GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: הנושא של ועדת כספים לפי ראות עיני ולפי ראות עינינו, כל הנושא הזה של תקציב וכל מה שכרוך בעניין איננו נושא אידיאולוגי מלבד הראייה האידיאולוגית של איך שאתה רואה את הדברים.
משה גפני: באופן כללי, אמר את זה מאיר שטרית נכון, אם המדיניות הכלכלית שלך כשר אוצר והצורה כפי שאנחנו רואים אותה היא מדיניות נכונה, אנחנו בעד וזה לא משנה גם אם נהיה אופוזיציה לוחמת.
משה גפני: אתה היית השר היחיד בממשלת רבין ז"ל, אנחנו היינו סיעה שלא התנגדנו.
משה גפני: אתה בטוח שהיום זה מצב?
משה גפני: אתה בטוח שהיכולת שלך היום לעבוד כשר אוצר היא אותה יכולת שהייתה לך באותה ממשלה?
משה גפני: זאת לא אותה יכולת ותאמין לי שאנחנו מרגישים את זה.
משה גפני: אנחנו לא צריכים להיות חכמים גדולים כשאנחנו נפגשים אתך ורואים תגובות.
משה גפני: על כל פנים תאמין לי, הבעיה מתחילה בראש הממשלה וצריך להגיד לו את זה, ואני מתכוון לעשות זאת.
משה גפני: אי אפשר לנהל ממשלה כאשר הנושא הראשון שיגיע לממשלה זה הנושא של התקציב.
משה גפני: עד עכשיו הייתה קייטנה ועכשיו מתחיל בית ספר.
משה גפני: פה הכנסת עכשיו תתחיל לדון על נושא התקציב וכאן תיפתח תיבת פנדורה והיא תהיה כאן בחדר הזה, בוועדת הכספים ואלי גולדשמידט יצטרך לעמוד בחזית ואתה תצטרך לעזור לו.
משה גפני: לעזור לו, המשמעות היא קודם כל לקחת את נציגי הציבור ולהגיד להם זה התקציב שאני הולך אליו, זה הנושא שאני הולך אליו.
משה גפני: אתנו לא תוכל לשחק כמו שמשחקים אתכם בממשלה במידור כאשר אתו אני מדבר רק על זה, אתו אני מדבר רק על זה ואתו אני מדבר רק על זה.
משה גפני: אתה תצטרך לדבר כמו שעשית בעבר ועשית את זה טוב.
אברהם-בייגה שוחט: לא השתנה כלום.
משה גפני: הממשלה השתנתה.
משה גפני: אני מסתכל עליכם ואני חושב שאתם באמת אנשים מוכשרים והכל טוב ויפה, אבל הבעיה מתחילה מראש הממשלה.
משה גפני: צריך לומר לו את זה כי אי אפשר יותר למדר דברים וצריך לשים אותם על השולחן.
משה גפני: מדיניות צריכה להיות שקופה, האנשים צריכים לדעת, במיוחד כאלה שנמצאים בקואליציה, לא אנחנו אבל אלה שנמצאים בקואליציה צריכים לדעת את זה.
אברהם-בייגה שוחט: אולי עוד תהיו בקואליציה.
משה גפני: אנחנו היינו בקואליציה.
משה גפני: למה זרקו אותנו?
מוחמד ברכה: אדוני שר האוצר, אני לא חושב שראוי לכם, לממשלה ולראש הממשלה, שהסמן החברתי בוועדת הכספים ובכנסת בכלל יהיה מאיר שטרית.
מוחמד ברכה: אני גם לא חושב שיש תועלת בשליחת איומים מרומזים או לא מרומזים כלפי חברי הקואליציה, כאילו מי שמתנגד, מי שאומר שעל לבו בכל מה שקשור בנושא המדיניות החברתית, כאילו הוא מאיים בהפלת הממשלה.
מוחמד ברכה: אני חושב שזה לא הוגן לא רק כלפי המפלגה שלך אלא גם כלפי האנשים שתמכו בראש הממשלה.
מוחמד ברכה: לכן אני חושב שראוי שדווקא אתם, שבאתם על גלי השינוי וסדר עדיפויות אחר, תובילו את המערכה הזאת דרך התקציב ויש הזדמנות מיידית לעשות זאת.
מוחמד ברכה: אני מבקש לא ללכת לכיוון שמסתמן עכשיו, אילו מרכיבים בסדרי עדיפויות קשורים במפד"ל או בשר ההתנחלויות או בשר השיכון, תלוי בדברים שהוא עושה.
מוחמד ברכה: אני חושב שהכל נעוץ בסדר העדיפויות שנקבע כאן.
מוחמד ברכה: התנהל הבוקר בוועדת הכספים ויכוח עם חבר הכנסת פרוש, שנסוב סביב השאלה אם יש הזרמה או יש העברת תקציב גדולה יותר להתנחלויות או להשקעות בהתנחלויות כאשר מר פרוש רוצה שיוזרמו יותר כספים.
מוחמד ברכה: אני חושב שיש פה טעות יסודית מובנית בכל גישת הממשלה הזו בשאלה של כמה להזרים להתנחלויות.
מוחמד ברכה: אני מבקש שהדברים האלה יהיו ברורים.
מוחמד ברכה: בסופו של תהליך השלום, כל השקעה בהתנחלויות יורדת לטמיון.
