GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ויצמן שירי: אם מישהו יתרגם את הסכום החסר כתוצאה מהפיחותים הזוחלים שהיו בשנה האחרונה, אין לי ספק שלא היתה תוספת ולו בשקל אחד.
ויצמן שירי: יתרה מכך, ראש הממשלה הזה אוכל את ארוחת הצוהריים בפיתה במשרדו ולא מזמין קייטרינג ל- 50 איש.
שלום שמחון: משרד ראש הממשלה היום הוא לא משרד קטן ויש בו הרבה מאוד יחידות אחרות שדורשות הרבה יותר פיקוח מאשר הנסיעות של ראש הממשלה.
שלום שמחון: הייתי מציע לוועדה לעסוק בעניינים האחרים במשרד ראש ממשלה ולאו דווקא בענין הזה, אומנם זה מצטלם טוב בתקשורת אבל לא ממצא את הענין עצמו.
שלום שמחון: אני מציע לוועדה, להתעסק במבנה משרד ראש הממשלה, בפעילויות השונות במשרד ראש הממשלה כולל היחידות שאמורות להצטרף למשרד ראש הממשלה, ולהפסיק להתעסק בכל פעם מחדש בתוספת תקציבית שמתבקשת.
מאיר שטרית: אדוני היושב ראש, נראה לי שהדיון בוועדה לא משיג את המטרה.
מאיר שטרית: אין סתירה בין שני הדברים מכיוון שזכותה וחובתה של האופוזיציה להיות כלב השמירה של הממשלה.
מאיר שטרית: מצד שני, אני חושב, שהוועדה צריכה לדון בענין באופן ענייני ולכן הצעתי שתהיה שקיפות, לבדוק לאורך שנים מה היה ניצול התקציב בענין הזה, אם התקצוב קיים, לוודא שבתקציב 2000 התקצוב יהיה הוגן ולא להביא רק חצי תקציב.
מאיר שטרית: אני מציע שתהיה שקיפות.
מאיר שטרית: גם לכם כחברי קואליציה לא יהיה נעים אם יחשפו בפניכם דבר שמתנהל שלא כהלכה.
מאיר שטרית: לחברי ועדת הכספים לא צריך להיות אינטרס בעד פלוני או כנגד אלמוני באופן אישי, צריך להיות אינטרס שווה שהדברים יתנהלו כהלכה.
מאיר שטרית: אני לא אוכל להצביע בעד הבקשה מהסיבה הפשוטה, לאור המצוקה התקציבית שהמדינה מצוייה בה, היה נכון דווקא בעת הזאת להפחית בהוצאות כאלה לטובתם של דברים אחרים.
אמנון כהן: לפני ההצבעה אנחנו מבקשים התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט: ההצבעה תהיה בשעה אחת ורבע.
אלי גולדשמידט: אני חושב, שהתהליך של הגדלת התקציב בכל סוף קיץ הוא תהליך שלא מאפיין רק את הממשלה הזאת אלא זה תהליך שעובר כחוט השני דרך כל הממשלות, התהליך הזה צריך להיפסק, אני חושב שבענין הזה יש אחדות.
אלי גולדשמידט: אני מבקש כי בתקציב המדינה לשנת 2000 ההערכה תהיה הערכה על בסיס הממוצע של השנים הקודמות.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים בעד או נגד פניה מספר 283-4.
אלי גולדשמידט: הצבעה בעד פניה מס' 283-4 - 7 נגד - 6 פניה מס' 283-4 נתקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מס' 283-4 אושרה.
לימור לבנת: אני מבקשת רוויזיה.
אלי גולדשמידט: חברת הכנסת לימור לבנת מבקשת רוויזיה.
אלי גולדשמידט: פניה מס' 281-2, העברת 872 אלפי שקלים מהתקציב ששוריין לסיבוב השני של הבחירות, לשם תקצוב לשכות השרים, פרס, רמון ומלכיאור.
הראל בלינדה: אני מבקש לצרף לדיון הזה גם את פניות 273, 275, העברת 600 אלפי שקלים מתקציב ועדת הבחירות המרכזית למימון פעילות סגן שר התקשורת.
אלי גולדשמידט: עומדת כאן לדיון שלוש בקשות: 1.
אלי גולדשמידט: פניה מס' 278-279: שכרם של השרים מלכיאור, פרס ורמון.
אלי גולדשמידט: 2.
אלי גולדשמידט: פניה מס' 281-282:
אלי גולדשמידט: מימון הלשכות של שלושת השרים, מלכיאור פרס ורמון.
אלי גולדשמידט: 3.
אלי גולדשמידט: פניה מס' 273,275:
אלי גולדשמידט: מימון לשכת סגן שר התקשורת.
הראל בלינדה: בהמשך להחלטת הממשלה בענין מינויים של השרים הנוספים, בהתאם לסיכומים שבוצעו בין אגף התקציבים לבין משרד ראש הממשלה, אנחנו מבקשים לתקצב את לשכות השרים ואת שכרם.
