GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם הירשזון: אני חושב שאם מדינת ישראל מעוניינת ביוזמות של אנשים שרוצים להיות עצמאים, אז דווקא צעירים שמשתחררים מצה"ל ואולי מנסים שנה, שנה וחצי לעבוד באיזשהו מקום עבודה, הרצון הזה להיות עצמאיים הוא חזק אצלם ואם הם לא יהיו בארץ הם יהיו במקום אחר.
אברהם הירשזון: לא צריך להפסיד גם את העצמאיים הצעירים וצריך לשים עליהם דגש כי הם יכולים אחר-כך לצמוח ולהפוך לעצמאיים יותר גדולים ברבות הימים, דבר שהוא יותר קשה לאדם שהוא כבר בן 45 למשל.
אברהם הירשזון: אני חושב שבהחלט צריך לעשות הכל כדי לעזור לכם בתוכנית שלכם כדי להקים את הקרן עליה דיברת.
אברהם הירשזון: פסיכולוגית הכי טוב להקים את הקרן הזאת דווקא בזמן של שפע כי צריך לעשות את הדברים האלה כשהם נראים רחוקים, כשהם לא נראים ריאליים.
אברהם הירשזון: היום אנחנו באים לעשות את הדבר בתקופה קשה.
משה קורניק: אתה לא צריך את הקרן הזאת בתקופת שפע.
אברהם הירשזון: אתה צריך אותה למקרה של 7 שנים קשות.
אלי גולדשמידט: הקרן תוקם בתקופת שפע ואז היא תעמוד לרשותך בזמנים קשים.
אברהם הירשזון: כשמקימים דבר בתקופת שפע, אז זאת לא נראית הוצאה ריאלית.
אברהם הירשזון: אז מר חיים פלץ חושב שזה לא ריאלי וקל להעביר את זה.
אברהם הירשזון: היום הרבה יותר קשה להעביר את הדברים האלה.
אברהם הירשזון: לכן אני חושב שאתם צריכים ללעוס את הדברים הרבה יותר ולהביא אותם מוכנים מאוד, לא כמו שמופיע לדעתי בחוברת.
מאיר שטרית: הצרה שלפעמים במקום לשמור גרוש לבן ליום שחור שומרים גרוש שחור ליום לבן.
אברהם הירשזון: אני בכל אופן אשתדל לסייע לכם ככל האפשר.
אברהם הירשזון: בנושא השני, שמר אורי דורי דיבר עליו בעיקר, הנושא של הבנייה, אני מתייחס לתשתית ולהשקעות בתשתית.
אברהם הירשזון: אני אומר לך וגם לחבר הכנסת שירי, שהוא בדרך כלל מדבר על הדרום, שאם היו משקיעים ברשת רכבות ופסי רכבת אדירה במדינת ישראל, כפי שמחייבת המציאות, זה תשתית יצרנית.
אברהם הירשזון: אתה יכול בתקופה קצרה את כל נושא האבטלה למחוק כמעט לחלוטין כי אתה מקרב את דימונה לתל-אביב או את קריית-שמונה לתל-אביב.
אברהם הירשזון: אתה לא צריך להביא את המפעל לשם אלא תייצר ניידות עובדים.
אבשלום וילן: מי ישקיע בפרוייקט?
אברהם הירשזון: אני בעד השקעות של יזמים פרטיים בעניין הזה.
אבשלום וילן: המדינה תשקיע, אבל אז מצריך גם מיסים.
אברהם הירשזון: אני לא רוצה שהמדינה תשקיע.
ויצמן שירי: מה אם המדינה תשקיע 2 מיליארד דולר?
ויצמן שירי: אני אומר לך, רק בהחזר של דמי אבטלה היא תחזיר הכל.
אברהם הירשזון: המדינה לא צריכה להשקיע.
אברהם הירשזון: אתה יכול להביא יזמים מהעולם להשקיע.
אברהם הירשזון: זו לא המדינה הראשונה שעושה את זה.
אברהם הירשזון: אתה לא צריך להמציא את הגלגל.
אברהם הירשזון: עשו את זה במדינות אחרות והצליחו בזה בצורה בלתי רגילה.
אברהם הירשזון: זה מביא דולרים, זה מזרים כסף.
אברהם הירשזון: תן להם קונססיות בנושא הזה.