מוחמד ברכה: יתרה מזו, היא גורמת לך שהפיצויים שייתבעו על ידי המתנחלים יהיו גדולים יותר ויותר.
מוחמד ברכה: לכן ראוי שכבר היום בתקציב הזה, כל סדרי העדיפויות יופנו לכיוון של תעסוקה מלאה בתחומי מדינת ישראלית הריבונית במקומות מוכי האבטלה.
מוחמד ברכה: אני שותף לדעת חבריי, חבר הכנסת חוגי וחבר הכנסת ליצמן בכל מה שקשור למגזרים מוכי אבטלה או מוכי נחשלות חברתית.
מוחמד ברכה: הם דיברו על החרדים ועל האוכלוסייה החרדית, אבל אני מדבר על האוכלוסייה הערבית.
מוחמד ברכה: הגיע הזמן שהציבורים האלו לא יהיו רק צרכני תקציבים, במלים אחרות צרכני שירותים, אלא שגם תושקע מחשבה ותקציבים על מנת שבמגזרים האלו יהיו גם מקורות תעסוקה, מקורות של יצרנות.
מוחמד ברכה: זה דבר שיאושש גם את הרשויות המקומיות, זה יאושש את המצב החברתי וזה גם מצמצם את האבטלה.
מוחמד ברכה: אני חושב שיש כמה דברים שניתן לעשות באופן המיידי.
מוחמד ברכה: הייתי מציע לך מייד בתום הדיון הזה להיכנס לוועדת הפנים, שם מתכנסים כל ראשי המועצות המקומיות הדרוזיות ששובתים כבר השבוע החמישי, והם דורשים בסך הכל דבר מאוד פשוט: להעביר להם תקציבים שכבר אושרו, תקציבים שקיימים בתוכנית חומש שכבר אושרה ובוצעה במשך ארבע שנים וזו השנה האחרונה והם לא מקבלים את הכסף על מנת לסיים את השנה.
מוחמד ברכה: זה מצב מביש ומשפיל.
מוחמד ברכה: אני רואה אותם, הם נבחרי ציבור, כשהם ארבעה שבועות מתדפקים על הדלתות כאן.
מוחמד ברכה: הייתי איתם אצל מנכ"ל משרד האוצר והוא אמר להם דברים מאוד יפים ומאוד נחמדים, אבל שום דבר לא זז.
מוחמד ברכה: הרי לא מבקשים עכשיו לחרוג מהתקציב הקיים או להקציב להם משהו מעבר למה שאפשר אלא להעביר להם תקציבים שכבר אושרו ושהם כבר קיימים.
מוחמד ברכה: אני יודע שאתה מצדד בכל מה שקשור ברפורמה במס החובה על הרכב.
מוחמד ברכה: זאת פשוט פצצת זמן מתקתקת.
מוחמד ברכה: אם הדבר הזה יופעל ב-1 בינואר 2000, זה יחריף יותר ויותר את המצוקה שקיימת בקרב האוכלוסייה הערבית, או מה שנקרא בשפת חברות הביטוח חברות ומגזרים שיש בהם סיכון יותר לחברת הביטוח.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, לא רק שהאנשים סובלים מתשתיות ירודות, לא רק שהם משתמשים במכוניות ישנות, לא רק שסובלים ממצב כלכלי ירוד אלא שהם צריכים לשלם פי שלוש על אותה מכונית ביטוח חובה.
מוחמד ברכה: אני חושב שזה דבר בלתי נסבל גם אם הכותרת של זה היא פתיחת שוק הביטוח לתחרות.
מוחמד ברכה: אני חושב שטוב להתחיל מייד בעשיית משהו בנושא הזה.
מוחמד ברכה: יש לנו 90 יום עד לסוף השנה ויש חודשיים שאפשר בהם לעשות משהו, במיוחד בנושא נצרת 2000.
מוחמד ברכה: זה יכול להיות מקור לתעסוקה ומקור להכנסה.
מוחמד ברכה: אני חושב שיש תשובות מיידיות ותשובות לטווח הארוך שאפשר לעשות אותן מייד.
מוחמד ברכה: אני מציע שהממשלה תהיה נושאת הדגל החברתי ולא תהיה נושאת הדגל של האלפיון והמאיון העליון ותגרום להטבות למיניהן למעסיקים ולבעלי ההכנסות הגבוהות.
אברהם-בייגה שוחט: אדוני היושב ראש, אני אדבר ממש בקצרה ולמרות קוצר הזמן אני אשתדל לענות על כל השאלות.
אברהם-בייגה שוחט: בנושא המים, אני מסכים עם שלום שמחון במאה אחוז.
אברהם-בייגה שוחט: נושא המים הוא בהחלט לא נושא חקלאי למרות שמטבע הדברים הוא בעל השפעה רבה מאוד על החקלאים כי אצלם זה גם אמצעי ייצור מרכזי.
אברהם-בייגה שוחט: נושא המים הוא בעיה של מדינת ישראל והוא יהפוך גם להיות בעיה פוליטית איזורית על כל מה שמשתמע מזה.
אברהם-בייגה שוחט: הבצורת האחרונה רק החריפה וחשפה את הבעיה.
אברהם-בייגה שוחט: יש שוני בהערכות המצב וזה לגיטימי, אבל אני מתכוון לכנס ועדת שרים לכלכלה בתקופה הקרובה ביותר כדי לקיים דיון רחב ביותר עם כל הגורמים.
