GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סמדר אלחנני: מאחר שזה צריך לעבור דרך הרזרבה הכללית כל התהליך צריך לקבל מראש אישור של ועדת הכספים.
סמדר אלחנני: לכן אתה לא יכול להגיד שיש פה גרעון, אין.
ישראל כץ: מלבד זה שאני מסכים אתך לגבי פקידי האוצר אמרנו בדיוק אותו הדבר.
ישראל כץ: בפועל, מבחינה מעשית, יש צורת עבודה גרעונית.
ישראל כץ: אני מדבר על הממשלה והתחייבויותיה.
ויצמן שירי: במלים פשוטות אתה אומר שמישהו עובר פה על החוק.
איוור קרשנר: אני דיברתי אתמול עם הממונה על התקציבים והוא אמר שאת שכר השרים משלמים מתקציב המשרדים, סעיף מינהל.
ויצמן שירי: מחר יחליטו שרוצים לפתח איזה שהוא לוויין, ידאגו לכספים שיבואו מתוך המשרדים ויתמרנו בהם אבל לא יכולים לסטות מהתקציב אפילו בשקל אחד.
ישראל כץ: לא תשכנעו אותי, הרזרבה נגמרה.
סמדר אלחנני: אני יכולה להציע לך ניסוח אחר.
סמדר אלחנני: אתה יכול להגיד שלא היה רצוי שבספטמבר ובאוקטובר תיגמר כל הרזרבה.
סמדר אלחנני: כפי שהסברתי כל הרזרבה כבר נאכלה מסיבות אחרות לכן אין מקום להגיד מה שאמרת.
עופר חוגי: אני רוצה לשאול האם לא גובים עוד פעם מהאנשים.
לליב ברעם-אלקיים: ההתחייבויות הן רב-שנתיות ובגלל זה חייבת להיות הרשאה להתחייב.
לליב ברעם-אלקיים: ההתחייבויות יכולות להיות ממומנות על פני שנים בתקציב ישיר או בהכנסות.
לליב ברעם-אלקיים: במודיעין הכול ממומן בהכנסות.
לליב ברעם-אלקיים: מאחר שמדובר בהשלמה של עבודות שם המסה הקריטית כבר נעשתה.
לליב ברעם-אלקיים: מתוך 580 מיליון שקל שצריכים להיגבות שם בגין השירותים שהיו שם עד היום – לא ניתנו כל השירותים – ניגבו כבר 500 מיליון שקל.
לליב ברעם-אלקיים: אני מדגישה שבמודיעין אין תקציב ישיר שמשמעותו שכל מה שמומן שם לפחות לאורך שלוש השנים האחרונות זה ואך ורק מההכנסות ומתקבלות הכנסות כי צריך לשלם.
לליב ברעם-אלקיים: תחזית ההכנסות שלנו בתקציב השנה דיברה על 163 מיליון שקל.
לליב ברעם-אלקיים: אתם יכולים לראות את זה פה בסעיף מודיעין תחת הטור של הוצאה מותנית בהכנסה.
לליב ברעם-אלקיים: תחזית העבודות שנצטרך לבצע היתה על 99 מיליון שקל.
לליב ברעם-אלקיים: כרגע מתברר שאנחנו צריכים לבצע עבודות בעוד 30 מיליון שקל בגלל התקדמות הבנייה.
לליב ברעם-אלקיים: זאת אומרת, כבר בהכנסות של 1999 יש יכולת לממן את ההגדלה של ההרשאה.
לליב ברעם-אלקיים: זה חייב להיות בהרשאה כי זו התחייבות רב-שנתית ואין דרך אחרת לעשות התחייבות על יותר משתי שנות תקציב.
לליב ברעם-אלקיים: ההתחייבות היא לארבע שנות תקציב.
סמדר אלחנני: אם אלה הכנסות של המשתכנים יכול להופיע רק בהוצאה מותנית בהכנסה.
לליב ברעם-אלקיים: צריך להפריד בין החתימה על החוזה ועל ההתחייבות לבין המימון שלהם.
לליב ברעם-אלקיים: מאחר שההתחייבות היא ליותר משתי שנות תקציב האפשרות היחידה היא בהרשאה להתחייב.
לליב ברעם-אלקיים: מרבית המימון בגין ההרשאות האלה לא תשולם השנה כי זה נועד להוציא מכרזים.
לימור לבנת: סמדר אלחנני אומרת שכפי שזה מוגש כאן זה לא בסדר.
יוסף יצחק פריצקי: לי זה לא נראה מינהל תקין.
יוסף יצחק פריצקי: כפרלמנטר אני רוצה לדעת למה.
סמדר אלחנני: ההוצאה הזאת כולה היא השתתפויות של המשתכנים והיא צריכה להופיע בטור של הוצאה מותנית בהכנסה.
לימור לבנת: אני מציעה לדחות את ההצבעה.
יעקב ליצמן: יש לנו יועצת משפטית ואולי נשמע אותה.
אנה שניידר: זה לא ענין משפטי, זה ענין של רישום חשבונאי.
יעקב ליצמן: אפשר להצביע על זה?
אנה שניידר: אין שום מניעה.
לימור לבנת: למרות שאנחנו בעד מודיעין ואין מניעה להצבעה, כאשר היועצת הכלכלית של הוועדה אומר שהרישום לא תקין בעיניה, אני מציעה שבהסכמה נדחה את זה, יבדקו את הענין.