הראל בלינדה: בתקציב המבוקש ללשכות השרים פרס, רמון ומלכיאור, אנחנו משתמשים גם בתקציב שנשאר מלשכת סגן השר מיכאל איתן ומתקציב לשכת ראש הממשלה לשעבר פרס.
הראל בלינדה: בסכום הזה שנשאר אנחנו משתמשים כחלק ממימון הלשכות הללו.
הראל בלינדה: אני רוצה לציין, שהסכומים הנ"ל הם בהתאם לאותם מספרים שהוצגו והתקיימו עליהם דיונים בוועדה לביקורת המדינה ובוועדות נוספות בענין התקציב שנדרש להרחבת הממשלה.
לימור לבנת: בענין השרים וסגני השרים, בהצגת הנושא בפני הוועדה לביקורת המדינה ובפני מליאת הכנסת על ידי השר חיים רמון, היתה הפרדה בין שני הדברים.
לימור לבנת: שם נטען שעלות מימונו של סגן שר שהוא גם חבר כנסת, מיליון וחמישים אלף שקל לשנה.
לימור לבנת: עלות מימונו של שר שהוא גם חבר כנסת תהיה מליון שלוש מאות אלף שקל לשנה.
לימור לבנת: לפי המספרים שאנחנו מקבלים כאן, אנחנו לא יודעים מה המשמעות מכיוון שאין כאן פירוט מה זה כולל ואין לנו מושג מה עוד יקרה בשנת 2000.
יעקב ליצמן: מפורטת כאן עלותו של סגן שר.
לימור לבנת: עלות סגן שר המוצעת כאן, 600 אלף שקל לסגן שר התקשורת, לפרק זמן של חמישה חודשים.
לימור לבנת: בחישוב שנתי, מסתכם במיליון ארבע מאות וארבעים אלף שקל, וזה יותר ממה שהוצג על ידי השר חיים רמון, מיליון וחמישים אלף שקל.
לימור לבנת: לכן, הדברים שציינתם קודם אינם נכונים.
הראל בלינדה: אני אסביר אותם.
לימור לבנת: אדוני היושב ראש, מכיוון שלא ברור לגמרי מה זה כולל, אין לפנינו פירוט, פרט לשכר שר וסגן השר, האם זה כולל את כל עוזריו, שכר דירה, האם יהיו עוד בקשות נוספות במהלך השנה הזאת או בשנת 2000?
לימור לבנת: אני מבקשת לא לאשר את בקשת האוצר עד אשר נקבל ממשרד האוצר פירוט מלא של ההוצאות הצפויות של אותן לשכות שרים וסגני שרים ונדע מה הפירוט המדויק והאמיתי של העלויות הללו, ושזה עולה בקנה אחד עם מה שנמסר לכנסת על ידי הממשלה, הן במליאה והן בוועדה לביקורת המדינה.
ישראל כץ: עוד לפני הגשת התקציב, אנחנו מקבלים בקשות של כל מיני העברות פנימיות, וזאת בעצם דרך להעביר כספים.
ישראל כץ: מה שמטריד אותי, לא רק כאיש אופוזיציה, שרוב הסעיפים הללו עוסקים בניפוח מנגנונים, במימון של ניפוח מנגנון, או במימון נסיעות כפי שראינו בסעיף הקודם.
ישראל כץ: אם כבר נחסך כסף ממימון בחירות, ראש הממשלה היה צריך להגיש בקשה של מיליון שקל לפחות עבור קרן מימון לסטודנטים, לספרייה לעיוורים וכדומה.
ישראל כץ: התבשרנו שסוגרים את המינהל לחינוך ערכי במשרד החינוך, מדובר בסכומים קטנים, הרבה פחות מהתוספת לתקציב נסיעות לחו"ל של ראש הממשלה.
ישראל כץ: אני חושב שבתקופה הזאת, מן הראוי היה לחסוך את הכספים הללו ולהעביר אותם למטרות שראש הממשלה התחייב להם ושהציבור זקוק להם, סטודנטים, נכים, הרשויות הדרוזיות, המינהל לחינוך ערכי, משכנתאות.
ישראל כץ: כל הזמן אנחנו מקבלים בקשות של ממשלה אטומה וראש ממשלה אטום שמתכחש לכל ההבטחות שלו.
ישראל כץ: אני מצטרף לדברי חברת הכנסת לימור לבנת, להצביע כנגד הבקשה.
רוני מילוא: בנושא הקודם קראתי לחבריי מהאופוזיציה והקואליציה לשקול את הדברים עניינית ולאשר את תקציב הנסיעות של ראש הממשלה.
רוני מילוא: כעת אני אומר, שהצירוף של ששה שרים לממשלה היה מיותר לחלוטין.