אברהם-בייגה שוחט: אני בהחלט חושב שזה נושא שצריך להיות על סדר יומה של הממשלה ואחרי כן אולי גם של הכנסת.
אברהם-בייגה שוחט: זה לא נושא שאפשר לדחות אותו וכך אני מתכוון לפעול.
אברהם-בייגה שוחט: ללא צל של ספק אני מסכים עם ההערכה שלך.
אברהם-בייגה שוחט: בעניין האבטלה שהוזכרה כאן.
אברהם-בייגה שוחט: הפתרון היחידי לאבטלה הוא צמיחה במשק.
אברהם-בייגה שוחט: אפשר לעשות טיפול נקודתי ולהקים ועדה שתטפל בישובים כאלה ואחרים בהם יש שיעור אבטלה גדול.
אברהם-בייגה שוחט: לפעמים יש חסמים בירוקרטיים, אבל בגדול מספר רב של מקומות עבודה יכול להיווצר רק אם המשק יצמח והיינו בסרט הזה בשנת 1992.
אברהם-בייגה שוחט: ראינו איך שמאבטלה של 11.3 אחוז ירדנו בקצב מדהים והגענו בסוף הדרך לסביבות 6.2 אחוז בשנת 1996.
אברהם-בייגה שוחט: שנה הבאה תהיה שנת מעבר של צמיחה של שלושה אחוז.
אברהם-בייגה שוחט: שזה לא פוטנציאל המשק ואפשר להגיע ליותר, אבל אם זה יקרה, איך ספק שיש שינוי מגמה.
אברהם-בייגה שוחט: אם יהיה יותר, יהיה עוד יותר טוב.
אברהם-בייגה שוחט: זה תלוי בהרבה מאוד גורמים שאני לא אכנס אליהם עכשיו.
אברהם-בייגה שוחט: לכן גם התקציב לתפיסתנו הוא תקציב שצריך ליצור את המפנה בכיוון הזה והיעד המרכזי של התקציב הוא באמת יעד האבטלה והצמיחה.
אברהם-בייגה שוחט: כל זה לפי דעתנו מבלי לפגוע גם ברמת השירותים החברתיים באיזושהי צורה משמעותית.
אברהם-בייגה שוחט: לכן כשדיברו כאן על אבטלה, רק דרך הצמיחה ואני חושב שאכן כך זה יהיה.
אברהם-בייגה שוחט: קריאה: מתי יתחיל הטיפול הנקודתי?
אברהם-בייגה שוחט: יש לוח זמנים?
אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שתוך שבועיים או משהו כזה תקום הוועדה.
אברהם-בייגה שוחט: בפעם הקודמת הייתה ועדת נתי שרוני שעברה בישובים בהם היה מעל אחוז מסויים של אבטלה, באו מנכ"לי משרדי ממשלה ואנשים שעוסקים בעניין, לפעמים למשל ראו שתקציב קטן של ביוב לא איפשר בניית מפעל.
מוחמד ברכה: זה גם קשור לאיזורי עדיפות.
אברהם-בייגה שוחט: זאת לא מפה שמדברת על זה אלא זו מפה שמדברת על אבטלה.
אברהם-בייגה שוחט: זו מפת אבטלה והיא משתנה.
אברהם-בייגה שוחט: זאת לא איזו תוכנית רב שנתית אלא זה טיפול נקודתי בעניין.
אברהם-בייגה שוחט: בעניין סדרי העדיפויות שהעלה ויצמן שירי.
אברהם-בייגה שוחט: הוקמה על ידי הממשלה ועדה בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה שהיא צריכה לצייר לממשלה מפה של סדרי עדיפויות לצורך חוק עידוד השקעות הון.
אברהם-בייגה שוחט: אני מסכים שיש גם בעיה פוליטית במבנה הקואליציוני של הממשלה, אבל יושבת הוועדה והיא ועדה מקצועית של מנכ"לים ואנשי המשרדים השונים נדמה לי שקוצ'יק אמר לי שתוך שלושה שבועות עד חודש הוא מתכונן להביא את זה לממשלה.
אברהם-בייגה שוחט: זה לא בא כחלק מהתקציב כי זה לא בנוי בתוך התקציב.
אברהם-בייגה שוחט: אני מאוד מקווה שהמפה תבטא שזו ממשלה אחרת ממה שהייתה הממשלה הקודמת וכך אכן צריך להיות.
אברהם-בייגה שוחט: גם לגבי המס – ונשאלתי בעניין מס הכנסה – הייתה ועדת השופט טל ויש את ההמלצות שלה.
אברהם-בייגה שוחט: אני מקווה שבתקופה הקרובה נבוא עם ההמלצות האלה לממשלה כדי שהן יאושרו אחרי כן נבוא עם זה לוועדת הכספים שכן ההמלצות צריכות לבוא לכאן.
אברהם-בייגה שוחט: הייתה ישיבה אצלי וראיתי את המפה.
אברהם-בייגה שוחט: הייתי אומר שיש במפה היגיון והיא צריכה לבטא גם איזשהו קונסנזוס פוליטי.
אברהם-בייגה שוחט: נדמה לי שהוא עשה עבודה טובה ואז גם הסיפור של המיסוי באיזורי פיתוח יותאם למפת השופט טל, אם היא תאושר.
אברהם-בייגה שוחט: גם לגבי הנגב והגליל, אני בהחלט חושב לעשות משהו בעניין.
