GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום שמחון: זה מושג שקיים גם בעולם?
שלום שמחון: מירי כץ: ודאי, הוא קיים.
שלום שמחון: בארץ, למרות שאפשר היה לעשות, הכלים לא היו מספיק משוכללים והוא קצת צלע, וחלק מהטיפול הזה נועד להשיג את המטרה.
שלום שמחון: שאול ברונפלד: בעולם כבר מאות שנים יש את התופעה הזאת של השאלת ניירות ערך ומכירתן בחסר, ואצלינו בארץ זה רק עשרות שנים.
ויצמן שירי: רק שבעולם הבנקים נותנים מימון לרכישת מניות ומסתפקים במניות, ואם מחר המניה נופלת אנחנו לא הולכים ולוקחים בעולם ממקורות כספיים אחרים את הפסד המניות.
ויצמן שירי: שאול ברונפלד: אני מצטער, אני לא מומחה לבנקאות, אני רק יכול להגיד מה מקובל בעולם.
ויצמן שירי: אם מקובל, אז שיהיה מקובל לגמרי.
ויצמן שירי: שאול ברונפלד: בשוק הון מודרני אופציות, חוזים עתידיים, מכירות בחסר והשאלות הם חלק בלתי נפרד ממנגנון השוק.
ויצמן שירי: לצערינו, למרות שמותר בארץ לפי תקנון הבורסה כבר עשרות שנים לעשות מכירות בחסר, זה לא הולך.
ויצמן שירי: ועדת ברודט מ1996- המליצה לעשות צעדים לקדם את העניין הזה, וכמו שאמרה מירי, קמה ועדה בין משרדית והציעה להוציא כמה מכשולים שהפריעו להווצרות השוק הזה עד היום.
ויצמן שירי: כמו שנאמר, אלא הם הצעדים שהוועדה הבין משרדית והגיבוי של ועדת ברודט מ1996 חושבים שזה יעזור וישכלל את המסחר בשוק.
ויצמן שירי: המטרה של הצעדים היא בין השאר לדאוג ולהבטיח שקופת גמל שרוצה להשאיל ניירות, תהיה בטוחה שהיא תקבל את הניירות בחזרה ושיגיע תום ההשאלה, שקרן נאמנות של קופת פנסיה לא תושם על קרן הצבי.
שלום שמחון: למה הדבר הזה נחוץ?
שלום שמחון: זה כאילו נותן איזו שהיא מחשבה של אחד חכם טיפש.
שלום שמחון: אם אתה מצפה שזה יעלה ולכן אתה רוצה לשאול ממנו ואם אני מצפה שזה ירד ולכן אני משאיל לך, אז האם יש כאן איזה שהוא מהלך של הונאה?
שלום שמחון: אני באמצעות העניין הזה באופן מלאכותי, עצם העובדה שאני שואל ממך ומחזיק בכספים שהם אצלי אבל הם לא אצלי, אז אני יכול באמצעות העניין להונות עכשיו עוד מישהו ולקבל באמצעות העניין כסף נוסף.
שלום שמחון: אנה שניידר: למה להונות?
שלום שמחון: שמואל האוזר: המשמעות של מכירות בחסר זה בעצם תמונת הראי של רכישה.
שלום שמחון: עד היום אנחנו קונים מניות מתוך תקווה ששעריהן יעלו ואנחנו נרוויח.
שלום שמחון: מכירות בחסר באות לתת את האפשרות שאם אתה חושב שהשוק ירד, תוכל לעשות מהלך שתוכל להרוויח גם אם השוק יורד.
שלום שמחון: למעשה, האפשרות הזאת קיימת כבר גם במעו"ף.
שלום שמחון: המהלך הזה מה שהוא עושה זה נותן לך אפשרות לעשות את זה ביתר יעילות.
שלום שמחון: להיפך, זה מוריד את האפשרות להונות, זה משכלל את כל השוק.
אלי גולדשמידט: תסביר במובן הטכני, מה המשמעות של מכירה בחסר.
אלי גולדשמידט: שמואל האוזר: הדרך הנוחה ביותר להסתכל על זה היא בדיוק תמונת הראי של רכישת מניות, אתה קונה במחיר של 100, מקווה שזה יעלה ל110.
אלי גולדשמידט: אתה מוכר בחסר במחיר של 100, אם זה ירד ל90- אז הרווחת.
ויצמן שירי: זה לא מגדיל את יכולת הרכישה של גופים שהם חזקים יותר מול אותו משקיע קטן שהוא לא משמעותי בשוק.
ויצמן שירי: מירי כץ: בואו נצא מנקודת הנחה שכאשר מדברים על הבורסה, אנחנו עוסקים בעיסקאות בין אנשים בגירים שאמורים לתכנן את מעשיהם.
ויצמן שירי: הרי כולנו שאי אפשר לדעת אם השוק יעלה או ירד וכל אחד יש לו ניתוחים שלו, ותעשייה שלמה מתפרנסת מהעניין הזה.
ויצמן שירי: זה לא שיש ודאות שהוא יעלה או ירד.
ויצמן שירי: כל פעם זה מתבסס על איזו שהיא ציפיה שמניות של חברה מסויימת יעלו.
ויצמן שירי: אם אנחנו מצליחים, אז יופי, וחלק מהאנשים לפעמים טועים בשיקול והם לא מרוויחים, אבל זה לא מישהו חכם מנצל את טיפשותו של האחר.