רוני מילוא: אני חושב ששינוי חוק יסוד: להעלאת מספר השרים בממשלה היה תהליך מיותר, חטא מראשיתו, והיום לבוא ולבקש תקציב לשם כך, זהו המשך תהליך פסול.
רוני מילוא: מאחר ואני חבר בקואליציה, אני לא אשתתף בהצבעה, אבל אני מביע את דעתי בענין.
רוני מילוא: אם הייתי יכול להצביע, הייתי מצביע נגד התקציב הנ"ל.
יעקב ליצמן: אני רוצה לשאול את נציג משרד האוצר, האם הלשכות פועלות כבר?
הראל בלינדה: אני לא יודע.
יעקב ליצמן: אני מציע לחכות עם ההצבעה עד שהענין ייבדק.
יעקב ליצמן: אם הלשכות אכן פועלות, על חשבון איזה סעיף, מאיפה נלקח הכסף?
משה גפני: אדוני היושב ראש, אני מסכים עם הדברים של חבר הכנסת רוני מילוא, לענין תקציב נסיעות ראש הממשלה.
משה גפני: לגבי הנושא של לשכות שרים וסגני שרים, אי אפשר להגדיל את הממשלה בשעה שמשרד האוצר ומשרד השיכון מקצצים את ההשתתפות בשכר דירה למשפחות חד הוריות, לזוגות צעירים.
משה גפני: מעלים את הניקוד מ- 1,400 ל- 1,600 נקודות והמשמעות היא, פגיעה קשה בשכבות הבינוניות והחלשות.
משה גפני: באותו יום משרד האוצר מבקש כסף רב ללשכות שרים וסגני שרים, והדבר מיותר לגמרי.
אלי גולדשמידט: ביקשה חברת הכנסת לימור לבנת בתחילת הדיון פירוט מדויק של הוצאות הלשכות.
אלי גולדשמידט: אני מבקש ממשרד האוצר, להביא לוועדה תוך 24 שעות את הפירוט המדויק של ההוצאה המדויקת.
מאיר שטרית: האם אפשר לקבל גם את העלות המדויקת לתקציב הנסיעות ואירוח אישים?
אלי גולדשמידט: על כך כבר הצבענו.
מאיר שטרית: אבל יש רוויזיה.
אלי גולדשמידט: בסדר, משרד האוצר יביא גם פירוט הבקשות הללו.
יוסף יצחק פריצקי: בסעיף 0402 יש 235 אלף שקל ללשכת ראש הממשלה?
אלי גולדשמידט: אני רוצה לדעת, מה ההרכב של ההוצאות בלשכות הללו?
לימור לבנת: אדוני היושב ראש, ביקשתי בפתח הישיבה, לא לדון בבקשות האוצר בכלל עד שהאוצר יביא בפנינו את תשובתו לגבי האגף של 50 העובדים, שהוא מתחמק להביא במשך חודש ימים.
אלי גולדשמידט: לכן אני לא מביא את הבקשה להצבעה עד שלא נקבל תשובה.
לימור לבנת: אם כך, אל תצביע גם על הבקשה הקודמת.
לימור לבנת: אם אתה מסתמך על בקשתי, אני מכבדת זאת ומודה לך על זה, אבל אי אפשר להצביע מתי שנוח.
לימור לבנת: לכן, אם אתה נמנע כרגע מהצבעה על בסיס פנייתי אליך, אל תצביע על אף פנייה, אם לא, אני מבטלת את הפנייה שלי ואני מבקשת שתקיים הצבעה.
ישראל כץ: תגיד במילים פשוטות, שאין לך רוב בקואליציה כדי "לנפח" את הממשלה.
ישראל כץ: למה "לדחוף" את חברת הכנסת לימור לבנת לענין עם טיעונים צודקים שהעלתה בהקשר אחר?
אלי גולדשמידט: אני מבין שאתם חושבים - אולי על בסיס נסיון רב השנים שלכם - שכל מה שנעשה בכנסת זה רק ציני.
אלי גולדשמידט: אני חושב, שהשאלה של חברת הכנסת לימור לבנת, היתה עניינית מאוד ולכן חשבתי לא להצביע.
אלי גולדשמידט: אתה יכול לחשוב שזה רק בגלל שאין לי רוב, מותר לך, זכותך, אבל אני עונה לך עניינית, הבקשה להקפיא כל בקשה של האוצר על רקע הסיפור של מחיר אגף התקשורת לא מקובלת עלי מכיוון שבכל פעם שחבר כנסת ישאל שאלה ולא יקבל מייד תשובה אני אצטרך לעצור את כל הדיונים עד שאקבל את התשובות.
אלי גולדשמידט: זה לא מקובל.
אלי גולדשמידט: אני רואה בבקשתך כבקשה עניינית, ואני גם רוצה לקבל תשובה בענין מבנה הלשכות וההוצאות הכספיות.