אברהם-בייגה שוחט: הייתי בסיור בבאר שבע ואני מודה ומתוודה שבדברים שאני עסוק בהם כרגע אין לי את הפנאי להיכנס לזה, אבל הנושא יטופל בזמן הקרוב, למרות שאני לא יכול להגיד בדיוק מתי.
אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה להתווכח עם מאיר שטרית אבל אני רק רוצה להזכיר שהדרוג של מדינת ישראל בשווקים בעולם נקבע בנובמבר 1995 ולא כתוצאה מהפעילות של הממשלה הקודמת ולא חל שום שינוי.
אברהם-בייגה שוחט: לשאלת חבר הכנסת פריצקי בנושא הביטוח הלאומי, אני לא רוצה להיכנס.
אברהם-בייגה שוחט: הנושא יידון כשנגיע עם חוק ההסדרים.
אברהם-בייגה שוחט: הערתי את ההערה משום שהוא אמר שמדובר בנטל נוסף על עשירונים רבים, אבל זה פשוט לא נכון.
אברהם-בייגה שוחט: יכול להיות ויכוח לגיטימי אם צריך לעשות את זה או לא, אבל ישלמו את זה שלושת המאיונים העליונים.
אברהם-בייגה שוחט: כלומר, 25 אלף שקל, כי זה עלה מ-25 ל-30 , ומדובר ב-75 אלף מועסקים.
אברהם-בייגה שוחט: גם על זה יכול להיות ויכוח לגיטימי אם צריך או לא, אבל לא מדובר בעשירון התשיעי או השמיני.
אברהם-בייגה שוחט: אני רק תיקנתי מאחר שהוא אמר שזה כמה עשירונים.
אברהם-בייגה שוחט: שירי, בעניין יהודה ושומרון.
אברהם-בייגה שוחט: מה שאמרתי על ועדת קוצ'יק, חל גם כאן.
אברהם-בייגה שוחט: אגב, אתה אמרת שגובה המשכנתא שניתנת באריאל היא במאה אלף יותר גבוהה מאשר בדימונה.
אברהם-בייגה שוחט: אני מאוד אשמח אם תראה לי את זה כי לפי דעתי זה לא יכול להיות.
ויצמן שירי: זה בדוק.
אברהם-בייגה שוחט: אני אבקש שיבדקו את זה.
אברהם-בייגה שוחט: חבר-הכנסת חוגי שאל על תיירות 2000.
אברהם-בייגה שוחט: יש ועדה שעוסקת בעניין ומנסה לעשות את המקסימום.
עופר חוגי: זו הזדמנות למדינה לקבל הכנסות
אברהם-בייגה שוחט: אתה לא צריך לשכנע אותי שזה חשוב וטוב, רק שהייתי אומר ששנת 2000 מתחילה בעוד שלושה חודשים ואת זה אפילו שר האוצר לא יכול לעצור.
אברהם-בייגה שוחט: בעניין ההפרטה תתקיים ישיבה.
אברהם-בייגה שוחט: יש עוד בנקים שצריך לסיים בהם את ההפרטה, יש את "בזק".
אברהם-בייגה שוחט: עדיין אין לוח זמנים.
אברהם-בייגה שוחט: ועדת ההפפרטה עוד לא התכנסה ונדמה לי שהיא עומדת להתכנס ב-11 בחודש לדון בעניין.
אברהם-בייגה שוחט: חבר-הכנסת ליצמן יצחק, אתה שאלת על ההכנסות.
אברהם-בייגה שוחט: ההכנסות הן לא ממס רכוש אלא ממע"מ.
אברהם-בייגה שוחט: בעניין הדרוזים.
אברהם-בייגה שוחט: לפני החג התקיים אצלי דיון בעניין הדרוזים וסוכמו שני דברים.
אברהם-בייגה שוחט: סיכום אחד היה שמשרד הפנים ישב עם כל הרשויות, ויש לנו 13 רשויות דרוזיות, ישב עם כל אחת ואחת כדי לראות את הדברים, כדי לראות מי צודק, מי לא צודק, מי צריך תוכנית הבראה, מי לא צריך תוכנית הבראה, למה במקום אחד יש גרעון כזה, למה שלוש-ארבע אחרות הן בסדר גמור ובלי גרעונות.
מוחמד ברכה: מדובר על יישום תקציב.
אברהם-בייגה שוחט: שמעתי אותך ולא רק ששמעתי אותך אלא שאני יודע כי אני עשיתי אז את התוכנית ולא אף אחד אחר.
אברהם-בייגה שוחט: ההנחיה שלי הייתה לבדוק באמת מה יושם בתוכנית ומה לא.
אברהם-בייגה שוחט: במשרד ראש הממשלה ואצלנו עובדים על זה.
אברהם-בייגה שוחט: יש ויכוח על העניין וזה יקח עוד כמה ימים.
אברהם-בייגה שוחט: זה לא כל כך ודאי שלא עמדו בהתחייבויות כפי שאתה מציג, אבל אני ביקשתי שהאנשים במשרד ראש הממשלה, אלה שליוו את התוכנית של אז, ואנשים באגף התקציבים שטיפלו בזה, יכינו מסמך ויראו איפה העסק הזה עומד.
אברהם-בייגה שוחט: מילה אחת על העניין הפוליטי.
