמות כי אנחנו רוצים לדעת לאן המשק צועד, ובעניין המגמות אני רוצה לומר שיש כמה אינדיקטורים שמעידים על התחלה של התאוששות ואני אדגיש כמה מהם שהם מאוד חשובים.
אבי בן-בסט: הדבר החשוב בעיני תמיד בתחום האינדיקטורים הוא בצד של הייצור, לראות האם פירמות נערכות לייצר יותר.
אבי בן-בסט: פה הייתי אומר שיבוא נכסי השקעה נראה טוב במיוחד ברבעון השני, וזה הדגשתי כבר בישיבה הקודמת ואמרתי שיבוא נכסי השקעה נראה טוב וכי יש גידול ברבעון השני לעומת קודמו של 6.7%.
אבי בן-בסט: הייתי אומר שהדבר שהוא חידוש, שעכשיו גם רואים שיפור גם ביבוא תשומות.