ויצמן שירי: כדי למנוע את המצב הזה, כל חוק ניירות ערך מבוסס על קטע של הזרמת מידע.
ויצמן שירי: ישנו גם שלב של ניתוח המידע, ואנחנו יודעים בכל התחומים וגם בתחום הזה שאנשים שונים מעריכים את המידע שלניתן להם ומסיקים ממנו מסקנות שונות, ודווקא בשל הטעמים האלה יש מקום למשחק, כי אם כל השוק היה מניח את אותן הנחות לגבי אותו מידע, אף אחד לא היה קונה ולא היה מוכר.
שלום שמחון: מה אני צריך לעשות כדי לקנות בחסר?
אלי גולדשמידט: אני מבקש שתתארו לנו בצורה פלסטית ככל האפשר עיסקה של מכירה בshort.
לימור לבנת: אם את מסבירה את זה, אולי גם כדאי שתסבירי מה אתם מבקשים עכשיו.
שלום שמחון: בזמנו אפשר היה ללכת לבנק לקנות מניות, הבנק היה מציע לך מניות גם אם אין לך כסף.
שלום שמחון: היום המצב הוא אחר.
שלום שמחון: שמואל האוזר: בצורה פלסטית שאתה רוכש מניה, העברת את המניה לרשותך.
שלום שמחון: כאשר אתה רוצה למכור בחסר, אתה רוצה למכור משהו שהוא לא שלך.
אלי גולדשמידט: מי שמוכר בחסר זה השואל.
אלי גולדשמידט: שמואל האוזר: אני רוצה למכור משהו שאין לי, לכן אתה צריך את התהליך הזה של השאלה.
אלי גולדשמידט: התהליך הזה של ההשאלה נותן לך את הפתרון.
אלי גולדשמידט: מירי כץ: לי יש מניות, ואני מאמינה בחברה ולא מעוניינת למכור את המניות, אז הן שוכבות אצלי בבנק ובעצם אני לא מפיקה מהם תועלת, אבל יש מישהו אחר שזקוק למניות שלי ואז יש לי אפשרות במקום שהמניות שלי ישכבו כאבן שאין לה הופכין - אני בכלל הימרתי על המניות האלה ל20- שנה הבאות.
אלי גולדשמידט: אין לי שום עניין לא למכור ולא לקנות - אז מבחינתי לא יגרע שום מידע אם אני אוכל להשאיל אותן ולקבל איזה שהוא מרווח חיוני על זה שהשאלתי.
אלי גולדשמידט: אני לא עושה את זה בחינם.
אלי גולדשמידט: אני מקבלת איזה שהוא רווח קטן על העובדה שאני מוציאה את זה מחשבון הבנק שלי ונותנת למישהו להשתמש בזה.
אלי גולדשמידט: עד הנה הרווח שלי.
אלי גולדשמידט: כדי להיות בטוחה שאני אוכל לקבל את המניות שלי בסוף היום בחזרה, אני הולכת לחבר הבורסה ואומרת לו: יש לך 10 מניות של חברת X, אתה יכול להשאיל אותן למישהו שמוכן לשלם לי דמי שכירות יומיים עליהן, ובלבד שאתה תבטיח שבעוד שבוע המניות האלה יהיו מחדש בחשבון הבנק שלי.
אלי גולדשמידט: עד אז אתה חופשי בכפוף להבטחת זכויותי לתת אותן.
אלי גולדשמידט: הולך חבר הבורסה הזה ופונה לחבר בורסה אחר, שלו יש לקוח שמעוניין במניות האלה לשבוע ימים.
אלי גולדשמידט: הגיעו 10 המניות באמצעות התיווך של שני חברי הבורסה בנק לאומי ובנק הפועלים, הלקוח של בנק הפועלים שאל את אותן 10 מניות, מה קורה הלאה?
אלי גולדשמידט: שמואל האוזר: הוא יכול בעצם לעשות את התהליך האחרון של למכור בחסר למישהו אחר.
אלי גולדשמידט: מה הוא עושה בדיוק?
אלי גולדשמידט: שמואל האוזר: מה שנשאר עכשיו זה בעצם למכור את המניות.
אלי גולדשמידט: הוא מתחיל תהליך של מכירה רגילה.
אלי גולדשמידט: אז מה המשמעות של short?
אלי גולדשמידט: שמואל האוזר: אתה מכרת משהו שאין לך.
אלי גולדשמידט: כל ההצעה הזאת היא בעצם לתת את כל המסגרת המדוייקת של לעשות את כל תהליך ההשקעה.
אלי גולדשמידט: כאשר אני קונה מניה במחיר 100 וזה עולה ל110- אז אני מרוויח.
אלי גולדשמידט: אם אתה קונה מניה אז אתה בדרך כלל מרוויח שזה יורד, אבל התהליך של מכירה בחסר כאשר אני מכרתי את זה בסוף התהליך אני צריך לקנות את זה בחזרה.
אלי גולדשמידט: כדי להחזיר למשאיל.
אלי גולדשמידט: שמואל האוזר: אם מכרתי את זה היום במחיר של 100, אני צריך לקנות את זה במחיר של 90 כדי להרוויח.