אברהם-בייגה שוחט: לא באתי ואמרתי לאלי גולדשמידט או למי מחברי בוועדה שאסור להתווכח ואסור להעלות עניינים ואסור לבקש שינויים.
אברהם-בייגה שוחט: אני אמרתי דבר אחד.
אברהם-בייגה שוחט: אני אמרתי שמטבע הדברים הגוף הזה הוא גוף פוליטי ואני יודע את המאמצים שאלי גולדשמידט עושה.
אברהם-בייגה שוחט: אם אתה חושב שאני חושב שזה מצב נורמלי שיושבת מפלגה בקואליציה כמו ש"ס ומצביעה כאן באופן קבוע נגד, אם אפשר לקיים כך משטר דמוקרטי - התשובה שלי היא שאי אפשר.
אברהם-בייגה שוחט: חד משמעית אי אפשר.
אברהם-בייגה שוחט: ש"ס צריכה להחליט איפה היא יושבת.
אברהם-בייגה שוחט: המשחק הזה שיוצאים מהממשלה ובוועדת כספים מצביעים הפוך, לא יכול להתקיים לאורך זמן.
אברהם-בייגה שוחט: אז אם יש בעיה עם ש"ס בנושא כזה או אחר, או שפותרים אותה או שלא פותרים אותה.
אברהם-בייגה שוחט: מצב כזה שבכנסת ישראל יושבים חברים בתוך הקואליציה ומצביעים הפוך באופן קבוע, זה לא מצב רגיל.
אברהם-בייגה שוחט: זה מכביד מאוד על אלי גולדשמידט וזה מכביד מאוד על ועדת הכספים.
משה גפני: אני הבאתי את ש"ס כדוגמה, אבל לא התכוונתי אליה.
אברהם-בייגה שוחט: אתה לא, אבל אני אומר ש"ס.
אברהם-בייגה שוחט: יכול להיות שראש הממשלה לא יאהב את מה שאני אומר, יכול להיות שמישהו אחר לא יאהב, אבל אני אומר את הדברים.
אברהם-בייגה שוחט: אני אזרח במדינת ישראל, אני הייתי חבר כנסת, אני יודע מה זה משמעת.
אברהם-בייגה שוחט: אני חוזר ואומר, אם חושבים שאפשר לנהל ממשלה כאשר חלקים מהקואליציה שמרכיבים את הממשלה ויש להם אחריות קולקטיבית כחברי ממשלה, באופן סיסטמטי וקבוע – וזה מה שאני יודע שקרה – מצביעים נגד.
אברהם-בייגה שוחט: אני מקווה שהמצב הזה ישתנה.
אברהם-בייגה שוחט: זאת משמעות תהליך העבודה, זאת משמעות תפקיד ועדת הכספים ואני חוזר ואומר שאני לא חושב שמישהו צריך למנוע מחבר ועדת כספים – אופוזיציה בוודאי, וגם קואליציה – להסתייג, לדבר ולהעלות נושאים.
אברהם-בייגה שוחט: אני יודע שלי כיושב ראש ועדה היה הרבה יותר קל מאשר לאלי גולדשמידט היום.
אלי גולדשמידט: הישיבה נעולה.
אלי גולדשמידט: כמה הודעות פרוצדורליות לפני שאנחנו פותחים:
אלי גולדשמידט: אני מקווה שעוד השבוע אנחנו נגמור - אנחנו ניפגש אחרי הישיבה הזאת - את הנושא של חלוקת ועדות המשנה.
אלי גולדשמידט: זה כבר מתחיל ללחוץ והחבר'ה רוצים להתחיל לעבוד, ובצדק.
אלי גולדשמידט: יש כמה ועדות-משנה שהחלטנו להקים באופן מיוחד ואני מקווה שנסגור את העניין הזה.
אלי גולדשמידט: אם נגיע לרשימה פחות או יותר מוסכמת אני מקווה להביא אותה כבר מחר.
אלי גולדשמידט: אם לא, אז בתחילת השבוע הבא.
אלי גולדשמידט: דבר שני, אני מבקש מכם להיות מחר בדיון.
אלי גולדשמידט: בשעה 9:00 נשמע סקירה על מצב המשק מנקודת ראות של יושב-ראש הנהגת ההסתדרות ובשעה 10:30 נדון בהעברות תקציביות.
אלי גולדשמידט: אני מקווה שנספיק.
אלי גולדשמידט: ניסינו למעשה מתחילת הקדנציה לארח בוועדה, לפחות בהתחלה, את כל הגורמים המרכזיים במשק הישראלי, החל כמובן משר האוצר ונגיד בנק ישראל.
אלי גולדשמידט: קודם כל אני רוצה לברך את האורח שלנו, שבא הנה במסגרת הצגת מצב המשק והמדיניות הכלכלית, מר אורי דורי, שאני לא מניח שיש פה מישהו שאיננו מכיר אותו, בוודאי מתפקידיו, מביצועיו ומפעילותו הכלכלית רבת ההישגים במדינת ישראל במהלך השנים האחרונות.
אלי גולדשמידט: לאחרונה מר אורי דורי גם קיבל את האמון ונבחר להיות יושב-ראש הנשיאות של לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים.
אלי גולדשמידט: אנחנו נבקש ממנו להציג בפנינו סקירה מטעם הארגון שהוא עומד בראשו, שהוא ארגון מאוד קריטי לחיי הכלכלה במדינת ישראל.
