GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאול ברונפלד: אם זה נכון במסחר בזירה, קל וחומר זה נכון במסחר הממוחשב שאנחנו אומרים שהוא הרבה יותר הוגן, הרבה יותר מיידי.
אלי גולדשמידט: אנחנו מאשרים את סעיף 2.4 במכתב של שר האוצר מ10- באוגוסט 1999.
אלי גולדשמידט: יש פה הצעת ניסוח לגבי האירוע וכו'.
אלי גולדשמידט: הצעת הניסוח על דעת כל המנסחים: "אירע אירוע בעל השלכות רחבות שבעטיו שוכנע דירקטוריון הבורסה כי לא ניתן לקיים מסחר בבורסה לפי כללי המסחר הרגילים, רשאי הוא להחליט לקיים מסחר בבורסה בהתאם לכללי מסחר שונים מהכללים הרגילים, וזאת כל עוד לא ניתן לקיים מסחר בהתאם לכללי המסחר הרגילים".
אלי גולדשמידט: הנוסח הנ"ל מוסכם על היועצת המשפטית של הבורסה, על דרורה ליפשיץ היועצת המשפטית של משרד האוצר, על הרשות לניירות ערך ועל היועצת המשפטית של הוועדה.
אלי גולדשמידט: מקובל עליכם?
לימור לבנת: עלי זה מקובל.
ישראל כץ: כן, מלבד המילים אירע אירוע.
ישראל כץ: זה יותר טוב מהניסוח הקודם.
אלי גולדשמידט: אושר.
שמואל האוזר: סעיף ב' במכתב מיום ה9- לספטמבר מדבר על מגבלת כמות פקודות לרצף נגזרים.
שמואל האוזר: מוצע לאפשר לקבוע בהנחיות כללים בדבר מספר מירבי של פקודות שניתן להגיש במסחר בנגזרים ותשלום של חבר בורסה על פקודות במספר גבוה יותר.
שמואל האוזר: כיוון שמדובר על כמות פקודות שהיא עצומה ויכולה להיות מגבלה טכנית כמו שקיימת בבורסות אחרות, אנחנו מבקשים שניתן יהיה במסגרת 180 אלף פקודות ליום לאפשר להקצות לכל חבר שסוחר לסחור במסגרת הזאת ואם הוא סוטה לשלם קנס.
שאול ברונפלד: זה פיוז שאנחנו שמים במחשב.
עופר חוגי: אתה לא מגביל את הבן-אדם, אתה נותן לו קנס.
שאול ברונפלד: אנחנו מאמינים שהשוק יסתדר עם כושר הייצור של המחשב.
שאול ברונפלד: במקביל אנחנו מרחיבים את כושר הייצור, אבל אנחנו צריכים איזו שהיא חגורת ביטחון שהמערכת לא תקרוס.
אלי גולדשמידט: למה קנס או תשלום נוסף על הסוחרים יהווה חגורת ביטחון?
שאול ברונפלד: הקנס יהיה על הבנקים.
שאול ברונפלד: אנחנו מטילים את הקנס על חריגה על הבנקים ועל ברוקרים, במטרה שהם יעצרו ולא יתנו פקודות מעבר למכסה.
שאול ברונפלד: הקיבולת של המחשב היא מוגבלת.
אלי גולדשמידט: אני מבין את זה, אבל נניח שהם יבואו ויגידו: למרות הקנס אנחנו ממשיכים להזרים פקודות, הרי אז המחשב ממילא יתמוטט.
שאול ברונפלד: אנחנו מאמינים שהקנס יהיה כזה שיעשה את החריגה לבלתי כדאית.
אלי גולדשמידט: האם זה עומד בכללי שוק חופשי?
שאול ברונפלד: יש את זה גם בבורסות בעולם.
שאול ברונפלד: רבותי, אנחנו לא המצאנו כאן שום דבר.
אלי גולדשמידט: אבל אתה מגביל בעצם את המסחר.
שאול ברונפלד: נכון, מה אני יכול לעשות.
ויצמן שירי: גובה הקנס הוא פונקציה של המסחר במניה?
שאול ברונפלד: לא.
שאול ברונפלד: אם חרגת מהמכסה היומית שהוקצבה לך, אז על כל פקודה תשלם קנס.
אלי גולדשמידט: עצם הקצאת המכסה היא לא בעייתית?
שאול ברונפלד: היא פרובלמטית.
אלי גולדשמידט: הבנק יכול לא לקבל ממני פקודה בגלל שהוא עבר את המכסה?
שאול ברונפלד: כן.
שאול ברונפלד: זה כמו שהבנק לא יכול לקבל פקודה ביום שישי כי הבורסה סגורה.
אלי גולדשמידט: זה לא אותו דבר.
אלי גולדשמידט: אתה קובע סידרי מסחר בשעות ובימים מסויימים.
אלי גולדשמידט: פעם שיש לך את היום שנקבע למסחר, איך אתה כהנהלת בורסה יכול להגביל אותי?
שאול ברונפלד: אני יכול לעשות את זה בדיוק מהסיבה שעשו את זה בבורסה בלונדון, בבורסה בציריך.
אלי גולדשמידט: אתה חוזר לי על אותה תשובה, אבל אני לא יודע אם זה לגיטימי.
דוד לביא: אם יש אוטובוס מלא אז לא נותנים לנוסע ה52- להכנס לאוטובוס.