ויצמן שירי: זה ענין טכני, זה לא ענין משפטי.
לימור לבנת: אני לא רוצה להצביע בעד משהו שסמדר אלחנני אומרת שהוא לא תקין מבחינת הפרוצדורה והרישום שלו.
לימור לבנת: אני מציעה שידברו עם מי שצריך באגף התקציבים ויביאו את זה לישיבה הבאה.
לימור לבנת: אני מתחייבת שנתמוך בזה כי אין בזה שום פסול, אני אצביע בעד.
יוסף יצחק פריצקי: אני מצביע בעד.
אבשלום וילן: אפשר לאשר את זה בכפוף לענין הרישומי.
לימור לבנת: לא, שיבדקו את זה קודם.
לימור לבנת: אני אומרת לפרוטוקול שלגופו של ענין נצביע בעד.
ויצמן שירי: האם אתם מקבלים את ההצעה שנעבור על כל הבקשות ואחר כך נעשה הצבעה על כל בקשה?
ויצמן שירי: בסדר, 10 דקות הפסקה.
ויצמן שירי: (הישיבה הופסקה בשעה 12:10) (הישיבה חודשה בשעה 12:20)
ויצמן שירי: אנחנו רוצים להצביע.
יוסף יצחק פריצקי: שיביאו לנו את דו"ח הפרוייקט.
לליב ברעם-אלקיים: אני יכולה להביא את הדו"ח המסכם לגבי האתר הזה שאומר כמה גבהו, כמה מיצו ומה נשאר.
יוסף יצחק פריצקי: סמדר, את נשארת בעמדתך?
סמדר אלחנני: אני בעמדתי.
ויצמן שירי: אנחנו מצביעים.
ויצמן שירי: מי בעד בקשה מס' 0246?
ויצמן שירי: הצבעה בעד – 7; נגד - 6 בקשה 0246 אושרה
אמנון כהן: אנחנו רוצים רוויזיה.
ויצמן שירי: בסדר, אנחנו עושים הצבעה על הרוויזיה.
קריאה: אולי תחכה?
ויצמן שירי: אני לא מחכה.
ויצמן שירי: הצבעה בעד הרוויזיה – 5; נגד - 7 הבקשה לרוויזיה נדחתה
ויצמן שירי: אנחנו עוברים לבקשה מס' 0232.
משה גפני: מה עם כביש מכבים?
משה גפני: אריק שרון התחייב במליאת הכנסת, המכרז יצא, הפרוייקט מתוקצב כבר שנתיים אבל לא סוללים את הכביש.
הילה איל: כביש מכבים מתוקצב במסגרת פיתוח מע"צ בהתאם ליכולות הביצוע של הפרוייקט בשנת העבודה 1999 ויתוקצב גם לשנים הבאות עד להשלמת הפרוייקט.
ויצמן שירי: גב' איל, בפעם הבאה שאתם באים לישיבה תדאגי להגיע עם תשובה אמיתית ולוח זמנים מתי הכביש הזה יהיה בעבודה.
הילה איל: אני לא יכולה.
ויצמן שירי: אז תדאגי להסב תשומת לבו של מע"צ.
הילה איל: יש דברים שהם לא בעיה של תקציב אלא בעיות של פינויים, אישורים סטטוטוריים.
משה גפני: מע"צ ומשרד התשתיות הממונה על מע"צ מדברים על זה פה בוועדה, עונים תשובות לשאילתות במליאת הכנסת.
נחום לנגנטל: יש להם בעיה סטטוטורית.
משה גפני: לא נכון, יש קטעים גדולים של הכביש שהפסיקו לעבוד בהם.
ויצמן שירי: גב' איל אומרת שיש התחייבות כספית.
הילה איל: הפרוייקט אושר לביצוע, נבחן מבחינת כדאיות כלכלית ומתוקצב בהתאם ליכולות הביצוע ותכנית העבודה של מע"צ לשנת 1999.
הילה איל: אני לא הגוף המבצע לצורך הענין אבל יש בעיות שחוזרות על עצמן של פינויים ואישורים סטטוטוריים לא רק בפרוייקט הזה אלא בפרוייקטים רבים ככל שמתקרבים למרכזי המטרופולינים.
נחום לנגנטל: אני מציע לקרוא למנכ"ל מע"צ.
ויצמן שירי: אתה רוצה שנזמין את מנכ"ל מע"צ?
ויצמן שירי: אישית גם אני חושב שהוא צריך להופיע כאן ולהסביר מה הולכים להשקיע.
יעקב ליצמן: אני רוצה לשאול בקשר למע"צ.
יעקב ליצמן: אני תושב ירושלים ואני מכיר כאן כמה כבישים שהעיריה מקבלת עבורם כסף.
הילה איל: ירושלים לא נוגעת למע"צ אלא זה פרוייקטים עירוניים, זה תקציב משרד התחבורה.
עופר חוגי: האם אפשר לקבל את רשימת הפרוייקטים של מע"צ?
ויצמן שירי: מאה אחוז.
עופר חוגי: אני רוצה לדעת על איזה כביש מדובר בהעברות האלה?
הילה איל: 0232 נועדה לבצע שני דברים.
הילה איל: מרכיב אחד הוא העברת סכום של 5 מיליון שקל השתתפות של מע"צ בהוצאה במסגרת פרוייקטים שמבצע משרד התחבורה באזור הצפון ובמגזר הדרוזי.