אלי גולדשמידט: באותה הזדמנות אני רוצה בשם חברי ועדת הכספים, ובשמי כמובן, לאחל לך הרבה הצלחה בתפקיד החדש שלך, הקשה, התובעני.
אלי גולדשמידט: אני בטוח שתעשה אותו מצויין, כמו שעשית את הדברים האחרים, וממשיך לעשות אותם, בצורה טובה ועם הרבה רקורד של הצלחה.
אלי גולדשמידט: אני בטוח שגם כאן יהיה לך רקורד נוסף שייזקף לזכותך.
אלי גולדשמידט: מר אורי דורי, אולי בתחילת הדברים תסביר את מבנה הגוף שאתה עומד בראשו.
אלי גולדשמידט: אעביר את רשות הדיבור למר אורי דורי שייציג את הדברים.
אלי גולדשמידט: אחרי זה נשמע את מר משה קורניק ודוברים נוספים שנמצאים איתנו, וכמובן הבמה תהיה פתוחה לשאלות ולהחלפת דיעות.
אלי גולדשמידט: הדיון יימשך עד שעה 12.
שמואל ארד: וגם יוצג מצב ענף הבנייה.
אלי גולדשמידט: בשעה 12:00 יתקיימו דיון והצבעה בנושא אינטל ומפעלי ים המלח.
אלי גולדשמידט: בבקשה אדוני.
אורי דורי: בוקר טוב.
אורי דורי: תודה רבה על ההזמנה.
אורי דורי: הזמנתם אותנו להופיע בפניכם ולהציג את מצב המשק, כפי שאנחנו רואים את זה.
אורי דורי: לשכת התיאום מרכזת בתוכה את כל ההתאחדויות של כל הסקטורים העסקיים במדינת ישראל, 15 סקטורים (אני לא אמנה אותם כרגע, אתם מכירים אותם).
אורי דורי: גם החקלאים נכללים בזה.
אורי דורי: חבר הכנסת שמחון, הנציג שלכם הוא מר פסח גרופר.
שלום שמחון: מר פסח גרופר מייצג את הסקטור הפרטי בחקלאות.
שמואל ארד: מדובר על הסקטור הפרטי.
שלום שמחון: אנחנו נדבר על זה בהזדמנות.
אורי דורי: הכוונה היא להביא לידי ביטוי את הסקטור העסקי, ובין השאר במה שאני עושה כרגע, אגב דברים אחרים.
שלום שמחון: האם לפניך היה מר גילרמן?
אורי דורי: מר גילרמן הוא יושב-ראש לשכת המסחר בתל-אביב והוא חלק מלשכת התיאום של הארגונים הכלכליים.
אורי דורי: זה אחד הארגונים הנכללים בלשכת התיאום.
אברהם הירשזון: זה כולל את התעשיינים, זה כולל את כולם.
אורי דורי: לפני בתפקיד היה מר דן פרופר.
אורי דורי: זה כולל את התעשיינים, הסוחרים, החקלאים, העצמאיים, היהלומנים, הבנקים, הביטוח, התעשייה הזעירה.
אברהם הירשזון: תגיד לי, עם כל העוצמה הזאת מה אתה עושה פה בכלל?
אורי דורי: אני עפר לרגליכם.
נחום לנגנטל: כלומר אתה החלפת את מר דן פרופר שבא מהתעשיינים ואילו אתה הגעת לתפקיד היושב-ראש מהקבלנים.
נחום לנגנטל: האם התעשיינים גם שייכים ללשכת התיאום?
נחום לנגנטל: זאת פעם ראשונה שבראש לשכת התיאום עומד אדם שהוא לא תעשיין.
נחום לנגנטל: הבנתי.
נחום לנגנטל: אני מבין לאט.
אלי גולדשמידט: זה לא שאתה מבין לאט.
אלי גולדשמידט: פה חל איזשהו שינוי ממה שהיה בעבר.
אורי דורי: גם בתוך הסקטור העיסקי יש פוליטיקה.
אורי דורי: לא רק אצלכם.
אורי דורי: אני מבקש להתחיל בדברי הרקע.
אורי דורי: אני רוצה להציג את הרקע הכללי כפי שאנחנו רואים היום את המשק.
אורי דורי: המשק נמצא עכשיו שנה שלישית ברציפות במיתון עמוק וכמעט גולש לשנה רביעית.
אורי דורי: שיעור האבטלה מתקרב ל9%-.
אורי דורי: אנחנו מגיעים כבר ליותר מ200,000- מובטלים.
יעקב ליצמן: מה מספר המובטלים המדוייק לדעתכם?
יעקב ליצמן: יש על זה ויכוח.
אורי דורי: לדעתנו 210,000 מובטלים.
אורי דורי: אני מודיע לך שאם אנחנו נבדוק את זה בקריטריונים אירופאים - המצב הרבה יותר חמור.
אורי דורי: בואו נתייחס למספרים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אורי דורי: חבל להיכנס לוויכוחים בעניין הזה.
אורי דורי: יש אבטלה בשיעור גבוה.
יוסף יצחק פריצקי: האם יש לך ניתוח של הענפים שבהם יש אבטלה?
אלי גולדשמידט: אני מציע, תנו לו לדבר לפחות 10 דקות רצוף.
אורי דורי: אני מבקש לתת פה הרצאה קצרה, שאחריה נוכל לפתח דיון.