שאול ברונפלד: מה אפשר לעשות, יש מגבלה.
שאול ברונפלד: סמדר אמרה קודם שהמסחר באופציות בחוזים עתידיים מאופיין על ידי שחקנים מקצועיים עם אסטרטגיות מסחר שלפעמים הן מאוד מורכבות, שהמשמעות שלהן שבלחיצת כפתור מזמינים 50 או 100 פקודות במחשב הבורסה בשנייה.
שאול ברונפלד: אין לנו, לצערינו, עדיין את הכושר להתמודד אם חס וחלילה הפקודות יעברו את ה180 אלף.
שאול ברונפלד: בעוד חצי שנה אני מקווה שיהיה לנו.
שאול ברונפלד: אנחנו צריכים כאן איזה שהוא פיוז שמאפשר למערכת לפעול ולא לקרוס.
אלי גולדשמידט: אבל היא תקרוס אם הם יחליטו להעביר את זה עם הקנס.
אלי גולדשמידט: יש לנו פה שני שלבים לתמיהות שלנו: התמיהה הראשונה זה הזכות להגביל.
אלי גולדשמידט: אתה אומר שהסיבה היא האוטובוס המלא ושעושים את זה בלונדון ובפרנקפורט.
אלי גולדשמידט: התמיהה השנייה היא בנוגע למה שאתה אומר שהמחשב יקרוס אחרי 180 אלף פקודות.
אלי גולדשמידט: אתה אומר: אני מטיל קנס על הבנק אם הוא חורג במכסה.
אלי גולדשמידט: זה כמו במים.
אלי גולדשמידט: אבל אם הוא צורך את המים, אז הוא צורך את המים.
אלי גולדשמידט: מה זה יתן לך, הרי אתה תקרוס בכל מקרה?
אלי גולדשמידט: תגיד לו שמעבר למכסה הזאת אתה לא מקבל פקודות.
שמואל האוזר: הנושא הבא הוא הגדרת "מחיר קובע" בנגזרים.
שמואל האוזר: מוצע כי בהגדרת מחיר קובע בנגזרים, תימחק ההתייחסות לעסקאות שבוצעו בדרך של קיזוז.
אלי גולדשמידט: מה זאת עיסקה שנעשית בדרך של קיזוז?
דרור שליט: קיזוז עיסקה בין אותו בנק לאותו בנק.
דרור שליט: בזירה אדם אומר: אני קונה מעצמי.
דרור שליט: זה דבר שיש איתו בעיות מסויימות, ולכן נעשו כל מיני שסתומי ביטחון כדי שאחרים יוכלו להשתתף במסחר.
דרור שליט: במסחר הממוחשב אין בכלל המושג של הזירה, הכל במחשב, לא יודעים מהיכן מגיעות הפניות ומהיכן הן יוצאות.
דרור שליט: לכן זה פשוט תיקון טכני להוריד את זה.
לימור לבנת: לא כתוב כאן שמעבר לתשלום מותר גם לנתק.
אלי גולדשמידט: הוא מתרגם את הנתק לעניין של המספר המירבי.
לימור לבנת: אני מבינה שרוצים להטיל מגבלה ואני מבינה שרוצים להטיל קנס על מי שחורג מהמגבלה, אבל קצת יותר דרסטי מזה ודרמטי מזה זה אפשרות הניתוק.
לימור לבנת: מה זאת אומרת "באופן העלול לסכן את המסחר התקין בנגזרים"?
לימור לבנת: מה עלול לסכן ומה לא עלול לסכן?
ויצמן שירי: אם זה מפיל את המערכת זה מסכן את המסחר.
אלי גולדשמידט: מה שהם אמרו הוא, שיש להם היום קיבולת מבחינת המחשב של 180 אלף ולכן הם יצרו מכסות.
ויצמן שירי: תאר לעצמך שיש איזה שהוא בנק שהמניה שלו עומדת להתרסק - לא ליפול - והוא הולך ומזרים מעל ל180- אלף פקודות כאלה ובעקבות זה הוא משתק את כל הבורסה.
ויצמן שירי: צריך ליצור מצב של סנקציה.
ויצמן שירי: השאלה היא מה היא הסנקציה.
יאיר אורגלר: מאחר ומדובר במסחר ממוחשב, אז מישהו יכול לשבת ולעשות תוכנת מחשב שמפציצה את המסחר בעשרות אלפי פקודות.
יאיר אורגלר: הוא אומר: אני אשלם את הקנס.
יאיר אורגלר: זה יכול לגרום לקריסת המערכת.
לימור לבנת: מה אתם עושים עם אחד כזה היום?
יאיר אורגלר: היום זה לא קיים בדבר הזה, אבל ככלל עם יש מצבים שמישהו משתולל, בפירוש אנחנו אומרים לו שאם הוא לא יתנהג כראוי אנחנו נסגור לו את השיבר.
יאיר אורגלר: ברגע שמורידים את המתג זה עובד.
ויצמן שירי: זו לא הפרה של תנאי הרשיון שלו?
רחמים מלול: למה אתם צריכים להגיע לזה?
רחמים מלול: אם הוא נותן פקודות מעבר למה שהקצתם לו מראש, אל תבצעו את הפעולות.
ויצמן שירי: אתה לא שולט בזה.
ויצמן שירי: הוא לא צריך ממך אישור לחדור למחשב.