אלי גולדשמידט: לכן, ההצבעה בנושא הזה תידחה.
ישראל כץ: אני חייב לציין שזה נוהג לא בריא לכרוך הצבעות בנושאים השנויים במחלוקת.
אלי גולדשמידט: נמצאת לפני פניה מס' 276, נושא שאינו שנוי במחלוקת, רפרנט האוצר כבר נמצא כאן, אתם מוכנים לדון בזה?
לימור לבנת: באיזה משרד מדובר?
אלי גולדשמידט: תקציב הדיור הממשלתי.
לימור לבנת: קראתי הבוקר, שהממשלה החליטה לקצץ את הקריטריונים בשכר דירה לזוגות צעירים ולמשפחות חד הוריות.
שלום שמחון: מה זה קשור אחד לשני?
לימור לבנת: מכנה משותף, שלפקידים לא יהיה מקום לגור כפי שלחלשים אין מקום לגור.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על פניה מספר 276.
אלי גולדשמידט: הצבעה בעד פניה מס' 276 - 6 נגד - 2 נמנעים - אין פניה מס' 276 נתקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מס' 276 אושרה.
אלי גולדשמידט: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
אלי גולדשמידט: המטרה של הפגישה הזאת היא ללמוד את דרך העבודה של בנק ישראל.
אלי גולדשמידט: זאת לא פגישה של פולמוסים, אלא להבין איך אתם עובדים וכדי שלחברי הכנסת יהיה מידע מלא, עד כמה שאפשר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: תודה על כך שאנחנו מקיימים את המפגש הזה, זה חשוב לנו מאוד.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בשיחות קודמות שהיו ביני לבין יושב ראש הוועדה, דיברנו על פגישה כזאת, וזה נעשה עתה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: היושב ראש תיאר את הפגישה הזאת כלמידה, כאילו שיש כאן מלמד והלומד.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו רואים בזה מאמץ של השקיפות והפתיחות גם של בנק ישראל כלפי חברי הכנסת, ודרכם גם כלפי הציבור.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: דיון כמו שקורה היום, לא יכול היה להיות לפני מספר שנים, עקב העובדה שלפני מספר שנים לא היה גם הרבה מה ללמוד לגבי מה בנק ישראל עושה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המערכת היתה מאוד מרוכזת, השווקים לא פעלו, ובסך הכל היו הקצאות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הבנק היה צריך להקצות אשראי, צריך היה לקבוע שיעורי נזילות וכד'.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחד מהדברים של העידן הגלובלי הוא שהמערכות נעשות הרבה יותר סבוכות ונעשים סטנדרטים אחידים יותר לגבי מדיניות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המשק הישראלי עבר תהליכים מאוד משמעותיים גם של ליברליזציה בשווקים השונים, בעיקר בשוקי הכספים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש מודעות יותר פונקציונלית לגבי חשיבות הורדת האינפלציה, לא רק כי זה דבר טוב כשלעצמו, אלא כי הוא מנגנון מאוד חשוב ליצירת תשתית לצמיחה מתמשכת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש ניסיון רב מהעולם וחשיבות השווקים הפיננסיים באותו עולם, וגם הבנה הולכת וגוברת לגבי מעמדו של בנק מרכזי במערכת כלכלית ובדמוקרטיות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כאשר ישנה כנסת, ישנה ממשלה, ישנו בנק מרכזי, ישנה חלוקת עבודה וחשוב מאוד כאן המושג של העצמאות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: שיהיה מובן שזו לא עצמאות בהצבת יעדים, כפי שאנחנו מבינים אותם, אלא עצמאות ואי תלות בהפעלת הכלים לצורך אותם יעדים שקבעה הממשלה והכנסת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הבנק הוא גוף שמכיל מחלקות שונות, רובן עם הגדרות פונקציונליות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש מחלקות אופרטיביות, יש מחלקות סמך, וגם תפקידי הבנק מגוונים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הבנק והנגיד משמשים כיועץ כלכלי לממשלה - את האלמנט הזה לא ננתח היום.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בבנק יש מחלקות כמו: מחלקה משפטית, מחלקת משאבי אנוש, מחלקת מידע, מחשובים למיניהם וכד'.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כמו כן ישנן גם מחלקות אופרטיביות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: היום אני מבקש להתמקד בנושא של קביעת מדיניות הריבית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה לא בגלל שזה הדבר הכי חשוב או היחיד שאנחנו עושים, אלא כי זה הדבר שבדרך כלל אנחנו דנים בו.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסופו של דבר המסר שלי הוא: שמדיניות הריבית נקבעת בצורה מאוד מאוד מסודרת של עבודת מטה מאוד רחבה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחד הדברים שנציג בפגישה הזאת הוא הצגת הדרכים והכלים שבהם אנחנו מתפקדים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בעידן הנוכחי קביעת המדיניות היא הרבה יותר סבוכה ממה שבדרך כלל ניתן היה לחשוב בעבר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם נסתכל באופן כללי על קביעה של מדיניות במשק, אז ישנם אלמנטים שקובעים מה המשטר שלך.