אורי דורי: כך עשו לאחרונה באנגליה.
אברהם הירשזון: לא רק באנגליה.
ישראל כץ: אולי אפשר לשנות את תפקידו של השר פרס משר לפיתוח איזורי לשר לפיתוח פנימי.
אברהם הירשזון: הדבר השני שאתה העלית, אני אומר לך, זאת כסילות אדירה לקחת כסף של קרנות הפנסיה, כמויות כסף אדירות, ולהשקיע אותן באגרות חוב ממשלתיות מיועדות ולא להוציא אותו - עכשיו ברוך ה' זה כבר 70%, אבל פעם זה היה 100% - ולא להתחיל לצאת מהקונספציה הזאת ולשים את הכסף הזה, באחריות, בשוק.
אברהם הירשזון: זה פשוט איוולת שאין כדוגמתה.
אלי גולדשמידט: תהיה לך הזדמנות להגיד את זה מחר לחבר הכנסת עמיר פרץ.
אברהם הירשזון: אני יכול להגיד את זה גם היום.
אברהם הירשזון: זה איוולת שאין כדוגמתה.
אברהם הירשזון: זה לקחת כסף ולומר למנהלי קרנות הפנסיה: רבותי, אתם האנשים הלא אחראים היחידים במשק ולכן אנחנו שמים עליכם ברזלים.
אברהם הירשזון: זה פשוט הורס את כל המשק.
אברהם הירשזון: זה גם למשכנתאות אך גם לדברים אחרים.
אורי דורי: בדיוק לפרוייקטים מהסוג הזה.
אורי דורי: לזה התכוונתי.
אברהם הירשזון: הדבר השלישי, זאת שאלה שאתה לא חייב להשיב לי עליה.
אברהם הירשזון: מר פרנקל, נגיד בנק ישראל, אמר שאנחנו הולכים לצאת בגדול מהתקופה של המיתון לתקופה של שגשוג ארוך ומתמשך.
אברהם הירשזון: אתם מייצגים הרי את לב ליבם של הארגונים הכלכליים במדינת ישראל.
אברהם הירשזון: הייתי רוצה לשמוע גם את ההערכה שלכם בנושא הזה.
אברהם הירשזון: הדבר האחרון זה הנושא של מיסים חדשים.
אברהם הירשזון: אני שולל אותם לחלוטין משום שכמו שאמרת, הכלכלה כן תתקיים.
אברהם הירשזון: אז אם לא יהיו עובדים זרים חוקיים, יהיו לא-חוקיים, ואם הם לא יבואו במטוסים, הם יבואו מהמדינות השכנות.
אברהם הירשזון: הם יגיעו לכאן ומישהו ימצא את הדרך להעסיק אותם.
אברהם הירשזון: אלא מה, לא נדע כמה יש, לא נוכל לשלוט עליהם, לא נדע מה תנאיי הבריאות שלהם, לא נדע שום דבר.
אברהם הירשזון: הדברים המסודרים הם הדברים הנכונים.
אברהם הירשזון: אני קורא על דברים נוספים.
אברהם הירשזון: התפרסמה כתבה היום שיש חברות המתמחות בהשקעות של ישראלים בנכסי דלא ניידי בעולם.
אברהם הירשזון: אז זה היה ארצות-הברית, עכשיו זה קנדה, מחר זה יהיה מקום אחר.
אברהם הירשזון: אנשים קונים, לולא כן לא היו באות חברות.
אברהם הירשזון: זאת אומרת שישראלים במקום להשקיע פה, כי זה לא שווה, משקיעים את הכסף בחוץ והכלכלה פה שוקעת.
אבשלום וילן: דירה במנהטן יותר זולה מדירה בתל-אביב.
יעקב ליצמן: כמה מילים בקיצור נמרץ.
יעקב ליצמן: לא הרחבת את הדיבור בקשר לבנייה, לנושא של שוק משני.
יעקב ליצמן: אני רואה בזה, בפרט במיתון, מכשיר חשוב.
יעקב ליצמן: לצערי לא שמענו על זה בשנתיים האחרונות, כשהמיתון היה בעיצומו.
יעקב ליצמן: בזמן שאנשים מתקשים לשלם גם את המשכנתא הראשונה בכל אופן זה היה אולי קצת מעודד את הצמיחה ברכישות של דירות.