יאיר אורגלר: מישהו שעושה משהו דרך הטלפון שעלול להפיל את כל המרכזיה, אתה פשוט מוריד לו את השיבר.
אלי גולדשמידט: למה המגבלות האלה לא קיימות במסחר של ניירות ערך?
יאיר אורגלר: שם ההיקפים הרבה יותר קטנים.
יאיר אורגלר: חברי הבורסה לא ששים לדבר הזה, הם קיבלו את זה בלית ברירה.
יאיר אורגלר: ישבנו הרבה יחד איתם על מנת למצוא פתרון כדי להתמודד עם זה.
חגית נאמן: לגבי כל הנושא של רצף הנגזרים אנחנו הגשנו את כל החוברת הזאת שבתוכה מגולמים כל התיקונים שדובר עליהם ושקשורים לרצף נגזרים.
חגית נאמן: אנחנו מבקשים שהאישור יתייחס לנוסח שבחוברת שהוגשה.
ויצמן שירי: את זה היית צריכה להגיד בתחילת הדיון.
אלי גולדשמידט: אנחנו מתייחסים רק למכתב של שר האוצר.
אנה שניידר: אם החוברת הזאת הוגשה רק לנוחיותם של חברי הוועדה כנוסח משולב, אז לא צריך לאשר אותה.
אנה שניידר: אם יש בחוברת הזאת דברים נוספים שלא מופיעים בבקשה של שר האוצר, אז אי אפשר לדון בהם כי הם לא הונחו על שולחן הוועדה.
אלי גולדשמידט: שר האוצר פנה אלינו ב3- מכתבים.
אלי גולדשמידט: אלה הבקשות שמונחות בפני הוועדה.
אלי גולדשמידט: הספר הוא לא בקשה.
דרורה ליפשיץ: החוברת הזאת היא נספח של המכתב מה10- באוגוסט.
ויצמן שירי: אנחנו לא קראנו את החוברת, לכן אנחנו לא יכולים להתייחס לחוברת.
דרורה ליפשיץ: ממה שאני מבינה, אישרו את סעיף 2.4 מהמכתב של 10 באוגוסט, ולכן מתוך החוברת אישרו את החלק שמתייחס לסעיף 2.4.
דרורה ליפשיץ: אם החלקים האחרים הם אינהרנטיים, אז צריך לדון בהם עכשיו.
חגית נאמן: הנושא של 2.3 הוא חלק מהחוברת, שזה המכירות בחסר שלא דנו בו, ולכן אנחנו נוציא אותו ונחליף את הפרק בתקנון של המכירות בחסר בפרק הנוכחי כי בו לא דנו.
ויצמן שירי: אנחנו לא מתייחסים לזה.
ויצמן שירי: את זה היית צריכה להביא בתחילת הדיון ולא אחרי שמאשרים את הדברים.
דרורה ליפשיץ: הוגשו לוועדה 3 מכתבים.
דרורה ליפשיץ: הוועדה דנה בנושאים מתוך המכתבים.
דרורה ליפשיץ: הנוסח שמצורף לסעיף 2.4 מופיע בחוברת שבפניכם.
דרורה ליפשיץ: חלק מהחוברת מתייחס לנוסח של סעיף 2.4.
אלי גולדשמידט: גם את התיקון של כללי המסחר אנחנו שינינו.
אלי גולדשמידט: בחוברת זה כנראה מופיע בנוסח שהבאתם מלכתחילה.
אנה שניידר: יש לפני הוועדה 3 מכתבים.
אנה שניידר: המכתב הראשון מה26- ביולי מתייחס ל3- תיקונים.
אנה שניידר: התיקון הראשון אושר, התיקון השני אושר והתיקון ה3- אושר.
אנה שניידר: זאת אומרת כל המכתב מה26- ביולי אושר.
אנה שניידר: יש מכתב מ10- באוגוסט שמתוכו אושר סעיף 2.4 בלבד - מחשוב המסחר בנגזרים.
אנה שניידר: סעיפים 2.1, 2.2, 2.3 עוד לא נדונו בכלל, ולכן אם בחוברת הזאת יש משהו שמתייחס ל2.4 הוא מאושר באופן אוטומטי.
אנה שניידר: יש לנו את המכתב מה9- לספטמבר שלגביו דנו ואישרנו את ב' וג'.
אנה שניידר: כללי שימור עוד לא נדונו.
יעקב ליצמן: אם סעיף 2.4 מופיע בספר אנחנו צריכים לראות מה כתוב בספר.
לימור לבנת: כדאי שנדע מה כתוב בספר.
אלי גולדשמידט: דרורה, תפני אותנו לכל העמודים שרלוונטים לסעיף שאישרנו.
אלי גולדשמידט: אתם מוכנים להסמיך את היועצת המשפטית של הוועדה שתבדוק שזה תואם את הנוסח?
ויצמן שירי: כן, זה הדבר הכי טוב.
אלי גולדשמידט: אנה שניידר תבדוק אם הניסוחים כפי שהם מופיעים באותם סעיפים שאישרנו אכן תואמים מילה במילה את מה שכתוב בחוברת, בכפוף לתיקון שדיברנו עליו בנושא כללי המסחר במצב של אירוע חריג וכו' וכו'.
אלי גולדשמידט: זה צריך להיות מתוקן בהתאם גם בחוברת.
אלי גולדשמידט: מי בעד סעיפים ב' ו-ג' מהמכתב מה9- בספטמבר?