אלי גולדשמידט: הshort לא מבטא מחיר של מניה, הshort - מבטא בעלות חלקית במניה.
אלי גולדשמידט: זאת המשמעות של short.
ויצמן שירי: איך אפשר למנוע שישנם 100 כמוני שהם בעלי אותה מניה, שאני לצורך העניין המתווך בא ומציע את אותו בונוס ל10- ימים, לשבועיים ולחודשיים, ומתחיל לעשות תחרות מי יתן את הבונוס הגבוה יותר לאותו אחד על מנת שייצא לו דיבידנד יותר גדול מהסיפור, ולוקח כמות גדולה מאוד של מניות שמצליח להשאיל ויכול להשפיע להריץ את המניה.
ויצמן שירי: אם אני, לצורך העניין, בעל העניין במניה באיזו שהיא צורה, עד 4.
ויצמן שירי: 999 שאני לא בעל עניין, יש לי עוד איזה 10 כאלה או 3 או 4 ואני רוצה לעזור להם להריץ את המניה, ואנחנו ראינו שכל פעם מישהו נכנס לבית סוהר אם תפסו אותו, ואם לא תפסו אותו, ובדרך כלל לא תופסים, יש כאלה שמריצים.
ויצמן שירי: איך אנחנו יכולים למנוע את העניין הזה, שבפועל לא ליצור מצב של כזה "פול" כזה גדול עם השפעה כל כך גדולה על ה100-, כי יש לאותו אחד עניין?
ויצמן שירי: בכל זאת הוא נכנס ב100, כמו שהוא אמר וירצה לצאת ב150-.
ויצמן שירי: אותו אחד שיש לו את ה4.999- הוא רוצה לצאת ב150, הוא בעל עניין כמעט.
ויצמן שירי: אתה עוזר לו להריץ את המניה.
אלי גולדשמידט: אבל אין לו אנטרס להריץ למעלה.
מירי כץ: כאשר אנחנו אומרים שזה אחד המכשירים שאנחנו רואים אותו כמכשיר שמשכלל את השוק, הדברים שאתה אומר בדיוק מראים למה מבחינתינו זה משכלל את השוק.
מירי כץ: הרי טבעי שמי שמחזיק במניות רוצה שיעלו.
מירי כץ: היום אנחנו יוצרים מצב שמישהו מהמר דווקא על ירידת המניות.
מירי כץ: זאת אומרת אם יש משהו, זה נותן ביטוי לציפיות שונות בשוק.
ויצמן שירי: זה יוצר בלאנס כזה?
ויצמן שירי: מירי כץ: זה יוצר בלאנס, אבל לא מתוך מחשבה שרוצים להריץ מניות.
ויצמן שירי: ההרצה היא בלתי חוקית, בין אם אני עושה את זה במניות שלי ובין אם אני עושה את זה במניות אחרות.
ויצמן שירי: אבל בפועל זה יכול להיות.
ויצמן שירי: מירי כץ: בפועל כל דבר יכול להיות, אבל בשביל זה אני לא צריכה לשאול.
ויצמן שירי: אני גם היום, לכאורה, יכולה להריץ.
ויצמן שירי: על זה אנחנו נלחמים במישור הפלילי.
ויצמן שירי: דווקא כאן העובדה שאני נותנת ביטוי, קרי יכולת פעולה בשוק גם לאלה שמאמינים שהשוק יעלה וזה האנטרס שלהם ברגע נתון וגם אנשים שמאמינים שהשוק ירד וזה האנטרס שלהם באותו רגע עצמו, דווקא נותן שיכלול לשוק.
ויצמן שירי: כדי שבאמת לא יעקפו את הנושא של דיווחי בעלי עניין, אנחנו עומדים להביא לכם תקנות שלנו שלא קשורות לתקנות הבורסה, אלה תקנות שלנו של דיווחים מיידים, זה בצנרת אצל שר האוצר.
ויצמן שירי: אנחנו באמת נרצה שבעלי עניין ידווחו גם על השאלות ושאילות שלהם.
אלי גולדשמידט: היום הם לא חייבים?
אלי גולדשמידט: מירי כץ: היום הם לא חייבים, כי השוק הזה לא משוכלל.
אלי גולדשמידט: אני מבין שהנושא של מכירות בshort קיים היום בתקנות ואתם משכללים אותו.
אלי גולדשמידט: אם זה כבר קיים, למה אין חובת דיווח של בעלי עניין?
אלי גולדשמידט: ........ - בורסה: יש חובת דיווח ואנחנו מבהירים אותה ומחדדים אותה.
אלי גולדשמידט: התיקון שיוגש בתקנות הדיווח, יבהיר למען הסר כל צל של ספק בצורה מפורשת שיש חובת דיווח.
אלי גולדשמידט: היום כולם מדווחים על מכירות בshort ?
אלי גולדשמידט: האם היום מכירות בshort כאשר המשאיל הוא בעל עניין, האם הן מדווחות?
אלי גולדשמידט: ....
אלי גולדשמידט: התשובה היא כן, אבל הואיל ונטענו טענות לגבי הפרשנות של הסעיף הזה, יובא התיקון שיבהיר זאת במפורש.
אלי גולדשמידט: כולם היום מדווחים?
ויצמן שירי: המטרה היא בסופו של דבר להגדיל את כמות המניות ואת המסחר במניות.