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המשטר, כפי שאנחנו אומרים, זה לא כלי המדיניות היום-יומיים, אלא המסגרת האנליטית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המשטר שאני רוצה היום לדבר עליו הוא משטר שיש לנו בישראל - משטר של שערי חליפין, שאצלנו זה רצועת הניוד הרחבה עם אסטרטגיה של מתן אפשרות לשוק לקבוע את השער במסגרת הרצועה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש לנו משטר של יעדי האינפלציה, שכולנו מכירים - הממשלה קובעת במסגרת חוק מהם יעדי האינפלציה, כהנחיה למדיניות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כנ"ל גם במסגרת הפיסקלית, יש מסגרת רב שנתית להפחתת גירעון.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בהקשר הזה, יש עוד מספר כלים להשגת אותם אלמנטים: יש מדיניות תקציבית, יש מדיניות של רפורמות כלכליות ויש מדיניות מוניטרית שעליה נדבר היום.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כולם, כאשר הם חוברים יחדיו, בסוף משפיעים דרך ערוצי תמסורת רבים על המערכת הכללית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ערוצי התמסורת הם מגוונים ואני אדבר רק על מספר מהם.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש לנו ערוצי תמסורת כמו ריבית ושערי חליפין, אבל אף אחד מהם הוא לא יעד בפני עצמו.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הם ערוצי תמסורת, ציפיות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנם ערוצי תמסורת דרך שווקים - שוק הסחורות והשירותים, שוק הכספים והנכסים, שוק מטבע חוץ, תנועות הון.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסוף כולם יחדיו משקפים את מה שהמדיניות עושה, ודרכם בסוף היעדים מושפעים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש אלמנטים שאנחנו לא שולטים עליהם, שנקבעים בעצם מבחוץ, אבל אנחנו חלק מאותו עולם.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש תנועות הון אכסוגניות למשק, יש מחירי חוץ לארץ, יש ריביות חוץ לארץ.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הם חלק מהמערכת שמשפיעה עלינו, ובסוף, כולם יחדיו, משפיעים על יעדי ביניים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לדוגמה - יעד אינפלציה הוא אחד מיעדי הביניים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הוא לא יעד סופי, אבל יעד ביניים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה חשוב, כי כל יעדי הביניים יחדיו משפיעים על הדבר המרכזי - השגת צמיחה מתמשכת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנו קונסנסוס שזוהי בעצם המטרה הבסיסית, כי אם רוצים להעלות את רווחת האזרח, צריך מסגרת של צמיחה מתמשכת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כך גם נוצרת תעסוקה וכד'.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לכן, כאשר רוצים לשאול איך בסופו של דבר מדיניות מוניטרית משפיעה על המערכת, נסתכל על דבר מאוד ספציפי: יש לנו כלים מוניטריים, הם משפיעים על ערוצי התמסורת, הם אמורים להשיג את יעד האינפלציה, על מנת, וזה יעד ביניים, שבסוף גם הצמיחה המתמשכת תושג.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לצורך הכרת המנגנונים האלה, נמצא כאן הפורום הבכיר של בנק ישראל.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ד"ר קליין שאחראי על המדיניות המוניטרית והפיקוח על מטבע חוץ, יציג את התשתית - מהי התשתית שדרכה אנחנו עובדים, מה שפעלנו בתחום הליברליזציה, הדה-רגולציה וכד'.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאחר שהתשתית הזאת תוכר, נשאל את עצמנו על מה אנחנו מסתכלים כאשר אנחנו קובעים את ההחלטה, איך נראה כל החלק הריאלי, מה הביקושים במשק, מה ההיצעים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: על כך ידבר פרופ' ליאו ליידרמן.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מנהלת מטבע חוץ, סילביה פיטרמן, תדבר על כל הנושאים שקשורים בשערי חליפין, מה השפעת העולם, איך סיכון אשראי נכנס למערכת וכד'.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנו תחום מאוד ספציפי, שמשתקף למשק בתנועות הון פנימה והחוצה ומערכות מידע שקשורים לאחריות מחלקת הפיקוח על מטבע חוץ.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מנהלת מחלקת הפיקוח על מטבע חוץ, מיקי ערן, תציג זאת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסופו של דבר, כאשר אנחנו מקבלים את התמונה על החלק הריאלי של המשק ומקבלים את התמונה על שוק מטבע החוץ של המשק, ומקבלים את התמונה על תנועות מטבע החוץ למשק - אנחנו צריכים לעשות את ההחלטה על הריבית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ההחלטה הזאת מתבצעת באמצעות המחלקה המוניטרית שמנהלה מאיר סוקולר יתרגם את מה שאנחנו עושים למדיניות על סביבת האינפלציה, על הציפיות לאינפלציה, אמצעי התשלום וכד'.