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - כולם נגד - 0 אושר אנחנו בנושא כללי השימור, שמופיע במכתב מה9- בספטמבר, ובנושא של מכירות בחסר של ניירות ערך, שמופיע במכתב מה10- באוגוסט, לא נדון היום אלא נדחה לפעם אחרת.
אלי גולדשמידט: יש לנו שני נושאים שהם מן הסתם פשוטים וקצרים.
אלי גולדשמידט: במכתב מה10- באוגוסט סעיף 2.1 - החלפת המונח "מדד מעוף" במונח "מדד ת"א - 25".
אלי גולדשמידט: "המונח מעו"ף (מכשירים עתידיים ופיננסיים), שימש מאז פתיחת שוק המעו"ף הן לתיאור שוק הנגזרים בכללותו והן לתיאור הנגזרים על מדד שמורכב מ25- המניות בעלות שווי השוק הגבוה ביותר.
אלי גולדשמידט: מוצע לתקן את תקנון הבורסה (חלק שביעי) וההנחיות על פיו, כך שבכל מקום בו נאמר "מדד מעו"ף" או "מניות מעו"ף, יבוא "מדד ת"א - 25" או מניות ת"א 25-", בהתאמה".
אלי גולדשמידט: תסביר לנו למה מדד מעו"ף לא טוב ומדד ת"א 25- כן טוב.
שמואל האוזר: ראשי התיבות של המונח מעו"ף הם מכשירים עתידיים ופיננסיים.
שמואל האוזר: הוא כולל בתוכו גם אופציות עתידיות, כלומר גם כאשר האופציה היא על מדד מניות וגם על נכסי בסיס אחרים.
שמואל האוזר: עד היום קראו למדד הזה שמורכב מ25- מניות מדד מעו"ף.
שמואל האוזר: היום מציעים לאחד את המונח מעו"ף לכלל המכשירים, ולקרוא למדד הזה מדד ת"א 25-.
אלי גולדשמידט: כי זה מדד שמשקף את אותן 25 המניות.
שמואל האוזר: זה אותו הדבר, זה רק שינוי שם.
שמואל האוזר: כמו שמדד ת"א 100- של היום נקרא בעבר מדד משתנים, כך אנחנו רוצים לשנות את זה כאן.
אלי גולדשמידט: אתה אומר את זה כי מעו"ף מכסה מכשירים נוספים לא רק את 25 המניות הללו.
אלי גולדשמידט: סעיף 2.1 אושר.
אלי גולדשמידט: 2.2 - "הודעה לחברי הבורסה בדבר העברת שליטה בחבר הבורסה - מוצע כי הבורסה תודיע לחבריה על הגשת בקשה להעברת שליטה בחבר, בדומה להודעה על הגשת בקשה להתקבל כחבר בבורסה".
אלי גולדשמידט: עד עכשיו לא הודיעו?
שמואל האוזר: עד עכשיו, כאשר חבר ביקש להתקבל כחבר הבורסה, הבורסה הודיעה לחבריה על הגשת הבקשה.
שמואל האוזר: החבר שולח פרטים אשר עשויים לסייע לבורסה לשקול אם מתבקש רוב כדי להתקבל כחבר.
שמואל האוזר: שונה המצב בעת העברת שליטה בחבר, למרות שמדובר בתפיסת בעלי שליטה חדשים שהבורסה אינה מודיעה על כך.
אלי גולדשמידט: על איזה שיקול דעת זה משפיע חוץ מעצם הידיעה?
אלי גולדשמידט: זה לא יוצר שום תהליך אופרטיבי?
שמואל האוזר: לא.
אלי גולדשמידט: אנחנו מאשרים את סעיף 2.2. ג.
אלי גולדשמידט: העברות תקציביות.
אלי גולדשמידט: בקשה 243.
אלי גולדשמידט: העברה של 77 מיליון שקל בהרשאה להתחייב מסעיף 06 - משרד הפנים לסעיף 47 - רזרבה כללי.
אלי גולדשמידט: השינוי התקציבי מיועד להעברת סכום של 77 מיליון שקל בהרשאה להתחייב לרזרבה הכללית.
אלי גולדשמידט: סכום זה הועמד כמימון ביניים על חשבון עודפים מחוייבים.
יוסי כהן: הפנייה הזאת הובאה ביחד עם ההודעה לעודפים המחוייבים.
יוסי כהן: זה חייב לעבור ביחד.
יוסי כהן: בתחילת השנה, מאחר ועדיין לא הועברו העודפים המחוייבים ולאור זה שמשרד הפנים בגלל שנת הבחירות צבר עודפים מחוייבים רבים מאוד והיה על סף אי תפקוד, העמדנו לו הרשאה להתחייב על חשבון העודפים המחוייבים.
יוסי כהן: כעת אנחנו מביאים ביחד את הבקשה של העודפים המחוייבים וממול להפחית אותם מאותה הרשאה שנתנו בתחילת השנה.
לימור לבנת: אני רוצה כאן בשם סיעת הליכוד לומר, שכל עוד שר האוצר מקפיא את כספי ההתיישבות הצעירה, את כספי ההתיישבות ברמת הגולן, את כספי בקעת הירדן ויהודה שומרון, אנחנו נצביע נגד כל הבקשות של שר האוצר שנוגעות להעברות תקציבי 1999.