ויצמן שירי: למה שלא תקבלו החלטה להקטין את ההחזקה של בעל שליטה?
ויצמן שירי: למה שלא להגדיל את הפער?
ויצמן שירי: מירי כץ: ברגע הרישום דורשים בדרך כלל 20%.
ויצמן שירי: מאחר ויש שעות מסחר.
ויצמן שירי: אנחנו הגענו למסקנה שלא לתקוף את זה בחקיקה, גם משום שזה דבר שלא מקובל בעולם, וגם משום שלפעמים בתנאים מסויימים מוצדק ונכון לאפשר לבעל השליטה לקנות עוד איזה שהוא אחוז במניות שלו.
ויצמן שירי: זה לא פשוט לצאת בחקיקה שהיא שונה מכל העולם, כי בסופו של דבר יש תחרות בין הבורסות בעולם ואנחנו משתדלים להקשות במקום שלא מקובל בעולם, אבל משתדלים להגיע לאותן תוצאות עצמן בכל מיני דרכים אחרות, והקטע הזה של יותר פעילות ונזילות של המניות, פועלת בעצם להשיג מטרות שהן חלקית מכוסות במה שאתה אמרת.
ויצמן שירי: זה נכון שבינואר אותה חברה תוכל לרכוש את המניות של עצמה באיזו שהיא צורה?
ויצמן שירי: מירי כץ: לפי חוק החברות החדש.
ויצמן שירי: אז אין פה סתירה משמעותית בעניין.
אלי גולדשמידט: הנושא של מכירה בshort היה קיים עד היום, אתם מבקשים בעצם לשכלל אותו.
אלי גולדשמידט: אם אפשר בתמצית להסביר לנו מה השינוי מול המצב הקיים היום.
אלי גולדשמידט: מירי כץ: אנחנו מבקשים שהעיסקאות יעשו באמצעות חברי בורסה.
אלי גולדשמידט: תגידי מה היום ומה להבא.
אלי גולדשמידט: מירי כץ: אין היום חובה שזה יעשה באמצעות חברי בורסה.
אלי גולדשמידט: אנחנו קובעים בטחונות מינימאליים שיבטיחו שמי שמשאיל ניירות אכן יוכל לקבל אותן חזרה.
אלי גולדשמידט: וזה לא היה קיים קודם.
אלי גולדשמידט: מירי כץ: זה לא היה קיים קודם.
אלי גולדשמידט: אנחנו קובעים הארכה של תקופת ההשאלה מ90- יום לשנה.
אלי גולדשמידט: היום קיים כלל שאומר שאפשר למכור ולהשאיל רק כאשר השוק עולה.
אלי גולדשמידט: אנחנו את המגבלה הזאת מורידים.
אלי גולדשמידט: פעם קבעו שאתה לא יכול להשאיל כדי למכור אלא עם המגמה של השוק בעליה, היום מוצע לתקן את זה וגם אם השוק במגמת ירידה לאפשר להשאיל כדי למכור.
שלום שמחון: האם אני יכול להתערב במהלך הירידה הזאת.
שלום שמחון: אם אני רואה שהולך לקרות משהו דרמטי וכבר השאלתי, אני יכול להתערב?
שלום שמחון: נגיד שאני מתחרט באמצע, יש נקודת יציאה?
שלום שמחון: מירי כץ: אתה השאלת לי בתנאים שאנחנו קבענו.
שלום שמחון: אני השאלתי, אין כאן אלמנט של מחיר שאתה יכול להתערב כי מה שקבענו בינינו זה את התקופה וכמה אני מקבלת פר יום, שזה מבוסס על הערכה שלי אבל לא קשור למה שקורה בבורסה.
שלום שמחון: למה אי אפשר לעשות תחנות יציאה?
שלום שמחון: נניח שהמניות שלי התרסקו ואני רוצה לעצור את זה.
שלום שמחון: מירי כץ: מבחינתך זה לא משנה, אתה תקבל את המניות חזרה.
שלום שמחון: אתה אומר: אני נתתי 10 מניות ואני אקבל 10 מניות.
ויצמן שירי: הוא אומר במילים פשוטות: אני עכשיו השאלתי לך את המניה לשבוע ימים, אחרי יומיים אני מבין שהולכת להיות ביום השלישי קטסטרופה ואני רוצה לצאת, איך אני יכול למנוע את הקטסטרופה כאשר השארתי את המניה לשבוע אחד.
לימור לבנת: מישהו חייב אותך לעשות עסקים.
לימור לבנת: מירי כץ: אין מניעה לקבוע בחוזה שאני משאילה לחודש, אבל אני יכולה בהודעה של יום לקבוע החזרה מוקדמת יותר.
לימור לבנת: זה כבר עניין של משא ומתן בין השואל למשאיל.
לימור לבנת: כאשר הגדרתם את פרק הזמן מ90- יום לשנה, את יכולה להגיד לי באיזה סעיפים זה מופיע.
לימור לבנת: מירי כץ: זה מופיע בדברי ההסבר, בסעיף 4.
לימור לבנת: זה בהנחיות, לא בתקנות.
אלי גולדשמידט: למה זה לא נמצא בתקנות?
אלי גולדשמידט: מירי כץ: יש דברים שהם בשלב שאנחנו בודקים והרבה יותר פשוט לעשות את זה בהנחיות והם גם לא דבר כל כך מרכזי.