יעקב ליצמן: דבר שני, בקשר לדירות להשכרה: אני לא צריך להרחיב על כך שאני בעד אבל אני אומר, גם במיתון, ובעיקר לזגות צעירים ולנזקקים.
יעקב ליצמן: זה היה פיתרון שיכול היה להציל אותם בעת המיתון.
יעקב ליצמן: אם מספר התחלות הבנייה ירד אז כמובן גם הרכישות והמיסים ירדו, כל גביית המיסים ירדה, ההכנסות ממיסים ירדו.
יעקב ליצמן: אתמול הבהירו לנו שאולי בחודש או חודשיים האחרונים הן עלו.
יעקב ליצמן: אני לא בטוח בנתונים.
אלי גולדשמידט: אמרו שיש גבייה נוספת של 750 מיליון שקל, בהערכה.
אלי גולדשמידט: על בסיס זה הם גם יפנו.
יעקב ליצמן: אבל אני לא בטוח אם זה ממיסים כלליים או שזה בא בגלל המבצע של מס רכוש.
ויצמן שירי: הוא אמר שזה בלי שום קשר לגבייה.
יעקב ליצמן: אולי יש איזה אחוז עלייה אבל לא העלייה הגדולה שהם מדברים עליה, שלדעתי נובעת ממס רכוש.
שמואל ארד: זה לא עלייה.
שמואל ארד: זה ירד לפני שנה בקרוב ל3- מיליארד שקל.
שמואל ארד: עכשיו זה קצת השתפר אבל הפער הוא אדיר עדיין.
יעקב ליצמן: לא רק שיש פער אדיר.
יעקב ליצמן: אני לא בטוח שהאינדיקציה של הכנסות המדינה מראה על סוף עידן המיתון.
יעקב ליצמן: אני חושב שעדיין יש זמן לבנות דירות להשכרה, בעיקר לנזקקים, וזה אולי יקל גם את המיתון.
יעקב ליצמן: הדבר האחרון, בקשר לארגוני העצמאיים: לדעתי מה שמפריע כאן לארגוני העצמאיים בעיקר הם הקניונים הגדולים.
יעקב ליצמן: לאחרונה התרחבה מאוד הפעילות של בניית קניונים.
יעקב ליצמן: בכל עיר יש קניון ואנשים הולכים לשם ועוזבים את החנות הקרובה לביתם.
יעקב ליצמן: מכאן אני רוצה לעבור ולדבר על השבת.
יעקב ליצמן: זה לא סוד שקניונים פתוחים בשבת.
יעקב ליצמן: זה מפריע לאנשים.
אלי גולדשמידט: אתה מתכוון למרכזי הקניות.
אלי גולדשמידט: חנויות הקניונים בערים הגדולות סגורות בשבת ונפתחות במוצאי שבת.
ויצמן שירי: רק בתי הקולנוע פתוחים.
יעקב ליצמן: הם עובדים במוצאי שבת בבוקר ....
רוני מילוא: הקניונים בערים רובם הגדול סגור.
יעקב ליצמן: הלוואי שאתבדה.
ויצמן שירי: הקניון ברמת אביב פתוח.
ויצמן שירי: בתי-הקולנוע פתוחים.
יעקב ליצמן: היות ואתם אומרים שזה לא פתוח בשבת - יש מקומות שאנחנו אפילו לא יכולים ללכת לראות אם זה פתוח בשבת.
אבשלום וילן: נעשה סיור במוצאי שבת בבוקר.
יעקב ליצמן: כפי שאמרתי כאן, שאג"ד מתחיל במוצאי שבת בשעה 2 אחר-הצהרים.
אלי גולדשמידט: אבל זה לפי הסטטוס קוו.
יעקב ליצמן: אני אומר שזה גם מפריע לאוכלוסיה.
שלום שמחון: אנחנו תמורת אל-על מוכנים להעביר את אג"ד ל3- אחר-הצהרים.
יעקב ליצמן: אני חושב שצריך לתת את הדעת על זה.
אבשלום וילן: כולם צודקים.
אבשלום וילן: אני חושב שאם לראות בראיית מקרו, יש פה תהליך מאוד מעניין.
אבשלום וילן: אני מציע לכולם להיפרד מהדוגמות האידיאולוגיות.