אלי גולדשמידט: אני יכול לנקוט בטכניקה של לא לקיים את ההצבעות היום על העברות התקציביות, ולגרום לכך שיהיה רוב בדיון הבא אחרי הפגרה, אבל כיוון שאנחנו כאן בוועדת הכספים משקפים מצב קיים, אין לי בעיה עם זה שהמצב הקיים ישתקף גם דרך ההצבעות שתהיינה כאן, ואני כן אעבור על העברות התקציביות והתוצאה תהיה כפי שהיא תהיה.
ויצמן שירי: אני מבקש התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט: 5 דקות התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על פניות 015,016 ו243-.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 5 נגד - 6 הבקשה לא אושרה
ויצמן שירי: אני מבקש רוויזיה.
אלי גולדשמידט: פנייה 250.
יוסי כהן: מדובר בהעברה של סכום של 7 וחצי מיליון ש"ח, כאשר כל 7 וחצי מיליון השקל האלה מיועדים לטיפול בעולי קוארה.
יוסי כהן: חצי מיליון שקל מיועדים לבדיקות הראשוניות שעושים במשרדי הקליטה, ו7- מיליון שקל מיועדים לטיפול מניעתי שמשרד הבריאות מבצע בהם באמצעות קופת חולים לאומית.
אלי גולדשמידט: מי בעד בקשה מספר 250, ירים את ידו?
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה אושר פה אחד.
אלי גולדשמידט: בקשה מספר 252.
הראל בלינדה: פנייה 252 באה בהמשך להעלאת איגרות הפרוטוקול בבתי המשפט, כפי שאושרו בוועדת חוקה, חוק ומשפט.
הראל בלינדה: אנחנו מבקשים לתקצב בהוצאה מותנית בהכנסה תוספת של 35 מיליון שקלים, על מנת לאפשר מימון של הדפסת הפרוטוקולים בבתי המשפט.
אמנון רובינשטיין: על פי המסורת בארץ האגרה לא הולכת לבתי המשפט אלא לאוצר, אבל כאן האוצר ניסח סעיף שיאפשר להוציא את זה.
עופר חוגי: למה זה לא נרשם בהרשאה להתחייב?
אלי גולדשמידט: זו הוצאה מותנית בהכנסה, זו לא הרשאה מותנית.
אלי גולדשמידט: מי בעד הבקשה, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 6 נגד - 6 לא אושר
אלי גולדשמידט: פניות מספר 259,260 ו261-.
הראל בלינדה: הפנייה הזו נועדה לתקצב גרעונות מתקציב המשרד לביטחון פנים.
הראל בלינדה: הגרעונות נובעים ממספר סיבות: המרכזית בהם זה תהליך האקדמיזציה שעוברים השוטרים שמביא לעליה בשכרם, והסיבה השנייה זו תוספות שכר יחודיות שניתנו במשטרה.
הראל בלינדה: עלויות השכר הן בסך 200 מיליון שקל.
הראל בלינדה: מדובר על 65 מיליון שקל ממקורות פנימיים, שמהם 61.8 מתקציב פיתוח של המשרד ו3.2 מיליון שקל מהתקציב השוטף של המשרד, ועוד 140 מיליון שקל מהרזרבה להתייקרויות.
ישראל כץ: מאחר והמשרד לביטחון פנים לא מצליח לטפל כיאות בטרור האיסלאמי שפועל בתוך מדינת ישראל, אין שום טעם לתת לו פרס.
אלי גולדשמידט: פנייה מספר 264.
יוסי כהן: מדובר בשיפוי בגין הסכם שכר שנחתם לגבי תוספות שכר לרבים שאין להם תוספות יחודית.
יוסי כהן: מדובר על עובדי העזר במערכת החינוך, בעיקר ברשויות המקומיות.
יוסי כהן: לעובדים המוניציפאליים ניתן מענה.
יוסי כהן: כרגע זה המענה שניתן לעובדים במערכת החינוך.
יוסי כהן: הסכום ילקח לצורך הרזרבה להתייקרויות.
אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 5 נגד - 6 הבקשה לא אושרה.
ישראל כץ: יש כלל בזמן הפגרה לקיים את הרוויזיה אחרי 5 דקות.
אלי גולדשמידט: יש יועצת משפטית לוועדה.
אלי גולדשמידט: מה שהיועצת המשפטית תגיד, יהיה מקובל על כולנו.
אנה שניידר: אין בתקנון שום דבר לגבי מועד שבו יש לקיים רוויזיה.
אנה שניידר: כתוב בתקנון שחבר כנסת רשאי לבקש לקיים הצבעה חוזרת.
אנה שניידר: לכן אני לא יכולה להביע עמדה משפטית מה נכון לעשות.
אנה שניידר: סדר היום של הוועדה כפוף לשיקול דעתו הבלעדית של יו"ר הוועדה.
אנה שניידר: זה כתוב בתקנון.
אנה שניידר: במשך התקופה שבה אני נמצאת בוועדת הכספים, אכן היה מנהג שבפגרה היו נותנים זמן קצר לרוויזיה.
אלי גולדשמידט: הצבעה על הרוויזיות עוד 10 דקות.
אלי גולדשמידט: התכנסות מחדש.
אלי גולדשמידט: אנחנו מתייחסים לאותן בקשות שלא אושרו ושלגביהן ביקש חבר הכנסת שירי וייצמן רוויזיה.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על הרווזיה על כל ההצעות ביחד.