הילה איל: מרכיב שני של הפנייה הוא העברת 5 מיליון שקל בהוצאה ו-6 מיליון שקל בהרשאה להתחייב לשינויים בתוך תכניות הפיתוח של מע"צ בהתאם לקצב ההתקדמות בפרוייקטים.
ויצמן שירי: אנחנו מצביעים על בקשה מס' 0232.
ויצמן שירי: הצבעה בעד – 7; נגד - 6 בקשה 0232 אושרה
ויצמן שירי: אנחנו עוברים לבקשה מס' 0239 על כרבע מיליון שקל.
הילה איל: במסגרת תקציב פיתוח משרד התחבורה השתתפות של המשרד בפרוייקט של מע"צ בסך 265 מיליון שקל.
ויצמן שירי: אפשר לאשר?
ויצמן שירי: מי בעד בקשה 0239?
ויצמן שירי: הצבע ה בעד – 7; נגד – 3 בקשה 0239 אושרה
ויצמן שירי: אנחנו עוברים לבקשה 0243 אך לא נוכל לדון בה כי אין מי שיציג אותה.
ויצמן שירי: אנחנו עוברים לבקשה מס' 0247, משק המים.
דן זייצ'ק: בבקשה שלפניכם יש שלושה אלמנטים מרכזיים: 1.
דן זייצ'ק: מתן הלוואה לאגודת מים ברמת הגולן לעשות שם קידוח.
דן זייצ'ק: 2.
דן זייצ'ק: תיקצוב של השתתפות של המינהל האזרחי במינהלה לביוב בסך 10 מיליון שקל לפרוייקט הנחת קו ביוב בנחל קנה.
דן זייצ'ק: 3.
דן זייצ'ק: תיקצוב של 1.600,000 שקל לסיום פרוייקט עפולה.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה נחל קנה?
דן זייצ'ק: בנחל קנה זורם ביוב ובגלל שזה ביוב שזורם מהשטחים המינהל האזרחי נותן השתתפות במימון הפרוייקט הזה בסך 10 מיליון שקל.
דן זייצ'ק: עלות הפרוייקט בסך הכל היא 22 מיליון שקל.
ויצמן שירי: אנחנו מצביעים על בקשה 0247.
ויצמן שירי: הצבעה בעד – רוב; נגד – מיעוט בקשה 0247 אושרה
ויצמן שירי: הבקשה אושרה.
ויצמן שירי: אני מודה לכם.
אלי גולדשמידט: בוקר טוב.
אלי גולדשמידט: אני אאפשר לחברת הכנסת לבנת להציג 2,3 הצעות לסדר, ולאחר מכן אנחנו נדון בבקשות של שר האוצר לתיקונים בתקנון הבורסה.
אלי גולדשמידט: יש לנו ספר עב כרס בעניין הזה.
אלי גולדשמידט: לאחר מכן נדון בכמה בקשות להעברות תקציביות.
לימור לבנת: אני מודה לך שאיפשרת לי להעלות 3 נקודות בפתח הישיבה שלא נוגעות לעניין הבורסה.
לימור לבנת: הראשונה זה נושא שכבר דיברנו עליו באחת הישיבות הקודמות, והוא חוברת השינויים המבניים של הממשלה.
לימור לבנת: אכן, לאחר הבקשה שלנו, החוברת הזאת נמסרה לחברי הוועדה.
לימור לבנת: הסתבר לי, אחרי מחקר בלשי, שיש כנראה חוברת נוספת של עוד כמה החלטות ממשלה שהתקבלו, ושגם הן כנראה במסגרת שינויים מבניים.
לימור לבנת: למשל, יש החלטה שנוגעת לשלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל בישראל - החלטת ממשלה שנועדה למעשה לבטל את החוק שאיפשר לשלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה לפעול כאן.
אלי גולדשמידט: זה חוק שעבר בכנסת הקודמת.
לימור לבנת: מדובר בשלוחות מכל העולם, והיה בעניין הזה דיון מאוד מקיף בוועדת החינוך רק לפני שבועיים או שלושה שבועות.
לימור לבנת: אני מביאה את זה בתור דוגמה.
לימור לבנת: אני לא יודעת אם זה יגיע לוועדה הזאת במסגרת השינויים המבניים, או זה יגיע לוועדת החינוך במסגרת אחרת.
לימור לבנת: מכל מקום, ישנה עוד חוברת קטנה על פני זאת שקיבלנו כאן בוועדה.
לימור לבנת: אני רוצה לבקש שעוד לפני הישיבה הבאה נוכל לקבל את החומר הזה, ושזה לא יהיה משהו עלום.
לימור לבנת: הבקשה השנייה שלי נוגעת להקפאה תקציבית של כספי ההתיישבות הצעירה.
לימור לבנת: מדובר בתקציב 1999 ולא בתקציב 2000.
לימור לבנת: מדובר בסכום של כ80- מיליון שקלים, שמתוכו כבר 40% הועברו, אבל 60% עדיין לא הועברו.
לימור לבנת: מדובר כאן ביישובי הגולן, יישובי יש"ע, בקעת הירדן, מועצה איזורית מגילות, ולמעשה כל איזורי ההתיישבות.
לימור לבנת: יש גם עתירה לבג"ץ בנושא הזה.