אבשלום וילן: זה נכון שהכלכלה היא רב-לאומית והעולם הוא כפר אחד.
אבשלום וילן: אבל תיראו מה קורה פה.
אבשלום וילן: באים ארגוני העצמאיים ובעצם מבקשים ערבות מדינה, ודווקא ארגוני הקבלנים מדברים על שוק משכנתאות משני, שבעצם עוזר לאזרחים שהם פחות בעלי יכולת, כי בעצם המערכת לא מצליחה להגיע לאיזון כתוצאה מכך שהיא במיתון.
אבשלום וילן: אני בעד, אני תומך.
אבשלום וילן: אני חושב שבקו החשיבה הזה גם מי שרוצה רכבת מדימונה לתל-אביב לא יעזור לו כלום, רכבת זה מוצר ציבורי, זה כמו ביטחון וכמו חינוך.
אבשלום וילן: מוצר ציבורי בהגדרה מבחינה כלכלית ההקצאה שלו יותר יעילה במידה והוא נעשה בצורה ציבורית ולא בצורה פרטית.
אבשלום וילן: אני חושב שרק השילוב של כל הגורמים האלה מה שאמר פה חבר הכנסת שירי, גם לתהליך השלום, גם ליציבות שלטונית וגם למאה ואחד דברים אחרים יש סיכוי להביא את המערכת קדימה בכיוונים הנכונים.
אבשלום וילן: לנו חסר בכל הסקירות האלה מגזר אחד שלפי דעתי הוא לב הבעיה במדינת ישראל והוא המגזר הפיננסי.
אבשלום וילן: אם הוועדה הזאת רוצה גם לראות ראיית מקרו אז אם ישנו לדעתי עיוות גדול בהקצאת .....
אבשלום וילן: במדינת ישראל זה שהמערכת הפיננסית בעצם, אם נגיד בלשון טיפה יותר ציורית, גוזרת קופונים בצורה אדירה ודווקא פה מהלכים של עסקים עצמאיים, של קבלנים, שהם כולם אנשים שחיים מעבודה בצורה כזאת או אחרת - אם מסחר, אם פיתוח ואם בנייה - בעצם בתקופות כאלה ואחרות נתקעים.
אבשלום וילן: כשאני משווה את זה לעולם הגדול אז חברים יקרים, המערכת הפיננסית מאז שנות ה80- במדינת ישראל נהנית מהטבה ומפרופורציה שהיא שונה לחלוטין מאשר בעולם הגדול.
אבשלום וילן: אם כבר עושים את הסקירות הייתי מציע שאולי גם נשמע על הקטע הזה.
אבשלום וילן: אני לא יודע עד כמה הדיונים האלה משפיעים אבל בהנחה שאנחנו בכל אופן גוף שמקבל החלטות ויש לו איזשהי יכולת השפעה היה נראה לי שעלינו קצת לאותת שהגיעה העת לטפל גם בכיוון הזה ולשנות פרופורציות.
אבשלום וילן: אני שומע את מרבית הדרישות שעלו פה, יכול להיות שאני גורם נזק, אני בא מקיבוץ, זה לא הכי בריא שאני אתמוך.
ישראל כץ: היום אתה הרוב.
ישראל כץ: אתה בשלטון.
ישראל כץ: אל תתבלבל.
אלי גולדשמידט: הוא בשלטון אבל הוא לא הרוב.
ויצמן שירי: כשיורד גשם הוא יורד על כולם, גם על הקיבוצים.
אבשלום וילן: אני לוחש על אוזני השלטון.
עופר חוגי: בנושא של עסקים קטנים: שר התעשיה והמסחר אמר שהוא רוצה להיות שר שמתעסק גם בנושאי רווחה.
עופר חוגי: אני חושב שהוא יהיה עם ראש פתוח לנושא של עסקים קטנים, במיוחד באיזורי הספר ובפריפריות.
עופר חוגי: אם תניחו בפניו הצעה יזומה, אפילו שהמדינה תסבסד את הארנונה של העסקים הקטנים ותעזור במימונים מסויימים, אני חושב שיש לכך סיכוי.
מאיר שטרית: יש רשות לעסקים קטנים שמשקיעים בה כל שנה 25 מיליון שקלים.
עופר חוגי: זה לא מספיק.