אלי גולדשמידט: בעד - 3 נגד - 6 הרוויזיות לא התקבלו.
אלי גולדשמידט: אני פותח את הישיבה.
אלי גולדשמידט: אנו צריכים לדון היום בהעברה ל"אינטל" ולמפעלי ים המלח.
אלי גולדשמידט: שר התמ"ס הודיע שהוא כרגע יושב עם שר המדע האוסטרי והוא יגיע בעוד כמה דקות.
אלי גולדשמידט: נמתין לו עד שיגיע.
אלי גולדשמידט: בינתיים אני רוצה להגיד כמה מילים על מהלך השבוע והשבוע הבא.
אלי גולדשמידט: מחר אנחנו נפגשים עם יושב-ראש נשיאות לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים, אורי דורי, לשיחה בהמשך לשיחות שהתחלנו לקיים בתחילת הקדנציה עם הארגונים השונים שרלבנטיים לחיי המשק הישראלי.
אלי גולדשמידט: ביום רביעי נקיים דיון עם עמיר פרץ.
אלי גולדשמידט: אלה שני דיונים שהיו מתוכננים להיעשות עוד לפני הפגרה, אבל מחמת קוצר הזמן ובעיות טכניות אחרות לא בוצעו ולא רציתי לקיים אותם במהלך הפגרה, כי במהלך הפגרה לא תמיד כולם נמצאים וחשוב שבדיונים האלה תהיה השתתפות כמה שיותר גבוהה.
לימור לבנת: דווקא בפגרה היו יותר חברי כנסת.
אלי גולדשמידט: נכון, בדיעבד הסתבר שבאמת בפגרה הגיעו כולם.
אלי גולדשמידט: ביום ראשון אנחנו מקיימים סיור שאני מאוד אשמח על השתתפות החברים.
אלי גולדשמידט: הסיור הוא באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ולאחר מכן באשדוד.
אלי גולדשמידט: אנחנו רוצים במהלך הסיור הזה להבין את מה שקורה בנגב, בעיקר בהיבט האקדמי של ההשכלה הגבוהה והפיתוח האקדמי של אוניברסיטת באר-שבע.
לימור לבנת: צריך להתייחס גם לנושא המועדוניות שם, כי חלק מהמועדוניות שנסגרו הן באשדוד, והודיעו שבעקבות הקיצוצים בתקציב לא יפתחו את המועדוניות.
לימור לבנת: יש שם בעיה של צהרונים.
לימור לבנת: אם הוועדה מסיירת שם, כדאי לטפל בזה.
אלי גולדשמידט: אם כי שמעתי מיגאל בן-שלום, שיש דרך לפתור את בעיית המועדוניות ואני מקווה שהיא תיפתר, ואם היא לא תיפתר, אנחנו נעזור לפתור אותה כוועדת כספים.
אלי גולדשמידט: עוד משפט אחד לפתיחת העונה.
אלי גולדשמידט: בעוד שעה וחצי ניפגש עם שר האוצר באולם ההרצאות.
אלי גולדשמידט: בלי להיכנס כרגע לכל מה שהיה במהלך הפגרה, בעיקר לקראת סופה, מבחינת ההתנהלות הקואליציונית-אופוזיציונית בתוך הוועדה, אני מאוד מקווה ואני אומר את זה לא כדי לצאת ידי חובה, שהדיונים שלנו, בעיקר אחרי העברת התקציב לקריאה ראשונה, יהיו דיונים ענייניים ככל האפשר.
אלי גולדשמידט: הרי גם אופוזיציה וגם קואליציה, וגם האופוזיציה שבתוך הקואליציה וגם הקואליציה שבתוך האופוזיציה, כולם בעצם שייכים לאותה מדינה,והמדינה הזאת צריכה תקציב, והתקציב קודם כול משרת את אזרחי מדינת ישראל.
אלי גולדשמידט: אני מציע שתמיד נזכור את זה, גם ברגעים הקשים ביותר בתוך הוויכוחים הנוקבים ביותר שיהיו בוועדה.
אלי גולדשמידט: אם נזכור את זה, לדעתי, נוכל לצלוח גם את הוויכוחים הקשים.
אלי גולדשמידט: היו דברים מעולם.
אלי גולדשמידט: ועדת הכספים היתה תמיד ועדה מאוד סוערת.
אלי גולדשמידט: ההבדל בין הסערות של ועדת הכספים הנוכחית לסערות של ועדות הכספים הקודמות, שהסערות בוועדה הנוכחית הן פתוחות, כיוון שהוועדה נפתחה לתקשורת.
אלי גולדשמידט: אבל הצעקות והצרחות שהיו בוועדה בשנים קודמות, לדעתי, היו אפילו באוקטבות יותר גבוהות ממה שהיה עד כה בוועדה הזאת.
אלי גולדשמידט: אבל אני מציע שעם כל המתחים ועם כל הלחצים נזכור שיש לנו בכל זאת מסלול והמסלול הוא קודם כול אזרחי מדינת ישראל.
אלי גולדשמידט: לא משנה מי מאתנו בקואליציה ומי מאתנו באופוזיציה, אנחנו הרי יודעים שהכול זמני ומתחלף.
אלי גולדשמידט: עד כאן דברי הפתיחה.
אלי גולדשמידט: אני מאחל לכולנו הצלחה.