לימור לבנת: צריך להבין שמדובר כאן בהתחייבויות, בין היתר התקשרויות שאותן מועצות איזוריות כבר נתנו על בסיס הכסף הזה שהיה מתוקצב וכאמור נמצא בתקציב 1999.
לימור לבנת: אני אציע לוועדה לא לקבל שום בקשה של האוצר להעברות בתקציב 1999 עד אשר נדע בדיוק מדוע הוקפאו הכספים האלה - לדעתי בלי סמכות ובלי רשות ובצורה בלתי חוקית.
לימור לבנת: הוועדה צריכה לקבל תשובה ברורה מה קורה עם זה, לפני שהיא תדון באיזו שהיא בקשה להעברה תקציבית של משרד האוצר בתוך תקציב 1999.
לימור לבנת: אני מבינה שאתה לא עומד להעלות כאן את הבקשה של משרד התעשייה והמסחר להקצבות לאינטל, כי על פי בקשת הוועדה שר התעשייה והמסחר צריך לבוא לכאן.
לימור לבנת: זאת אותה הקפאה של דיון בבקשות של ישובים ביש"ע במרכז ההשקעות, הקפאה שגם היא בלתי חוקית וגם בעניינה יש עתירה לבג"ץ.
לימור לבנת: הבג"ץ הזה ידון בשבועיים, שלושה הקרובים.
לימור לבנת: גם בעניין הזה, אם עד אז לא נקבל תשובות שמניחות את הדעת, אי אפשר יהיה לדון, ואני מזהירה מראש כי בעניין אינטל יש לנו פחות בעיה כי זאת התקשרות שהממשלה מחוייבת בה.
לימור לבנת: הממשלה מחוייבת במדיניות שלא שונתה עדיין על ידה.
לימור לבנת: יש רציפות בתקציבים שנמצאים בתוך תקציב 1999, כמו בתקציב להתיישבות צעירה.
לימור לבנת: התפרסם בעיתונים גם אתמול וגם היום כאילו משרד ראש הממשלה מתכוון להקים אגף תקשורת עם 50 עובדים בתוך המשרד.
לימור לבנת: לפי מה שפורסם היום ב"מעריב", מדובר בעלות של מאות אלפי שקלים בחודש.
לימור לבנת: זאת כותרת שישנה ב"מעריב", שאני לא יודעת אם היא נכונה, אבל אני מאוד מקווה שהיא לא נכונה.
לימור לבנת: אני הייתי מבקשת שלישיבה הבאה של ועדת הכספים משרד האוצר או משרד ראש הממשלה יניחו לפני הוועדה את עלות התקציב שמיועד להיות של אותו אגף תקשורת.
לימור לבנת: אין לי בדיוק מושג מאיפה לקחו את התקנים, מאיפה לקחו את התקציבים, לדעתי זאת בעיה.
לימור לבנת: אני מבקשת שבפני הוועדה יונח מסמך ובו העלויות הצפויות, מספר התקנים של אותו אגף תקשורת חדש במשרד ראש הממשלה.
יעקב ליצמן: בנושא חוברת השינויים המבניים יכול להיות שהממשלה אישרה משהו אחר.
לימור לבנת: מכל מקום אנחנו צריכים שיהיה מונח לפנינו החומר המלא והעדכני של מה שהממשלה החליטה.
אלי גולדשמידט: לגבי הנושא של השינויים המבניים אני רוצה שנעשה לעצמינו איזה שהוא סדר.
אלי גולדשמידט: יכול מאוד להיות שלגבי השינויים המבניים יש הפרדה - ואולי ההפרדה הזאת נעשתה כלפי ועדת הכספים - בין אותם שינויים מבניים שצריכים לבוא לידי ביטוי בחוק ההסדרים, שהוא עניינה של ועדת הכספים, לבין שינויים מבניים שאמורים להיות במערכת חקיקה אחרת.
אלי גולדשמידט: אני מבקש שנקבל תמונה מלאה אם אכן החוברת שקיבלנו על פי דרישת חברי הוועדה ממצה את כלל השינויים המבניים בישיבת הממשלה לפני כחודש.
אלי גולדשמידט: אם לא, אז אנחנו דורשים לקבל את כל השינויים המבניים.
אברהם פרוש: הממשלה דנה בנושאים של שנויים מבניים, ועל זה קיבלנו חוברת לפני כמה ימים.
אברהם פרוש: בנוסף לכך הממשלה גם דנה בקיצוצים בכל משרד ומשרד.
אלי גולדשמידט: אנחנו צריכים לקבל תמונה כוללת.
סמדר אלחנני: אני ביקשתי את זה ביום שהתקבלה ההחלטה לגבי המכללות.
סמדר אלחנני: אין להם את הנוסח הסופי.
אלי גולדשמידט: אני מבקש עד השבוע הראשון של המושב לקבל תמונה מלאה של השינויים המבניים - אם יש כאלה - בנוסף לאלה שמצויים בחוברת, בין אם הם מגיעים אלינו במסגרת חוק ההסדרים, ובין אם הם מגיעים אלינו במסגרות אחרות.
אנה שניידר: בדרך כלל במהלך החודשיים נובמבר ודצמבר ועדת הכספים נוהגת לדון בכל משרד ממשלתי, ואז ברור שגם השנויים המבניים מקבלים ביטוי.
אלי גולדשמידט: מה שאומרת אנה הוא, שאם יש דברים שידרשו חקיקה הם יגיעו לוועדות אחרות והם יופיעו במסגרת התקציב, זאת אומרת ישתקפו בתקציב.