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אני מבקש לומר מספר מילים על המסגרת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כאשר הממשלה קובעת יעדי אינפלציה, יש לנו תכנון שנתי שנקבע כל שנה, לפני סוף השנה או בראשית השנה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במסגרת התכנון השנתי יושבים נציגי המחלקות השונות עם ראשיהם, ומסתכלים על מה צריכה להיות האסטרטגיה ארוכת הטווח בפרספקטיבה של שנה לפחות, על מנת להשיג את היעדים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לצורך אותו תכנון שנתי, מספר מחלקות מכינות ניירות עמדה וניתוחים, בעיקר המחלקה המוניטרית ומחלקת המחקר, וזה הבסיס להסתכלות השנתית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאחר מכן, יש לנו כל חודש תכנון חודשי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאותו תכנון חודשי, מוגשות ממחלקות שונות ארבע או חמש עבודות כחומר רקע, כל אחת מהפרספקטיבה שלה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המחלקה המוניטרית, מחלקת מטבע חוץ, המחלקה המוניטרית ומחלקת הפיקוח על מטבע חוץ מגישות ניירות עמדה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לפעמים מסתכלים על אותה שאלה מהיבטים שונים, אבל בעיקר, כל אחד מציג את הפרספקטיבה שלו, והכל מנקודת ראות אחת - מה צריכה להיות ההחלטה החודשית באותו חודש.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאחר דיון רחב על הניירות החודשיים, מתכנסת באותו חדר תת קבוצה של אותה קבוצת החלטה, שמכילה את הפורום המוניטרי הבכיר, שיושב כאן בחדר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה קורה בדרך כלל ביום רביעי או חמישי, שלפני החלטת הריבית שמוכרזת ביום שני.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בפורום הזה אנחנו שואלים מה שמענו בדיון הרחב, מה זה אומר להמלצה לחודש הקרוב, ומגיעים להמלצת ביניים, בלי החלטה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: התהליך הזה אורך בערך חצי יום.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ביום שני בבוקר, לפני הודעת ההחלטה החודשית, אנחנו מתכנסים שוב באותו פורום בכיר וחושבים מה קרה בשלושה-ארבעה ימים אחרונים, שאולי ישנה את עמדתנו או לא, ועושים את ההחלטה.
אבשלום וילן: באיזה חלק של החודש התהליך הזה קורה?
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה קורה בסוף החודש לקראת ההחלטה לתוכנית המוניטרית לחודש הבא.
אבשלום וילן: האם יש לך את הנתונים הסטטיסטיים באופן שוטף?
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כן.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כל שבוע, במקרה דנן זה ביום רביעי, יש לנו דיון שבועי, שבו אותן מחלקות מגישות ניירות עמדה, שהם למעשה ניתוח עדכון, לקראת אותו דיון שבועי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בדיון הזה אנחנו שואלים לאור מה שהחלטנו בדיון החודשי ולאור האינפורמציה של השבוע האחרון, איפה אנחנו נמצאים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: וכך אנחנו עושים כל שבוע במסגרת שתי החלטות חודשיות - נפגשים כל שבוע ביום רביעי, על סמך המעקב השוטף, וכך הדיון החודשי לא מגיע אלינו כהפתעה, אלא הוא צומח.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בין דיון שבועי אחד למשנהו, מתקיים דיון יומי של יישום ההחלטות האופרטיביות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כל בוקר, במסגרת הדיון של המחלקה המוניטרית, ישנו הדיון היומי שהוא למעשה ביצוע הערכות לגבי מה שקרה אתמול, מה קורה בשווקים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כך יש למערכת פידבק והיא עובדת בצורה שוטפת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש כל יום דיון יומי, פעם בשבוע הדיון השבועי, פעם בחודש הדיון החודשי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש לפעמים תקופות, לקראת דוח אינפלציה, שזה מערך בין מחלקתי, הפורום המוניטרי נפגש בקצב זה פעמיים בשנה.
ד”ר דוד קליין: (הוצג שקף - המדיניות לפתיחת השווקים הפיננסיים) אני רוצה לומר מספר מילים על המדיניות לפתיחת השווקים הפיננסיים.
ד”ר דוד קליין: לפעמים קוראים לזה בשמות אחרים - דה-רגולציה, ליברליזציה, רפורמה בשוק ההון.
ד”ר דוד קליין: את המדיניות הזו ניהלו מאז אמצע שנות ה- 80, מזה כ- 15 שנה.
ד”ר דוד קליין: הדבר הזה דרוש כתשתית למשק פיננסי מפותח ולמשק מודרני.
ד”ר דוד קליין: המטרה שלנו במדיניות הזאת היא לצמצם ולהקטין ככל האפשר את מעורבות הממשלה בבנק ישראל, בתהליך קבלת ההחלטות הפרטני על עסקאות פיננסיות.