אורי דורי: התעשייה בקיפאון.
אורי דורי: ענף הבנייה בנסיגה שלא היתה כמותה.
אורי דורי: בשנה האחרונה אנחנו מגיעים למשהו כמו 40% ממה שהיינו לפני 3 שנים.
אורי דורי: המסחר גדל, אבל בקצב מתון ביותר.
אורי דורי: הענף היחידי שהתאושש במידה מסויימת בחודשים האחרונים זה התיירות.
אורי דורי: אנחנו רואים שהמשק מתאושש אך הסימנים שכולם מגדירים כסימני התאוששות הם כמעט בגדר של תנודות תקופתיות בלבד.
אורי דורי: הריבית במשק היא גבוהה באופן קיצוני.
אורי דורי: אין צורך להרחיב בעניין הזה אחרי שכל-כך הרבה דיברו על זה.
אורי דורי: כולם מכירים.
אורי דורי: ברמת הריבית הזאת בוודאי שאי אפשר להתאושש.
אורי דורי: אם המיתון יגלוש לשנה נוספת, לשנה רביעית, אנחנו נגיע למשק שיהיה לו קשה מאוד לצאת עם תוואי של פעילות נמוכה.
אורי דורי: אנחנו מעריכים שפוטנציאל הצמיחה של המשק עומד על משהו כמו 5% בשנה.
אורי דורי: שער החליפין הריאלי נמצא היום בשיאו.
אורי דורי: בשנה האחרונה חל פיחות ריאלי של 11%.
אורי דורי: הגרעון במאזן התשלומים בשנת 1999 הוא נמוך מאוד - כ1.5- מיליארד דולר.
אורי דורי: החוב החיצוני נטו נמוך - עומד על 12% מהתוצר הלאומי.
אורי דורי: בצד ההוצאות: אנחנו רואים שבתקציב המדינה צד ההוצאות נשמר.
אורי דורי: אנחנו יודעים שצד ההכנסות לא בישר בשורה גדולה, שהגרעון גדל מכיוון שלא היו הכנסות.
אורי דורי: אבל צד ההוצאות בתקציב המדינה נשמר, וזה חשוב.
אורי דורי: יישום הסכם ווי צפוי להוסיף למשק כ1.2- מיליארד דולר.
אורי דורי: למשק יש היום כוח-אדם מיומן שיכול להגדיל בעשרות אחוזים את התוצר.
אורי דורי: יש למשק עודפי מכונות וציוד - הרבה מאוד מתוך זה בענף שלנו.
אורי דורי: ויש גם שיפור באווירה הפוליטית.
אורי דורי: מבחינה מדינית אנחנו רואים שיש היום נכונות של משקיעים להיכנס ולהשקיע בישראל.
אורי דורי: אני חייב להגיד שגם בשנה שעברה, עם כל המיתון ועם האווירה הפוליטית הנמוכה, היתה נכונות להשקיע ובוודאי ובוודאי שכך גם המצב הנוכחי.
אורי דורי: אנחנו מעריכים שסביבת האינפלציה הנמוכה, שהיא מתחת ל6%-, אינה מהווה שום בעיה כלכלית למדינת ישראל.
אורי דורי: ההערכה שלנו, שבמצב הנוכחי אפשר להגיע כבר בשנת 2000 ל4%- צמיחה.
אורי דורי: מה לדעתנו צריך לעשות בעניין הזה?
אורי דורי: יש כמה פעילויות שאפשר לעשות אותן.
אורי דורי: במשוואה הזאת יש קודם כל 3 גורמים עיקריים: מדיניות פיסקלית, מוניטרית והשקעות בתשתית.
אורי דורי: אלה המנטרות שאנחנו שומעים אותן מהמנהיגויות הכלכליות באירופה ובעולם, שומעים את זה בארצות-הברית ואפילו ביפן.
אורי דורי: יפן רחוקה אבל שם הממשלה קיבלה החלטה להגדיל את ההשקעות בתשתית ב100- טריליון ין - לא מדובר על התקציב אלא על שיעור ההגדלה - שזה הגדלה של 100 מיליארד דולר בהשקעות בתשתית כדי להאיץ את היציאה מהמיתון בו הם נמצאים.
אורי דורי: אין להם בעיות של ריבית, כפי שאתם יודעים.
אורי דורי: 1.5% ריבית זאת ריבית סבירה.
אברהם הירשזון: היית "קונה" את זה.
אורי דורי: כן.
אורי דורי: כניראה שאני קונה גם הרבה יותר מזה.
אורי דורי: תיכף תשמע מה אני מציע.
אורי דורי: כפי שאתם יודעים יש להם מדיניות פיסקלית מרסנת.
אורי דורי: למרות זאת הם קיבלו החלטה להגדיל את ההשקעות בתשתיות.
אורי דורי: מה אנחנו מציעים?
אורי דורי: כדי להגיע ולמצות את פוטנציאל הצמיחה של 5% אנחנו חושבים שצריכים להגיע לריבית ריאלית כזאת שעל-פי הגדרה תהיה לפחות ברמה הנוכחית של 9.5%.
אורי דורי: כלומר להוריד בכ2%- לפחות את הריבית.
סמדר אלחנני: 9.5% ריבית ריאלית?
אורי דורי: התכוונתי לריבית נומינלית.
אורי דורי: את צודקת, התבטאתי לא נכון.