אלי גולדשמידט: אני מבקש לשלוח מכתב לשר האוצר, על פי בקשתה של חברת הכנסת לימור לבנת, שבו אנחנו מבקשים לקבל את פירוט העלות המדוייקת של הקמת אגף התקשורת במשרד ראש המשלה.
אלי גולדשמידט: אנחנו מבקשים משר האוצר הסבר לקיצוצים או אי העברת התקציבים שהיו מיועדים ליש"ע ולרמת הגולן במסגרת תקציב 1999.
אברהם פרוש: אם עושים את זה, אז לדעתי צריך לעשות את זה מהר כי יש פה מקרים מזעזעים של אנשים שנכנסו לסחרחורת של הלוואות מבנקים.
אלי גולדשמידט: אתה מדבר על נושא אישור מינהל השקעות, אבל לימור לבנת דיברה על משהו אחר.
אלי גולדשמידט: יש את העניין של השר רן כהן שלגביו אנחנו לא פונים לשר האוצר.
אלי גולדשמידט: לשר האוצר אנחנו פונים לגבי התקציבים.
אברהם פרוש: כאשר ממשלה מחליטה על נושא מסויים לטוב או לרע זאת החלטת ממשלה.
אברהם פרוש: אני חושב שממשלה סוברנית לבוא ולומר אם היא משנה את עמדתה, אבל במהלך הפעלת החלטה לבוא ולשנות מדיניות כאשר אין החלטת ממשלה זה לא נכון לעשות.
אלי גולדשמידט: השר רן כהן יגיע לפה, והוא יגיע לפה בדחיפות כיוון שהנושא של "אינטל" וים המלח לוחץ, לוחץ בצדק.
אלי גולדשמידט: באותה הזדמנות הוא יצטרך לתת לוועדה דין וחשבון על ההחלטות שלו לגבי הנושא של יהודה ושומרון.
אלי גולדשמידט: ב.
אלי גולדשמידט: תיקונים לתקנון הבורסה (פניות שר האוצר מיום 26.7.99, מיום 10.8.99 ומיום 9.9.99).
שמואל האוזר: יש לנו פה 10 סעיפים לאשר.
שמואל האוזר: אני מתחיל במכתב מה26.7.99-.
שמואל האוזר: בסעיף הראשון מוצע להתיר לחברות לניהול קרנות נאמנות ולחברות לניהול קופות גמל בשליטת חבר הבורסה או בעל שליטה בו, לנהל עסקי ניירות ערך גם אצל חברים אחרים.
שמואל האוזר: התיקון המוצע הוא שינוי של משפט אחד, שהמשמעות שלו היא לאפשר לקופות גמל וקרנות נאמנות לנהל תיק נכסים אצל חברים אחרים ועל ידי כך להגביר את התחרותיות.
שמואל האוזר: זה השינוי.
אלי גולדשמידט: מה המשמעות של זה?
אלי גולדשמידט: מה היה קודם ומה עכשיו?
שאול ברונפלד: בעברית פשוטה, היום קרן נאמנות של בנק לאומי יכולה לנהל את הכספים רק בבנק לאומי.
שאול ברונפלד: המטרה של התיקון זה לאפשר לה ללכת לכל בנק, לכל ברוקר, ולא להיות שבויה בידי הבנק ששולט בה.
שאול ברונפלד: זה פשוט דבר שמאפשר יותר תחרות, יוריד את העמלות שהקרנות משלמות ויעזור לציבור שמחזיק את הקרנות.
אלי גולדשמידט: קרן נאמנות שהיא בשליטת בנק לאומי.
אלי גולדשמידט: .
שאול ברונפלד: לפי תקנון הבורסה חייבת לעבוד עם בנק לאומי.
אלי גולדשמידט: רק באמצעות הבנק, אבל היא יכולה לפעול בתיקים שהם לא..
שאול ברונפלד: קרן נאמנות מנהלת נכסים עבור הציבור.
שאול ברונפלד: את הנכסים היא צריכה להחזיק בבנק לאומי, ואת הקנייה והמכירה בבורסה היא יכולה לעשות רק באמצעות בנק לאומי.
שאול ברונפלד: אנחנו רוצים לשחרר אותה.
ויצמן שירי: אתה אומר מסחר ישיר מול הבורסה ולא מסחר שיעבור דרך בנק.
אלי גולדשמידט: התיקון הזה מאפשר לקרן נאמנות של בנק לאומי לפעול בתיק הנכסים שלה גם בבנק הפועלים, בבנק הבינלאומי או איפה שהיא רוצה.
דוד לביא: היום פועלות בשוק 370 קרנות נאמנות, חלקן אינן נשלטות בידי בנקים.
ויצמן שירי: אתה אומר שהסטטוס של קרנות הנאמנות לא עולה בדרגה.
ויצמן שירי: אין פה שינוי מבחינת השקעה, אלא אתה יוצר מצב של קיצור ידיים על מנת להוזיל את העמלות.
דוד לביא: אני אומר שמתוך 370 הקרנות שפועלות היום בשוק, חלק גדול אינן נשלטות בידי חבר בורסה.
דוד לביא: לאותן קרנות ניתן החופש של חבר הבורסה שבאמצעותו הן תעשנה את העיסקאות.