אלי גולדשמידט: יוסף פריצקי: מה לעניין חובת הודעה לציבור?
אלי גולדשמידט: גם אם אני שואל אני נחשב כבעל עניין?
אלי גולדשמידט: מירי כץ: זה קיים היום, ואנחנו הולכים לחדד את זה עוד יותר.
אלי גולדשמידט: רועי מאיר: "סימודן" היתה זו שלפני 5 שנים יזמה את הקמת הקרנות השיקליות.
אלי גולדשמידט: בזמנו התחלנו עם קרן שיקלית אחת של 180 מיליון שקל, ותוך שנה זה הפך לתעשייה של 10 מיליארד שקל.
אלי גולדשמידט: זה למעשה אפשר לגברת כהן מחדרה עם 10 אלפים שקל לקבל ריבית גבוהה מאוד, כמו שהיא היתה זכאית לקבל בבנקים, דבר שלא היה קיים קודם.
אלי גולדשמידט: אנחנו לפני שנה יזמנו מכשיר נוסף, יותר נכון יבאנו לכאן טכניקה שכבר קיימת בעולם הרבה שנים, וזה הנושא של מכירות בחסר בתחום איגרות חוב בלבד.
אלי גולדשמידט: אנחנו מטבע הדברים בישיבה הזאת כמו במקומות אחרים מדברים על הבורסה.
אלי גולדשמידט: לכולם יש מול העיניים את נושא המניות.
אלי גולדשמידט: נושא המניות, רבותי, הוא פחות מ10% מהיקף הפעילות של ניירות הערך בבורסה.
אלי גולדשמידט: בעניין המכירות בחסר, היה בסך הכל מכירות בחסר שקיימות היום בפועל לפי דו"חות של הבורסה הן קצת פחות ממילארד שקל, כאשר שני שליש מזה זה מכירות בחסר של איגרות חוב, ופחות משליש מזה זה מכירות בחסר של מניות.
אלי גולדשמידט: מכירה בחסר של איגרת חוב, שלא כמו שהוסבר כאן עד עכשיו, היא לא מהלך שנועד להרוויח כסף בסופו של דבר על ידי כך שאני מוכר נכס מסויים ב100- וקונה אותו אחרי תקופה מסויימת ב90-, אלא מכירה בחסר של איגרות חוב זאת טכניקת מימון.
אלי גולדשמידט: זאת לא ספקולציה, אני יודע בדיוק לאיזה מהלך אני הולך.
אלי גולדשמידט: איגרת חוב נפרעת תמיד ב100-, ולכן אם אני עושה short באיגרת חוב, לקראת תקופת הפדיון שלה הסיכון שלי הוא סיכון שאני חייב לקמט אותו.
אלי גולדשמידט: מכיוון שאני יכול לקמט אותו החשבים הגדולים של הפירמות הגדולות באמצעות הטכניקה הזאת מוזילים את עלויות המימון שלהם בצורה דרמטית, לעומת עלויות המימון במערכת הבנקאית.
אלי גולדשמידט: יותר מזה, זאת מערכת מימון מקבילה למערכת הבנקאית, מתחרה במערכת הבנקאית.
אלי גולדשמידט: אתה מדבר על המשאיל, לא על זה שמוכר.
אלי גולדשמידט: רועי מאיר: אני אסביר איך הטכניקה הזאת עובדת במקביל למערכת הבנקאית, בצורה יעילה יותר וזולה יותר ממערכת האשראי הבנקאית.
אלי גולדשמידט: ניקח לדוגמה פירמה שצריכה אשראי, רוצה לקחת הלוואה לשנתיים צמודה למדד.
אלי גולדשמידט: החשב מרים טלפון ל5- בנקים, מבקש ציטוטי מחירים, עושה השוואות של ריביות ומחליט ללכת על ההלוואה הזולה ביותר.
אלי גולדשמידט: לבנק הרי אין כסף משלו.
אלי גולדשמידט: הבנק על כל שימוש כזה מחפש מקור.
אלי גולדשמידט: הבנק מרים טלפון לקופת גמל מסויימת, אומר למנהל השקעות של קופת הגמל:
אלי גולדשמידט: בוא תעשה אצלי פיקדון צמוד לשנתיים.
אלי גולדשמידט: הולך החשב של קופת הגמל, מסתכל בגיליון של הבורסה, רואה שאיגרת חוב ממשלתית לשנתיים נסחרת בצורה של מדד פלוס 5%.
אלי גולדשמידט: אומר הבנק: אם אני מקבל מהמדינה בנכס סחיר מדד פלוס 5%, אם אני סוגר את הכסף לשנתיים, אני רוצה מדד פלוס 5 וחצי.
אלי גולדשמידט: אומר הבנק: אם אני צריך לשלם לקופת הגמל מדד פלוס 5 וחצי, אני רוצה ללקוח שלי מדד פלוס 6.
אלי גולדשמידט: באים אנחנו ואומרים דבר כזה: למה שאותו לקוח, אותה חברה ילך או תלך לבנק והבנק ילך לקופת הגמל, יכולה אותה חברה לפנות ישירות לקופת הגמל או לחברות הביטוח או לכל מי שמחזיק איגרת חוב, לשאול ממנו את האיגרת חוב, למכור את האיגרת חוב הזאת הבורסה או להחזיק ביד כסף שהעלות שלו היא אותה צורה של אותה איגרת חוב, כאשר למעשה חסכנו את הפעילות הבנקאית הזאת.