ד”ר דוד קליין: עד אמצע שנות ה- 80 הממשלה ארגנה הרבה מאוד עסקים פיננסיים במשק, והעסקים האלה בוצעו לא רק בעזרת הבנקים , אלא גם בעזרת המשקיעים המוסדיים לסוגיהם - קרנות הפנסיה, קופות הגמל וחברות ביטוח.
ד”ר דוד קליין: המדיניות הזאת השפיעה כמובן על כולם.
ד”ר דוד קליין: זה לא משהו שהוא המצאה שלנו.
ד”ר דוד קליין: חלק גדול מהמדינות בעולם, לרבות מדינות אירופה המפותחות, עשו את אותו מהלך אצלם, אם כי בקצב מהיר יותר וגמרו אותו הרבה לפנינו.
ד”ר דוד קליין: (הוצג שקף - צעדים) במסגרת המדיניות הזאת, כדי להמחיש במה מדובר, ננקטו במהלך השנים מספר צעדים: מסחור החוב הממשלתי - הכוונה לאותן אגרות חוב מיועדות ופיקדונות באוצר של משקיעים שונים, שבהם הריבית נקבעה באופן מינהלי.
ד”ר דוד קליין: עדיין יש קרנות ואגרות חוב מיועדות וקרנות הפנסיה, שבהן הריביות אינן מושפעות משינוי הריבית בשוק.
ד”ר דוד קליין: המטרה של המהלך הזה היתה להעביר את קביעת הריבית אל השוק.
ד”ר דוד קליין: חלק גדול ממנו בוצע לגבי הבנקים, קופות הגמל וחברות ביטוח.
ד”ר דוד קליין: זה נמצא עדיין בתהליך, אבל ההחלטות הן החלטות של העבר ואנחנו נמצאים עם קרנות הפנסיה במקום שאנחנו נמצאים, וזה השריד האחרון לעבר של אגרות החוב המיועדות, שאותו ניהלנו משך הרבה מאוד שנים.
ד”ר דוד קליין: במסגרת המדיניות הזאת ביטלנו גם כל מיני הסדרים של אשראי מוכוון ופיקדונות למתן הלוואות, שבהן הממשלה ובנק ישראל קבעו את התנאים - מי ובאיזה מרווח הבנק ייתן לו את ההלוואה, מהי הריבית.
ד”ר דוד קליין: לכל הסדר כזה היו תנאים מיוחדים שיצרו מערכת של מדורים מדורים בשווקים הפיננסיים, בלי קשר לתנאי המשק או לתנאי השוק.
ד”ר דוד קליין: ההסדרים האלה בוטלו.
ד”ר דוד קליין: ביטלנו גם פיקוח שהיה בתקופה מסוימת על הריבית בבנקים ועל העמלות.
ד”ר דוד קליין: היתה תקרת ריבית, היתה קביעת ריבית וכל מיני הסדרים שעברו מן העולם.
ד”ר דוד קליין: הורדנו גם את חובת הנזילות.
ד”ר דוד קליין: זה אותו חלק מפיקדונות הציבור שהבנקים חייבים להחזיק בבנק ישראל או להפקיד באוצר.
ד”ר דוד קליין: זה אומר שוב, שהיתה מוטלת עלינו החובה לקבוע את הריבית על הפיקדונות האלה ואנחנו העדפנו שלגבי רוב המקורות שהבנקים מגייסים מהמשקיעים המוסדיים לסוגיהם, הם יחליטו כיצד לנצל אותם ולא יעבירו אותם אלינו.
אבשלום וילן: היום אין יותר חובת נזילות?
ד”ר דוד קליין: יש חובת נזילות מינימלית.
ד”ר דוד קליין: חובת הנזילות הממוצעת במחצית השניה של שנות ה- 80 היתה 63% והיום היא 3%.
ד”ר דוד קליין: זה אומר שלגבי מרבית המקורות שהבנקים מגייסים הם צריכים להחליט.
ויצמן שירי: מה המשמעות לגבי קופות הגמל?
ד”ר דוד קליין: המשמעות היא שהם צריכים להשקיע בשוק.
ויצמן שירי: עכשיו עומדים לחייב בחקיקה את הבנקים לרדת באחזקות בקופות הגמל.
ויצמן שירי: זה לא יקטין את הנזילות שלהם?
ד”ר דוד קליין: זה סיפור אחר.
ד”ר דוד קליין: השאלה מי הם הבעלים של קופות הגמל היא שאלה נפרדת.
ד”ר דוד קליין: מה שקבעה המדינה בעבר הוא שקופות הגמל היו חייבות להחזיק את רובו המכריע של תיק ההשקעות באוצר.
ד”ר דוד קליין: החובה הזאת בוטלה ולכן ניתן חופש לקופות הגמל להחליט לבדם על מדיניות ההשקעות שלהם.