אלי גולדשמידט: אני אשתדל כמו שניסיתי עד היום לנהל את העניין בצורה הוגנת, גם כלפי האופוזיציה, בעצם בעיקר כלפי האופוזיציה, כי היא זקוקה לבמה שלה ולביטוי שלה כמו שצריך.
אלי גולדשמידט: אני מקווה שנצליח בחודשים הקרובים.
אלי גולדשמידט: שינויים בתקציב לשנת ‏1999
אלי גולדשמידט: אני רוצה לברך את שר התמ"ס לביקורו הראשון בוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: המנכ"ל שלו כבר היה אצלנו.
אלי גולדשמידט: אני מאחל לך הצלחה בתפקידך בהזדמנות זו, ואנחנו עוברים ישירות לנושא שעומד על הפרק: בקשה מספר 38017, שעניינה העברה מעודפים מחויבים בסף של 679,477,000 ₪ מתקציב 1998 לתקציב 1999.
אלי גולדשמידט: העברה זו נדרשת למימון התחייבויות קיימות לחברות בעלות כתבי אישור ממרכז ההשקעות, למענקי מו"פ שאושרו על-ידי המדען הראשי, לתמיכות בשיווק לחו"ל, לחונכות, לעסקים קטנים, להכשרת הון אנושי ולמינהלות לאזורי פיתוח.
אלי גולדשמידט: עיקר הסכום, וזה בעצם הנושא המרכזי, המועבר למרכז ההשקעות ישמש לתשלומים לחברת "אינטל" אשר דחתה את ביצוע תכנית ההשקעות בשנה אחת ואמורה לבצע בשנת 1999 השקעות בכ-700 מיליון דולר ולמפעלי ים המלח הצפויה לבצע בשנת 1999 השקעות בכ-60 מיליון דולר.
אלי גולדשמידט: האישור הזה היה אמור להיכנס לתוקפו אם לא היה מעוכב על-ידי ועדת הכספים של הכנסת לאחר 21 יום מתאריך מכתב זה, 31.8.99.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פרוש הגיש את בקשת הערעור וכתוצאה מזה נוצר העיכוב.
אלי גולדשמידט: בדיון הקודם הוחלט שנקיים את הדיון בנוכחות שר התמ"ס, וזה מה שאנחנו עושים היום.
אלי גולדשמידט: לפני ששר התמ"ס יתבטא בעניין, אני מבקש מחבר הכנסת פרוש להסביר מדוע הוא ביקש את העיכוב.
מאיר פרוש: בשעתו ביקשתי לעכב את זה מכיוון שחשבתי שאם האוצר בא לכאן עם הטיעון של עודפים מחויבים, באיזשהו מקום זה צלצל לי לא טוב כאשר ידעתי וגם התכתבתי עם שר התמ"ס מיד עם היבחרו.
מאיר פרוש: כאשר שר התמ"ס עדיין היה מקבל טלפונים להיבחרו לתפקיד, הוא כבר הודיע על הקפאת הטיפול במפעלים ביהודה, שומרון ועזה, מאלו שהתחילו לטפל בהם מכוח החלטות הממשלה הקודמת.
מאיר פרוש: ב-21.7.99, כמה ימים לאחר שהממשלה קמה, כתבתי לשר התמ"ס מכתב, לאור ההודעה שלו, ובאמצע אוגוסט השר ענה לי ואמר, שהוא ביקש להקפיא כל טיפול באותם מפעלים שנמצאים ביהודה ושומרון.
מאיר פרוש: אני חייב לומר לשר, שגם בבקשה קודמת של משרד התמ"ס שהוגשה לפני כארבעה שבועות, שאלתי בקריאת ביניים מדוע המשרד הפסיק לטפל או הקפיא את הטיפול באותם מפעלים ביש"ע, ואז נאמר לי שזה נעשה בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה.
מאיר פרוש: היה נראה לי מוזר שהיועץ המשפטי לממשלה אומר שמותר לשר להקפיא על דעת עצמו, ופניתי לקבל את החומר.
מאיר פרוש: כאשר הגיעה הבקשה מהאוצר, ביקשתי לעכב אותה.
מאיר פרוש: לפני שאני מתייחס לגופו של עניין להפסקת הטיפול במפעלים ביש"ע, אני רוצה לומר מתוך זה שהייתי במשרד הבינוי והשיכון בקדנציה הקודמת, הכרתי גם את שני היישובים – עין-תמר ונאות-הכיכר, שלהם יש טענות, שאולי זו ההזדמנות להתייחס גם אליהן, אם אנחנו דנים במפעלי ים המלח.
אלי גולדשמידט: נעסוק בזה.
מאיר פרוש: מן הראוי גם להסדיר את הבעיה הזאת, מכיוון שהם עושים שם ממש מעשה של מצווה ביישוב המקום הזה, ולא כל אחד רוצה לבוא לשם.
מאיר פרוש: אם העניין שם לא מסתדר, אולי זה הזמן להסדיר את זה.
מאיר פרוש: אני רוצה לומר לשר התמ"ס, ואני חושב שזה הנושא שעומד פה לדיון, אף אחד מאתנו אינו חולק על כך שהממשלה סוברנית לבוא ולהחליט שהיא מעדיפה יישובים כאלה.