אלי גולדשמידט: אנה שניידר: מה רע בזה?
אלי גולדשמידט: רועי מאיר: אנחנו חסכנו את אותו חצי אחוז של הבנק.
אלי גולדשמידט: ככה אנחנו מורידים בשוק את הריביות הדביטוריות, לא מורידים את הריביות הקרדיטוריות.
אלי גולדשמידט: על ידי כך גם בנק ישראל מרוצה מהתהליך הזה, כי אנחנו מורידים עלויות מימון, לא יוצרים לחצים אינפלציונים מצד שני, וכך אנחנו חסכנו גם לאפריקה ישראל, גם לשיכון עובדים בעיסקאות של מאות מיליונים בחצי שנה אחרונה עלויות מימון בסידרי גודל של מאות אלפי שקלים עבור כל עיסקה כזאת.
אלי גולדשמידט: זה נובע מהעובדה שאנחנו שואלים איגרות חוב.
אלי גולדשמידט: מה שאנחנו עושים היום, רבותי, שאילת ניירות ערך, ואנחנו היום שואלים את הניירות האלה מהבנקים.
אלי גולדשמידט: אנחנו רוצים שתהיה לנו גישה וללקוחות שלנו לשאול את הניירות האלה במישרין מקופות הגמל ומחברות הביטוח, ופה יש בעיה מאוד גדולה, משום שלפי השינוי החדש בתקנון שאתם אמורים לאשר היום, לקוח, כלומר או קופת גמל או חברת ביטוח או כל מי שמחזיק איגרת חוב, לא יוכל להשאיל במישרין את איגרות החוב האלה ללקוח השואל שגם מוכר אותן, אלא הוא חייב להשאיל אותן לחבר בורסה, וחבר הבורסה משאיל אותן ללקוח.
אלי גולדשמידט: אני רוצה תשובה קונקרטית לשאלה הזו שמוצגת כאן מדוע בעצם ההגבלה הזאת שהשאילה צריכה לעשות רק באמצעות חבר בורסה.
אלי גולדשמידט: עדי ריבלין: הסידור הזה מתחייב מ3- סיבות: 1.
אלי גולדשמידט: הצרכים של הבורסה, שיכולה להפעיל את ההסדר הזה רק במתכונת הזאת.
אלי גולדשמידט: איך עד היום הבורסה הצליחה לעשות את זה שלא באמצעות חבר בורסה?
אלי גולדשמידט: רועי מאיר: אנחנו בפירוש בעד של הטכניקה הזאת תתבצע באמצעות חברי הבורסה, אבל באמצעות חברי הבורסה תוך דיווח מלא ושקיפות מלאה אבל לא לחברי בורסה.
אלי גולדשמידט: מה שהוא אומר זה, שאין לו שום בעיה להשאיל את איגרת החוב ללקוח ולעשות את זה באמצעות פעולה שתעשה בתוך בנק לאומי.
אלי גולדשמידט: הוא אומר: אני לא רוצה להשאיל לבנק לאומי, שבנק לאומי ישאיל לבנק הפועלים ושבנק הפועלים ישאיל ללקוח.
אלי גולדשמידט: למה צריך את 3 השאילות האלה בדרך?
אלי גולדשמידט: שאול ברונפלד: אנחנו מקווים שתוך שנתיים, שלוש נוכל להגיע גם לאפשרות הזאת, לפחות מבחינה טכנית של הבורסה, כפוף לזה שהמפקח על קופות הגמל וחברות הביטוח יסכים שקופות הגמל וחברות הביטוח ישאילו את ניירות שלהם לכל אחד.
אלי גולדשמידט: זה לגבי העתיד.
אלי גולדשמידט: לגבי המצב העכשווי, אנחנו עכשיו מרחיבים את אפשרות ההשאלה.
אלי גולדשמידט: עד היום ההשאלה היתה רק בין לקוחות של אותו חבר בורסה.
אלי גולדשמידט: עד עכשיו זה היה רק בין שני לקוחות של בנק הפועלים, ועכשיו אתה מאפשר את זה לכל הלקוחות, אבל למה המערכת הבנקאית צריכה להיות מתווכת בסיפור הזה?
אלי גולדשמידט: שאול ברונפלד: אחת הסיבות היא, שכרגע מסלקת הבורסה מבחינה מיחשובית לא ערוכה לתת את השירות הזה.
אלי גולדשמידט: אנחנו השקענו את מאמצי המיחשוב של הבורסה בשנים האחרונות במיחשוב המסחר, במיחשוב המסחר בנגזרים, ונתנו למיחשוב של המסלקה עדיפות יותר נמוכה.
אלי גולדשמידט: אני חושב שזה היה סדר העדיפות הנכון.
אלי גולדשמידט: מה העלויות שהבנקים גובים בתהליך הזה?
אלי גולדשמידט: שאול ברונפלד: יש כאן נסיון שאני חושב שהוא לא לגיטימי לכוון את הזרקור לבנקים.
אלי גולדשמידט: אפשר לעשות את ההשאלות באמצעות IBI ובאמצעות בטוחה, התעריפים הם תחרותיים מאוד, והתחרות בין הבנקים והברוקרים הורידו את העמלות על השירותים.