דוד לביא: סך הכל מדובר בגוף שישמש כסוכן ניירות הערך שלהן והמתווך שבאמצעותו הן יכולות לעשות את העיסקאות בבורסה.
דוד לביא: מדובר אך ורק בחבר בורסה.
ויצמן שירי: אתם לא מבחינים כאן בין קרנות נאמנות שהן קרנות פרטיות לבין קרנות נאמנות שהן ציבוריות או ממשלתיות?
ויצמן שירי: מבחינת
ויצמן שירי: כם זה אותו הדבר?
שמואל האוזר: כן.
ישראל כץ: מי עלול להפגע מזה?
ישראל כץ: הרי לא יתכן שמישהו לא מתנגד או מישהו לא עלול להפגע משינוי כל כך מרחיק לכת.
ישראל כץ: זה לא סעיף טכני.
שאול ברונפלד: לפי מיטב זכרוני, כאשר הנושא הזה נידון בדירקטוריון הבורסה - ובדירקטוריון הבורסה יש 5 נציגי בנקים - לא היתה התנגדות לעניין הזה.
שאול ברונפלד: אני לא בטוח שהם התלהבו מהרעיון.
ישראל כץ: במה אתה עלול לפגוע בבנקים?
שאול ברונפלד: להקטין את העמלות.
יאיר אורגלר: כל דבר שמובא לכאן עבר דיון יסודי בסגל הבורסה, כלומר בדירקטוריון הבורסה.
יאיר אורגלר: בדירקטוריון הבורסה יש 7 חברים מ5- בנקים ו2- נציגי חברים, והדברים שמובאים כאן זה על דעת דירקטוריון הבורסה.
יאיר אורגלר: כל דבר כזה נבחן גם שם.
יאיר אורגלר: נכון שתחרות מורידה עמלות, אבל אני לא חושב שהיה מישהו שהיה מעז לבוא לפה ולהגיד: אני מתנגד לתחרות כי זה עלול להוריד עמלות.
יאיר אורגלר: אני חושב שזה לטובת הציבור, לטובת שוק ההון.
ישראל כץ: האם יתכן שהבנקים במקרה כזה יטילו את העונש על הציבור?
ישראל כץ: מפריע לי שלא יושב כאן אף נציג בנק.
ישראל כץ: אני הייתי רוצה לדעת אם אחת התשובות של הבנקים היתה: אנחנו נטיל גזירות על הציבור.
סמדר אלחנני: אסור להתנות שירות בשירות.
ישראל כץ: חסר לי בהחלטה כל כך משמעותית -שיתכן שאני אתמוך בה ב100%- - שלא יושב כאן נציג הבנקים שיכול לענות על השאלות שלנו, כולל שאלות כגון מה יקרה עכשיו עם אותם משקיעים קטנים שהשקיעו באותם גופים, האם זה עלול לחול גם עליהם.
ישראל כץ: אני הייתי מציע לזמן אותם ולשאול את השאלות.
אלי גולדשמידט: אי ההבנה שלנו צריכה להיות לגבי המצב שהיה קודם שהיה בלתי סביר.
אלי גולדשמידט: קרן נאמנות לא מזוהה עם הבנק.
אלי גולדשמידט: כל מה שעשינו, גם בקדנציות הקודמות, זה לעשות את ההפרדה בין הבנקים ובין הפעילות בשוק ניירות הערך והנכסים הראליים.
אלי גולדשמידט: כל הרעות החולות באיזור ועדת בייסקי צפונה זאת היתה הסיבה.
אלי גולדשמידט: עצם העובדה שהכנסת או הבורסה השאירו את המצב שקרן נאמנות שנשלטת על ידי בנק לאומי חייבת את עסקיה לבצע בתוך בנק לאומי, זאת האנומליה.
אלי גולדשמידט: עכשיו מביאים פה דבר הכי נורמאלי בעולם.
ויצמן שירי: יש פה עיוות בתקנות, שהם לא שמו לב אליו.
ויצמן שירי: לדוגמה, אם היית נותן לכל חבר בורסה לנהל את אותן מניות של קרנות הנאמנות, באופן טבעי הם לא היו יכולים לעשות את הדבר הזה, ואז הם היו צריכים מה שנקרא להשיג קליינטים, והקליינטים האלה שלצורך העניין זה אותו אזרח קטן שהיום אם הוא יודע שהוא הולך ומתעסק עם קרן נאמנות של כמה מאות מיליוני שקלים, כבר לא כדאי לו להתעסק עם אותו משקיע קטן.
אלי גולדשמידט: אני לא מבין מה הקשר.
ויצמן שירי: אני מדבר על אותו אזרח קטן.
ויצמן שירי: התיקון יכול ליצור מצב שתהיה לך האפשרות לסחור בתיקים כבדים.
ויצמן שירי: זה כמו העמלות בבנקים היום.
ויצמן שירי: אחד שמקבל משכורת, הולך ומשלם עם פנקס שיקים, ואילו אחד שהוא איש עסקים, הבנק נותן לו את פנקס השיקים חינם.
ויצמן שירי: השאלה היא אם זה לא יכביד על האזרח הממוצע.
ישראל כץ: מה האחוז, למשל, שמעביר הבנק מתוך סך הקופות?
רחמים מלול: אתה אומר שהשינוי הזה הוא מאוד הגיוני, השאלה היא מדוע עד היום הוא לא התבצע.
רחמים מלול: התשובה לכך היא שכנראה מישהו התנגד לשינוי הזה.