ד”ר דוד קליין: יש עוד כמה דברים שהעיקרי ביניהם הוא הליברליזציה במט"ח.
ד”ר דוד קליין: תקופה ארוכה מאוד אסור היה לתושבי ישראל, גם חברות וגם יחידים, לעשות עסקאות במט"ח בלי לקבל על כך היתר.
ד”ר דוד קליין: האיסור הזה התבטל וממאי 1998 יש חופש כמעט מלא לעשות עסקאות במטבע חוץ במשק הישראלי.
ד”ר דוד קליין: הדבר הזה קיים רק לגבי משקיעים מוסדיים.
ד”ר דוד קליין: במקביל, הגמשנו את משטר שער החליפין.
ד”ר דוד קליין: פעם הממשלה היתה זו שקבעה מה יהיה שער החליפין.
ד”ר דוד קליין: היום, במרבית המקרים, מי שקובע את שער החליפין הוא השוק.
ד”ר דוד קליין: זאת רשימת הצעדים שננקטה במסגרת המדיניות של פתיחת השווקים או של הרפורמה בשוק ההון.
ד”ר דוד קליין: (הוצג שקף - תוצאות) אני רוצה לעמוד על מקצת התוצאות של המדיניות הזאת.
ד”ר דוד קליין: המדיניות הזאת עשתה מספר דברים: קודם כל, היא צמצמה באופן דרמטי את המרווח הפיננסי במערכת הבנקאות.
ד”ר דוד קליין: פעם היה פער עצום בין הריבית שקיבלו המפקידים לבין הריבית ששילמו הלווים.
ד”ר דוד קליין: הפער הזה הצטמצם מאוד, בעיקר בחלק של השקלים.
ד”ר דוד קליין: בחלק הצמוד, המרווח הזה היה תמיד נמוך, אך בחלק השקלי ב- 1987 המרווח היה 34% והיום הוא 5%.
ד”ר דוד קליין: זה נותן לכם מושג על המדדים של צמצום המרווח.
ד”ר דוד קליין: הצטמצם מאוד הפער בין הריבית לטווח קצר והריבית לטווח ארוך.
ד”ר דוד קליין: פעם הריבית לטווח קצר היתה לאין ערוך גבוהה מאשר הריבית לטווח ארוך.
ד”ר דוד קליין: היום יש קשר הדוק בין שערי הריבית בכל הדרכים, כפי שהדבר קיים בכל שוק נורמלי.
ד”ר דוד קליין: חשוב לציין שהפער בין הריבית בארץ לריבית בחוץ לארץ הצטמצם מאוד.
ד”ר דוד קליין: פעם הריבית בארץ היתה גבוהה לאין ערוך מהריבית בחוץ לארץ ואילו היום יש ביניהן קשר מאוד הדוק.
ד”ר דוד קליין: כמובן שיש תחלופה מלאה בין כל סוגי ההצמדות.
ד”ר דוד קליין: מי שהיום רוצה ללוות בצורה מסוימת או להפקיד בצורה מסוימת, לא מוגבל, כפי שהיה בעבר, לגבי סוג ההצמדות.
ד”ר דוד קליין: הבחירה היא שלו ויש קשר ישיר בין השווקים.
ד”ר דוד קליין: המשק הישראלי נפתח לפני משקיעים זרים.
ד”ר דוד קליין: על כך נשמע בקטע על תנועות ההון.
ד”ר דוד קליין: מדינת ישראל ניגשת לשווקים הבינלאומיים כדי לגייס הון וגם המגזר העסקי מגייס הון בשווקים הבינלאומיים בצורה פתוחה.
ד”ר דוד קליין: זאת תוצאה של המדיניות שלנו לפתיחת השווקים.
ד”ר דוד קליין: כתוצאה מהדברים האלה התרחב גם בסיס המדיניות המוניטרית.
ד”ר דוד קליין: לפני 10 שנים, לא היתה משמעות למדיניות המוניטרית.
ד”ר דוד קליין: הקטע שהיה, שעליו היא יכלה לפעול, היה קטע קטן מאוד בשווקים הפיננסיים.
ד”ר דוד קליין: היום הקטע הזה הוא גדול מאוד ולכן הצורך להתאמץ לגבי הריבית ולהשיג יעד אינפלציה מתון הוא הרבה יותר קטן מאשר היה לפני 10 ו- 15 שנה.
אבשלום וילן: הליברליזציה, ברגע שלא תרמה לכך שייכנסו בצורה משמעותית גם בנקים זרים, לא הביאה לתחרות אמיתית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הליברליזציה מאפשרת את כניסת הבנקים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: עד שהם נערכים לעניין הזה זה לוקח זמן.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הליברליזציה הזאת צריכה להיות קודם כל תנאי הכרחי, ואחר כך זה תלוי מאוד מה שאר הדברים שהם מסתכלים עליהם, כמו סיכון המדינה וכד'.