אלי גולדשמידט: אני מבין שיש בעיה טכנית, אבל לא צריך על הבעיה הטכנית הזאת לבנות אידאולוגיה.
אלי גולדשמידט: יש לך כרגע בעיה טכנית, שאתה ברמת המיחשוב שלך אתה טוען שאתה היום במישור הטכני לא מסוגל לבנות מערכת של השאלה גם אם היא נעשית באמצעות טכנית של הבנק, זאת אומרת דרך בטוחה או לא משנה מי, ישירות לצד השני.
אלי גולדשמידט: אתה אומר שאם זה יקרה ואתה תעמוד בזה טכנית, אז רצוי שזה יהיה ללא התיווך של הבנק, ללא התיווך של חבר הבורסה.
אלי גולדשמידט: שאול ברונפלד: מנקודת ראות הבורסה זה רצוי.
אלי גולדשמידט: האנטרס הוא לא רק של הבורסה, יש את המפקח על קופות הגמל, שאני לא בטוח שהוא מעוניין בזה.
אלי גולדשמידט: עדי ריבלין: אנחנו נפגשנו עם האדון, ישבנו איתו והגענו לסיכום איתו.
אלי גולדשמידט: הגענו למסקנה שהפעילות שלו היא פעילות קצת אחרת ממה שמוזכר פה, ושאנחנו נגיע ונטפל גם בסוג פעילות שהוא רוצה לעשות, שהיא פעילות קצת אחרת.
אלי גולדשמידט: לגבי הנושא הזה, אנחנו, כנציגי האוצר, גם מס הכנסה מצד אחד, וגם קופות הגמל, וחברות הביטוח מצד שני, שאמונים על כספי ציבור, יכולים לתת לעניין הזה שהוא סבוך והוא מורכב ויש בו באמת סיכונים להתחיל רק כאשר יש תיווך לא רק של הבנקים אלא של חבר הבורסה, שיש אפשרות לקבל ממנו דיווחים מסודרים, שיש אפשרות שאותה קופת גמל שמשאילה יודעת שמי שעומד מולה זה לא איזה שהוא שואל.
אלי גולדשמידט: מכירת מניות רגילה מחייבת מכירה לחבר בורסה בתור מתווך?
אלי גולדשמידט: אם אני מוכר מניות בבורסה ואני עושה את זה באמצעות חבר בורסה, חבר הבורסה מוכר עבורי את המניות, זה לא שאני מוכר לו.
אלי גולדשמידט: רועי מאיר: בחידוש החדש הזה במקום להרחיב את הפעילות, אנחנו נצמצם אותה, כי המשאיל יוכל להשאיל רק לחבר בורסה.
אלי גולדשמידט: מירי כץ: אמרנו לחבר בורסה, כדי שהוא יהפוך להיות נאמן עבורו.
אלי גולדשמידט: הכוונה לא שהוא ימכור, אלא הוא אומר: אני נותן לו על מנת שהוא יגן על האנטרסים שלי כלפי חבר בורסה שייצג את הצד השני.
אלי גולדשמידט: נכון שלא נותנים מפגש אישי לצדדים לדון בבטוחות, מפני שמי שערוך כלפי הבורסה ומסוגל להבטיח שיהיו בטחונות מתאימים כלפי מסלקת בורסה, הוא היום החברים.
אלי גולדשמידט: העלו כאן קודם את החשש, שגם כאשר אנחנו נותנים את כל הבטחונות האלה, מי יגן על אותו משקיע שבבוא היום כאשר צריך להחזיר את המניות אכן יהיו מניות.
אלי גולדשמידט: רועי מאיר: זה אבסורד שמצד אחד נותנים אמון במנהלי קופות גמל, חברות ביטוח וקרנות נאמנות, שהם יודעים לקנות איגרת חוב של חברת "עלית", שאין לה בטחונות, אבל להשאיל מכ"מים להם אסור להם, הם חייבים להשאיר את המכ"מ הזה לבנק, והבנק ישאיל את זה.
אלי גולדשמידט: אני שוקל אם לא כדאי להעביר את הנושא הזה לוועדת המשנה לשוק ההון, כי הנושאים הם נושאים מורכבים ואני לא בטוח שאנחנו נעשה מלאכה נאמנה אם בפורום הזה נדון בזה.
לימור לבנת: אני חושב שאתה צודק.
אלי גולדשמידט: יש פה שורה של נושאים שבאמת מחייבים דיון מאוד מעמיק.
אלי גולדשמידט: יש לי הרגשה שאנחנו לא נעשה את מלאכתינו הציבורית נאמנה אם נקבל החלטה בטווח קצר של נושא כל כך סבוך, שלפחות על פני הדברים יש כאן בעיה, אם כן צריכים לעשות את זה דרך חברי בורסה, לא צריך לעשות את זה דרך חברי הבורסה.
שלום שמחון: אני בעד.
שלום שמחון: מירי כץ: אני מקבלת את הקטע הזה שחשוב שתחושו נוחות בעניין, אני רק מציינת שמאחר ואנחנו עדיין חושבים שהנושא הזה תועלתו רבה, ואולי זה מתמסמס כאן ברב שיח הזה, היינו רוצים אם אפשר לקבוע את זה למועד מוקדם, כדי להראות לכם שהמכשיר הזה מאוד ישכלל את השוק.