אורי דורי: היום זה 11.5% אבל צריך להגיע ל9.5%-.
אורי דורי: כמובן לא בבת אחת אבל צריך למשוך לכיוון הזה.
אורי דורי: אנחנו מעריכים שגם אם קצב האינפלציה יהיה 5% בשנת 2000 אסור להעלות את הריבית.
אורי דורי: אסור לתת למשק להישאר באותו תוואי מיתון גם אם האינפלציה, שאנחנו מעריכים שהשנה תיגמר במשהו כמו 4%, תגיע ל5%- בשנה הבאה.
אורי דורי: אנחנו חושבים שהממשלה צריכה לדאוג להגדיל את ההשקעות בתשתית בהיקף של 4 מיליארד שקל לפחות.
אורי דורי: את הדרכים להגיע לכך, ולא באמצעות התקציב, אני אסביר בהמשך.
אורי דורי: יש להגדיל את שיווק קרקעות המדינה לפחות ל60,000- יחידות לשנה.
יוסף יצחק פריצקי: כמה זה היום?
אורי דורי: היום זה עומד על סדר גודל של קצת יותר מ20,000- יחידות לשנה.
אורי דורי: אסור להטיל מיסים נוספים על הציבור.
אורי דורי: אפילו אם זה יביא בתיאוריה לעלייה קטנה בגרעון, אסור להטיל מיסים נוספים.
אורי דורי: להערכתנו בשנה הקרובה אפשר להגיע לצמיחה כזאת שתביא להכנסות גבוהות יותר ולא צריך להיכנס לפניקה אם רואים שהגרעון עלול לעלות.
אורי דורי: אנחנו חושבים שצריכים לשמור על פיחות ריאלי, וזה באמצעות המדיניות המוניטרית.
אורי דורי: לדעתנו צריכים להפעיל כמה רפורמות מבניות בתחום של שוק ההון.
אורי דורי: יש להמשיך במדיניות של ההפרטה.
אורי דורי: יש לדאוג להפנות מקורות של זמן ארוך לשוק ההון.
אורי דורי: אני מדבר על אותן אגרות חוב יעודיות שהממשלה היום נותנת לקרנות הפנסיה.
אורי דורי: יש להפנות אותן לשוק ההון.
אורי דורי: אני לא רוצה כרגע לפרט בעניין הזה, שכולכם מכירים אותו.
אורי דורי: הדברים הנוספים, כולכם מכירים: השקעות בהון האנושי; רפורמה במערכת המיסוי.
אורי דורי: אני רוצה דווקא בנושא של התשתיות להגיד כמה מילים.
אורי דורי: כשאומרים "להגדיל ב4- מיליארד שקל את ההשקעות בתשתית אבל לא להגדיל את תקציב המדינה", השאלה הבאה היא: מאיפה הכסף?
אורי דורי: קודם כל, הכסף צריך להגיע על-ידי שיתוף הסקטור העיסקי בהשקעות בתשתית, בשתי שיטות עיקריות: 1) BOT - Built Operated Transfer - כולנו מכירים את פרוייקט "חוצה ישראל", שהוא קלאסי בעניין הזה.
אורי דורי: יש פרוייקטים נוספים בתחום של ביוב ומים, שנעשו במדינת ישראל; 2) PFI - Private Financing initiative - היא שיטה נוספת שלא הופעלה במדינת ישראל.
אורי דורי: זאת שיטה שבה המיגזר העיסקי משקיע בפרוייקטים תשתיתיים.
אורי דורי: השיטה הזאת נעשתה בצורה רחבה מאוד באירופה.
אורי דורי: האנגלים הובילו בעניין הזה והתחילו בו ב1992-.
אורי דורי: ב1994- הם הקימו לצורך העניין הזה כוח משימה.
אורי דורי: הם מפעילים את זה בהקמה של פרוייקטים תשתיתיים, החל מבתי-ספר, הרחבות כבישים, מסילות ברזל וכל סוג של פרוייקט תשתיתי שאיננו מצליח לקבל תשלומים באמצעות אגרות.
אורי דורי: הם הגיעו להרחבה מאסיבית מאוד של חידוש המערכת התשתיתית שלהם.
אורי דורי: השיטה בעיקרה היא שפרוייקט תשתיתי יוצא למיכרז אל הסקטור העיסקי.
אורי דורי: הגורם העיסקי שייזכה במיכרז יתכנן את המיתקן התשתיתי, יקים אותו וייגבה מהמדינה לאורך 30-25 שנים - יש גם פרוייקטים שהגיעו ל50- שנים - תשלומים שוטפים עבור המיתקן הזה, ברמה של שכירות.
אורי דורי: בסוף התקופה המיתקן עובר לידי הממשלה.
אורי דורי: ההון שיילך לפרוייקטים מהסוג הזה הוא כמובן קרנות הפנסיה, קופות הגמל, ביטוחי החיים.
אורי דורי: כפי שכולנו יודעים, פרוייקטים כאלה מקבלים רייטינג של - - -
אלי גולדשמידט: רבותי, עוד יתרשמו פה שהדיונים הם לא מסודרים.
אלי גולדשמידט: אל תעשו את הרושם הזה.
אלי גולדשמידט: לא נעים.
אלי גולדשמידט: עוד יחשבו שזה תמיד ככה.
אורי דורי: זה אכן הדרך להרחיב בגדול את ההשקעות בתשתית.