רחמים מלול: אני רוצה לדעת מי התנגד, ומדוע.
יאיר אורגלר: החששות שאתם מעלים אין להם שום קשר לשינוי המוצע כאן.
יאיר אורגלר: תשערו בנפשיכם שאני מנהל קרן נאמנות ןשיש הרבה משקיעים קטנים שמפקידים את הכסף אצלי.
יאיר אורגלר: עד היום אם הבעלים שלי היה חבר בורסה מסויים או בנק מסויים, הייתי צריך לעשות הכל דרכו.
יאיר אורגלר: בהחלטות לא חל שום שינוי, כי אני מקבל את ההחלטות בדיוק כמו שהיה קודם.
יאיר אורגלר: אבל היום יש לי הזדמנות כי האחד יכול להגיד לי שהוא מוכן לעשות את זה עבור עשירית אחוז, והשני יכול להגיד שהוא מוכן לעשות את זה עבור 2 עשיריות האחוז.
יאיר אורגלר: כל חברי הבורסה מפוקחים.
יאיר אורגלר: זה לא שאני מעביר את זה פתאום לאיזה אירגון שהוא לא חבר בורסה.
דוד לביא: בואו ננסה לעזוב את קרנות הנאמנות וקופות הגמל, ונעשה את האנלוגיה ללקוח פרטי.
דוד לביא: אם היום אתה לקוח פרטי של בנק הפועלים, ואומרים לך שאין באפשרותך לנהל את חשבונותיך בבנק או אצל חבר בורסה שאינו בנק הפועלים, התיקון הזה יאפשר לך מעתה לנהל את החשבונות גם במקומות אחרים.
דוד לביא: זאת אומרת שאם עד היום היית רואה שבבנק אחר, אצל חבר בורסה אחר, אתה יכול לקבל תנאים טובים יותר ולא היית יכול לעבור אליו, בעקבות התיקון הזה אתה תוכל לעשות את המעבר הזה באופן חופשי.
דוד לביא: עדיין הגופים שמולם תעמוד הם אותם גופים עם אותה רמת סטטוס, אותה רמה של פיקוח, אותה רמה של איתנות פיננסית.
דוד לביא: פרקטית אין שום שינוי מבחינתך כלקוח וכמי שמבצע את העיסקאות.
אלי גולדשמידט: נניח אני כאזרח רוצה לקנות קרנות השתתפות בקרן נאמנות של בל"ל, ואני לקוח של בנק הפועלים.
אלי גולדשמידט: אני בא לפקיד ניירות ערך ואני אומר לו: תקנה לי כך וכך יחידות של "פיא".
אלי גולדשמידט: איך זה עובד, הרי בנק הפועלים הוא זה שמנהל את החשבון שלי?
דוד לביא: הלקוח אמור להיות אדיש לחלוטין לכל השינויים האלה.
אלי גולדשמידט: איך זה עובד היום?
ויצמן שירי: היום בנק הפועלים נותן הוראה לקנייה, זה מגיע לחבר הבורסה מטעם בנק הפועלים והוא קונה את אותה מניה.
דוד לביא: גם היום וגם בעקבות התיקון הזה, לקוח של כל בנק יוכל לקנות כל מניה.
אלי גולדשמידט: אם אני מנהל את תיק הערך שלי בתוך בנק הפועלים, ובתוך תיק ניירות הערך שלי בבנק הפועלים יש יחידות של קרן נאמנות ששייכות לבנק לאומי.
דוד לביא: אין לדבר הזה שום השפעה.
דוד לביא: כאשר אתה רוכש יחידה של קרן נאמנות, אתה רוכש בעצם שירות של ניהול תיק.
דוד לביא: ניהול התיק הזה יכול להתבצע באמצעות חבר בורסה כזה או חבר בורסה אחר.
דוד לביא: הדבר הזה לא משפיע עליך כמשתמש.
יאיר אורגלר: עד עכשיו "פיא" היתה צריכה את בנק לאומי, היום "פיא" יכולה לנהל את זה דרך הIBI.
זאב מילבאואר: לקוח שקונה את עמדות ההשתתפות של IBI, משלמים עבור פעולה כזאת באיגרת חוב שקלית עמלה של 0.05.
זאב מילבאואר: הפעם הקרן שמנוהלת באמצעות הבנקים משלמים עליה עמלה של 0.01.
זאב מילבאואר: בגלל שאותה קרן חייבת לנהל ולרכוש ניירות באמצעות אותו חבר בורסה, היא משלמת כפול בעמלות.
ויצמן שירי: אם לי יש חשבון בבנק לאומי, אני לא צריך ללכת לשבור תוכניות כאשר אני עושה את הקנייה.
ויצמן שירי: אני יכול לעשות את הקנייה כשהכספים האלה משמשים כבטוחה.
ויצמן שירי: כאשר אתה אומר להעביר את זה למישהו אחר שיעשה את זה ולא דרך הבנק שלך, זו מעין התנייה שיכולה להיות של הבנקים, וזאת בלי שתרגיש.
אלי גולדשמידט: זה לא משנה אם אני לקוח של בנק לאומי וקונה של בנק פועלים, או אני לקוח של בנק לאומי וקונה קרן של בנק לאומי.