אלי גולדשמידט: עם מי שזה לא יהיה, העניין ידון.
אלי גולדשמידט: תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות (הון עצמי ובטוח) התשנ"ט1999- מירי כץ: בשנת 1995 התקבל חוק יועצי השקעות ומנהלי תיקים שבעצם מסר לראשונה את הסדרת תחום העיסוק.
אלי גולדשמידט: התקנות המקוריות קבעו את ההון העצמי והבטוח לבעלי התיקים, שנועדו להבטיח את זכויותיו של הציבור.
אלי גולדשמידט: לאחר שהפעלנו את החוק התברר שאנחנו בעצם מקבלים תחושות לא טובות משתי קצוות השוק: באו מנהלי התיקים הקטנים ואמרו: אתם מבקשים מאיתנו הון עצמי כל כך גדול, שזה בעצם מכביד עלינו לגבי סיכויינו להיות מנהלי תיקים.
אלי גולדשמידט: יש לנו הרבה ידע.
אלי גולדשמידט: אנחנו מוכנים כדי להבטיח את זכויותיו של הציבור לעשות ביטוח אחריות מקצועית.
אלי גולדשמידט: למה אתם מונעים מאיתנו על ידי זה שאתם קובעים סכום גדול יחסית של הון עצמי.
אלי גולדשמידט: באו מנהלי התיקים הגדולים ואמרו בדיוק ההיפך: אתם דורשים מאיתנו סכומים גדולים יחסית של בטוח, כאשר לנו יש אפשרות להעמיד הון עצמי בסכומים גדולים כאלה שיבטיחו את הציבור, ואתם עדיין מחייבים אותנו לעשות ביטוח שמבחינתינו הפרמייה היא זריקה לכסף מבוזבז.
אלי גולדשמידט: אין לנו כוונה לנגח את הענף, יש לנו כן כוונה לעגן את זכויותיו של הציבור, ואז באנו ואמרנו: בואו נעשה איזה שהוא מנגנון שבעצם יתן פתרונות למגוון יותר גדול, יאפשר להפקיד כסף מזומן למי שיש לו ועל סמך זה להקטין את סכומי הביטוח, ולהיפך, מי שאין לו סכומים, יגדיל את סכום הביטוח עד שיום אחד בזכות כישוריו המקצועיים הוא יגדל ויהיה גדול.
אלי גולדשמידט: אלה התקנות שאנחנו בעצם מביאים.
אלי גולדשמידט: התקנות האלה נבנו בצורה שמחליפה לחלוטין את התקנות הקודמות רק מבחינת הנוחות.
אלי גולדשמידט: ראינו שהשינויים הם כל כך רבים שקשה יהיה להבין מה אנחנו רוצים עם כל זה יבוא ההוא, לכן ביטלנו את כל סט התקנות וקברנו אותה, אבל השינויים בגדול הם אותם שינויים שתיארתי.
שלום שמחון: מה אתם מציעים כדי לפתור את הדילמה הזאת?
שלום שמחון: מירי כץ: מהות העניין אומרת שאדם יוכל לשים סכום כסף שהוא בעצם אימפוולנט להון עצמי.
שלום שמחון: בגלל צורת החוק לא יכולנו לעשות דיפרנציציה בהון העצמי שנדרש, אז אמרנו תשים פיקדון, ככל שהפיקדון שלך יהיה יותר גדול, פיקדון שנועד להבטיח את זכויותיו של הציבור, X סכום הביטוח שתצטרך לעשות יהיה יותר קטן.
שלום שמחון: אין לך יכולת לשים פיקדון כל כך גדול, עדיין זה לא ימנע אותך פרט לאיזה שהוא סכום הון עצמי מינימאלי לעסוק בעיסוק הזה, אבל תצטרך לעשות ביטוח אחריות יותר גדול.
שלום שמחון: זה מקובל גם על הקטנים וגם על הגדולים?
שלום שמחון: מירי כץ: זה אמור היה להיות מקובל גם על הגדולים וגם על הקטנים.
שלום שמחון: לפי הנבחרת שאני רואה פה, אני לא יודעת מה אני הולכת לשמוע.
שלום שמחון: זה מה שזה נועד לעשות.
שלום שמחון: אתמול ב21:30 קיבלתי תזכיר של לשכת רואי חשבון, שבעצם מבקשת שני דברים: 1.
שלום שמחון: בקשר לחשבון הזה שהוא חשבון הנאמנות, היו להן בקשות.
שלום שמחון: הבקשות מקובלות עלינו.
שלום שמחון: אם תאשרו את זה, נלך ונתקן לפי ההמלצות של לשכת רואי חשבון, למעט נושא אחד, שזה נושא הדיווח ללקוחות שצריך למצוא ביטוי בחוק.
שלום שמחון: אנחנו מכינים עכשיו תיקון חוק ושם זה נמצא בתוקף, פשוט אין לנו לזה סמכות.
שלום שמחון: ישנו נושא אחד נוסף שלשכת רואי חשבון הציעה, וזה נוגע לאישורים של רואי החשבון.
שלום שמחון: באופן פורמאלי התקנה עכשיו שלשכת רואי חשבון חולקים עליה, זהה לחלוטין לתקנות הקודמות.