מאיר פרוש: אין חולק על כך שהממשלה בוודאי תעשה זאת ביום מן היום כשהיא תחליט שישנם אזורי עדיפות חדשים שנראים בעיניה ויעדיפו את אלו על אלו, או שיקבעו קריטריון מסוים.
מאיר פרוש: אבל אני חושב שאף אחד גם לא חולק שאם הממשלה מחליטה על אזורים מסוימים שהם מועדפים, כל עוד אין החלטה אחרת אלה הם האזורים המועדפים ברגע זה.
מאיר פרוש: עוזי פוגלמן כותב את זה לאליקים רובינשטיין ב-10 באוגוסט.
מאיר פרוש: עברו כבר כמעט חודשיים מאז שהוא כותב את זה, והוא כותב שאין להקפיא את הטיפול בבקשות כפי שנקבע על-ידי שר התמ"ס לפרק זמן ממושך נוסף.
מאיר פרוש: האמת היא שהיועצת המשפטית של הוועדה כבר נדרשה לעניין מה נקרא "פרק זמן ממושך נוסף", אבל אני חושב שחודשיים מיום כתיבת המכתב זה בוודאי ובוודאי מספיק זמן ממושך נוסף שהשר יקפיא את ההחלטה שלו על ההקפאה.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פרוש, אני מבקש לסיים.
מאיר פרוש: אני כבר מסיים.
מאיר פרוש: ידוע, וזה לא סוד, אדוני השר, אולי תתקן אותי, אבל לי ידוע שמה שביקשת להקפיא ואחר-כך נאמר שהממשלה עומדת לדון, הממשלה בסך הכול הטילה על מנכ"ל משרד ראש הממשלה לעמוד בראש ועדת מנכ"לים שתדון ותביא הצעה למפה חדשה.
מאיר פרוש: הוועדה עדיין מתדיינת עם משרדי הממשלה בעניין הזה.
מאיר פרוש: אני לא יודע אם יש קונסנסוס בין משרדי הממשלה על המפה החדשה.
מאיר פרוש: אם תהיה מפה, אני לא יודע מתי ראש הממשלה יחליט שכדאי להביא ולעשות שינויים בסדרי העדיפויות, מכיוון שהממשלה הזאת מורכבת מגורמים שונים, וארך זמן רב עד שחיברו את קווי היסוד, ובקווי היסוד האלה נאמרים דברים עדינים ומאוזנים.
מאיר פרוש: אני כבר יודע שפרק הזמן הממושך הזה יקח , לדעתי, עוד מספר חודשים אחרי שוועדת המנכ"לים תסיים את הדיון.
מאיר פרוש: לכן אני לא רואה מקום, אדוני השר, שאתה תמשיך במדיניות שלך של הקפאת הטיפול במרכז ההשקעות באותם מפעלים ביהודה ושומרון.
מאיר פרוש: בידי מכתבים של שמונה מפעלים ביהודה ושומרון שעיכבו את הטיפול בהם במרכז ההשקעות כתוצאה מההחלטה שלך.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פרוש, עליך לסיים.
אלי גולדשמידט: קיבלת המון זמן.
מאיר פרוש: אני חושב שהחברים צריכים לדעת את זה.
אלי גולדשמידט: הם שמעו את זה בפעם הקודמת.
מאיר פרוש: בפעם הקודמת הם לא שמעו את זה.
מאיר פרוש: מדובר בעיכובים במפעל באזור התעשייה נווה-דקלים.
מאיר פרוש: למינהלת אזור תעשייה בנימין מעכבים הקמת מבנה תעשייה של 3,000 מ"ר.
מאיר פרוש: מעכבים גם בגוש עציון.
מאיר פרוש: עד כדי כך זה הגיע, ש"אבני שנהב" הבנקים מבקשים מהם כסף חזרה על הלוואות שהם לקחו, מכיוון שהשר הכריז, והשר כנראה אישר את זה גם באוזני הנהלת הבנק, שמי ששם את כספו ביהודה ושומרון הוא שם את זה על קרן הצבי.
מאיר פרוש: יש פה ודאי חוסר בהירות.
מאיר פרוש: ברגע שהשר מודיע שהוא מפסיק לטפל - - -
אבשלום וילן: חבר הכנסת פרוש, אתה לפני ארבע שנים הבטחת לי לתת כסף לחדר אוכל בשומריה ועד היום אין חדר אוכל בשומריה.
אבשלום וילן: כלומר, היו כנראה דברים מעולם.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פרוש, אני מבקש.
אלי גולדשמידט: אני, בין היתר, גם סדרן של לוח זמנים.
אלי גולדשמידט: ב-10:50 אנחנו צריכים לעבור לאולם ההרצאות לדיון עם שר האוצר.
אלי גולדשמידט: פה כל אחד ירצה לדבר, והשר בוודאי.
אלי גולדשמידט: אני מבקש ממך לסיים.
מאיר פרוש: משפט סיום.
מאיר פרוש: קודם כול, אני מבקש שנמצא את הדרך היום פה לפתרון של עין-תמר ונאות הכיכר, שזה סתם מצווה לעזור להם.
מאיר פרוש: דבר שני, השר צריך להודיע לנו גם היום שהוא מפסיק את ההחלטה שלו שהם מפסיקים לטפל במרכז ההשקעות בבקשות של יהודה ושומרון עד שהממשלה תחליט.
מאיר פרוש: כשהממשלה תחליט, כולנו ננהג לפי מה שהממשלה תחליט.