אלי גולדשמידט: נניח ש"פיא" מחייבת בעמלה על קנייה ומכירה של יחידות השתתפות בקרן הנאמנות של 0.2%, אז זאת אומרת שאת ה0.2% האלה אני משלם כלקוח גם אם אני מוכר יחידות השתתפות של "פיא" כאשר אני לקוח של בנק הפועלים וגם אם אני מוכר יחידות של "פיא" כאשר אני לקוח של בנק לאומי.
אלי גולדשמידט: העמלה הזאת נקבעת על ידי בנק לאומי שהוא זה ששולט ב"פיא".
אלי גולדשמידט: הוא אומר שהעמלה תהיה בגובה של 0.1%.
אלי גולדשמידט: הנהלת "פיא" תחליט ללכת למי שיציע את העמלה הנמוכה ביותר.
אלי גולדשמידט: אני כלקוח תמיד ארוויח, כי אני אשלם את העמלה הכי נמוכה.
אלי גולדשמידט: זאת ההנחה של תנאי שוק חופשי.
אלי גולדשמידט: אפשר לאשר את התיקון?
אלי גולדשמידט: אנחנו מאשרים את התיקון הראשון.
שמואל האוזר: ההצעה השנייה מציעה להסמיך את דירקטוריון הבורסה להחליט לקיים מסחר בבורסה בהתאם לכללים שונים מכללי המסחר הרגילים, אם עקב תקלה מערכתית לא ניתן לקיים מסחר לפי כללי המסחר הרגילים וכל עוד לא ניתן לקיים מסחר כאמור.
שמואל האוזר: זה נובע ממקרה שאירע בחודש מרס, שבו לא היה ניתן לקיים מסחר בבורסה בגלל שביתה בבזק.
שמואל האוזר: זה נותן את הסמכות לדירקטוריון הבורסה להחליט אם לקיים מסחר.
אברהם פרוש: איך היא תקיים מסחר?
עופר חוגי: זה תיקון שיכול לגרום לציבור גדול מאוד להפגע.
יאיר אורגלר: לא מדובר פה באדם אחד, כי בדיקטוריון יושבים 16 איש.
יאיר אורגלר: אני יושב שם כאיש ציבור.
יאיר אורגלר: נניח ויש שביתה בבזק ויש מישהו שרוצה למכור מניה והוא לא יכול כי אין מסחר, אנחנו בכל האמצעים מנסים לפעול שיהיה מסחר.
יאיר אורגלר: יש לנו תוכנית חירום כך שיוכלו לבוא לקיים את המסחר בבניין הבורסה.
יאיר אורגלר: אחד הכללים הבסיסיים בבורסה, שהמסחר חייב להתקיים כמעט בכל תנאי שהוא.
ויצמן שירי: יכול להיות שבבאג 2000 תהיה נפילה.
יאיר אורגלר: אנחנו ערוכים.
יאיר אורגלר: אם לא תהיה תקשורת ולא יהיה חשמל, אנשים יוכלו לבוא לבניין הבורסה.
יאיר אורגלר: אנחנו נצייד את כל חברי הבורסה במסופים כדי שיוכלו מבניין הבורסה לקיים מסחר.
אלי גולדשמידט: אבל איך אפשר, הם הרי תלויים בהוראות מהבנקים?
אלי גולדשמידט: אני מבקש שתסביר טכנית מה המשמעות של תקלה, ואיך היא יכולה להשתקף במסחר.
אלי גולדשמידט: תקלה מתחילה בזה שלקוח מקרית שמונה לא יכול לתת הוראה בבנק לקנות או למכור.
ויצמן שירי: לא מדובר רק בתקלה של יום או שעה, כי יכולה להיות גם תקלה של 5 ימים, ואז מה עושה אותו אחד.
יאיר אורגלר: בתנאים כאלה יהיה לנו קשה לבצע מסחר רציף, ולכן אנחנו נעשה רק מסחר פתיחה.
יאיר אורגלר: הכוונה פה היא שתהיה לנו גמישות מסויימת בכללים הקיימים ובהתחשב בנסיבות.
יאיר אורגלר: אם לא תהיה אפשרות להעביר פקודות לבורסה, לא יהיה מסחר.
אלי גולדשמידט: ואם חלק בארץ יוכל להעביר וחלק בארץ לא יוכל להעביר.
יאיר אורגלר: אנחנו נשתדל לקיים את המסחר אפילו בתנאים קשים.
אלי גולדשמידט: אז אתה מקפח חלק מהאוכלוסייה.
ויצמן שירי: אי אפשר ליצור ביטוח של 100% בשום דבר.
עופר חוגי: תשאיר את המצב כפי שהוא היום.
שאול ברונפלד: אתם דיברתם על באג 2000, אבל יש דברים הרבה יותר פשוטים, כמו למשל אם יש איזו שהיא תקלה ורוצים לאחר את שעת פתיחת המסחר בחצי שעה על מנת לכוון מחדש את המכשירים, אז היום אי אפשר לעשות את זה וצריכים להודיע שבאותו יום אין מסחר.
שאול ברונפלד: יש לנו שנתיים את שיטת המסחר הממוחשבת.
שאול ברונפלד: לפני זה זה קרה הרבה מאוד פעמים.
שאול ברונפלד: אנחנו לא כאלה מושלמים שאנחנו מסוגלים לעבוד בלי שתהיינה תקלות.
שאול ברונפלד: אלה הדברים הפשוטים, אבל יש גם את הדברים היותר מסובכים, כמו שביתת בזק או באג 2000.