עופר חוגי: אם תיראה את הקרנות של התעשייה והאיזורים של ההלוואות, אם תיראה מה שנתנו לאינטל מול כל העסקים הקטנים במדינה, זה גרגרים.
עופר חוגי: אם קו המחשבה יהיה שהמשרד הזה ייתן עידוד לעסקים הקטנים, עם תוכנית מפורטת - - -
ויצמן שירי: לא על חשבון אינטל.
אבשלום וילן: מי שמשך את המשק הישראלי קדימה ב20- השנים האחרונות היתה תעשיית האלקטרוניקה ודווקא הדברים הגדולים.
עופר חוגי: אני חושב שאם הצעה מסודרת תובא אפשר יהיה לאשר אותה.
אלי גולדשמידט: לפני שאתן למר אורי דורי להגיד מילת סיום, ולא יותר מאשר מילת סיום בגלל קוצר הזמן שלנו, מחכים לנו אנשי אינטל בחוץ, קודם אני רוצה להעיר בקשר למה שחבר הכנסת וילן אמר.
אלי גולדשמידט: המטרה של הישיבות האלה היא לא לקבל החלטות.
אלי גולדשמידט: אנחנו בסך הכל נכנסים לאוריינטציה.
אלי גולדשמידט: חשוב מאוד שלא נשמע רק את פקידי האוצר - אני מעריך אותם מאוד, אני לא אומר את זה כמובן לגנאי - או את אנשי הממשל.
אלי גולדשמידט: אנחנו חייבים לשמוע את האנשים שבאים מהעבודה בשטח, ובראש ובראשונה אלה ששמים את הכסף האישי שלהם ומסכנים אותו.
אלי גולדשמידט: הם אלה שמתמודדים עם היום יום.
אלי גולדשמידט: לאנשי הממשל יותר קל, גם לחוות דיעה וגם להישמע.
אלי גולדשמידט: דבר שני, יש לנו פה באמת בעייה שנגררת כבר הרבה זמן וזה סוגיית העצמאים, בגדול.
אלי גולדשמידט: אני לא מדבר כרגע על הצעות הפיתרון שמר משה קורניק הציג.
אלי גולדשמידט: הדבר נדון גם בשנה שעברה בכנסת ולדעתי לא הגיע לפיתרון.
אלי גולדשמידט: אני חושב שזה יהיה מאוד ראוי שוועדת הכספים תיקח על עצמה את הזזת הנושא הזה, גם בהיבט של תשלום דמי אבטלה.
אלי גולדשמידט: אני לא חושב שצריך שיהיה מצב במדינת רווחה שאדם שהוא מובטל אבל קודם לכן היה עצמאי לא יקבל דמי אבטלה ואילו אדם שהוא מובטל וקודם לכן היה שכיר כן יקבל דמי אבטלה.
אלי גולדשמידט: זה לא ראוי ולא נכון.
סמדר אלחנני: צריך יהיה לשלם את ההפרש הזה.
אלי גולדשמידט: אז יצטרכו גם כן לשלם.
אלי גולדשמידט: אז ישלמו פרמיה גם לביטוח דמי אבטלה.
אלי גולדשמידט: דבר אחרון שאני רוצה לומר זה שוב, תמיד אנחנו צריכים לזכור - - -
שלום שמחון: מר קורניק פשוט לא מייצג אותם.
שלום שמחון: תצרף אותם.
שלום שמחון: גם את החקלאים, את כולם.
אלי גולדשמידט: דבר אחרון שאני רוצה לומר, שמענו את הסקירה, גם של מר אורי דורי, גם של מר משה קורניק וגם של מר שמואל ארד.
אלי גולדשמידט: אנחנו תמיד צריכים לזכור שמאחורי המילים המאוד יפות שהמערכת שלנו אוהבת להשתמש בהן, כמו ריסון פיסקלי, מדיניות מוניטרית מרסנת, IMF, ביטויים מאוד יפים לאוזן, בסוף היום מי שמשלם את המחיר זה אותו עסק שנסגר ברחוב לווינסקי בתל-אביב, או אותו קבלן שעומד חס וחלילה לפני פשיטת רגל, או אותו שכיר שמפוטר ממקום העבודה שלו במפעל לייצור בדים לנעליים צה"ליות.
אלי גולדשמידט: זאת השורה התחתונה מאחורי המילים המאוד יפות.
אלי גולדשמידט: הייתי רוצה לשאול פעם את הנגיד האם בכל השנים שהוא מנהל את המערכת המוניטרית של מדינת ישראל הוא יצא אי פעם לאיזשהו סיור, להסתכל גם בעיניים של המובטלים ולא רק בעיניים של נשיא ה-IMF והאנשים שתוך כדי אכילת ארוחות גורמה מחליטים החלטות מאוד מרחיקות לכת.
אלי גולדשמידט: שווה לראות ולשמוע.
אלי גולדשמידט: אנחנו ביום ראשון נשמע.
אלי גולדשמידט: אני לא מבקר אותו באופן אישי אבל אני באמת חושב שמאחורי המילים המאוד יפות האלה מסתתרת מציאות מאוד עגומה.
אלי גולדשמידט: הדבר האחרון שאני רוצה לומר הוא שביום ראשון אני באמת מבקש מכמה שיותר חברי ועדה להצטרף.
אלי גולדשמידט: אנחנו נוסעים לבאר-שבע ולאשדוד.
אורי דורי: אני רוצה לומר רק שתי מילים.
אורי דורי: בתחום מסילות הברזל - זה פרוייקטים תשתיתיים שמוסיפים לכלכלה ומקרבים את הפריפריה, יוצרים מצב שהפריפריה איננה פריפריה - וכבישים.
אורי דורי: אלה תחומים שבשיטה שדיווחתי על ה-PFI, שהצגתי אותה לשר האוצר ולראש הממשלה, אלה הדרכים שבהן ממשלות מימנו ב6- השנים האחרונות באירופה את פיתוח התשתית וקידמו מאוד את הצמיחה באנגליה.
אורי דורי: זאת אומרת, יש דרך ואפשר לעשות את זה מחוץ לתקציב.
אורי דורי: באשר לשאלה של חבר הכנסת הירשזון, האם יצאנו מהמיתון: הצגתי מצב.
אורי דורי: אמרנו מה פוטנציאל הצמיחה ומה צריך לעשות.
אורי דורי: אין ספק שאנחנו נמצאים בנקודה שבה אפשר לצאת לצמיחה.
אורי דורי: לא צריך הרבה להתאמץ.
אורי דורי: צריך להפעיל את שלושת הדברים שעושים בכל העולם: לדאוג למדיניות פיסקלית מצמצמת, ואני מבין שזה נעשה; לדאוג לכך שהריבית הריאלית תהיה סבירה; ולדאוג לכך שתהיינה השקעות בתשתית, ואם אין בתוך התקציב אז לעבוד באמצעות אותן שיטות שדיברנו עליהן, ה-BOT וה-PFI.
אורי דורי: אלה הדרכים.
אורי דורי: אין דרכים אחרות.
אורי דורי: לעניין של העסקים הקטנים והבקשות שהם ביקשו, אני רק רוצה להגיד לכם שאנחנו שמענו בלשכת התיאום שמלונאים לא גדולים שמגיעים להם מענקים על-פי הסכמים שיש להם, שהשקיעו את ההשקעות כבר, לא מקבלים את המענקים.
אורי דורי: אני מציג את זה בפני הוועדה.
יעקב ליצמן: אתם צריכים לעשות כמו שהבהאים עשו.
יעקב ליצמן: תוותרו על המענקים ותבקשו החזרי מיסים.
אלי גולדשמידט: אני אחדש את הישיבה בשעה 12:10, עוד 6 דקות.
אלי גולדשמידט: (הישיבה הופסקה בין 12:04 ל12:12-) המשך הדיון בפנייה תקציבית 38017 (מרכז ההשקעות)
אלי גולדשמידט: אני רוצה לחדש את הישיבה.
אלי גולדשמידט: אני מבקש שיתוף פעולה שלכם, גם מפאת קוצר הזמן.
אלי גולדשמידט: אנחנו לא נפתח את כל הדיון מחדש, בוודאי לא הדיון שהיה קשור בהיבטים של השקעות אחרות בשטחים.
אלי גולדשמידט: את זה עשינו ומיצינו.
אלי גולדשמידט: אתמול היה אצלנו שר התעשיה והמסחר.
אלי גולדשמידט: אני מקווה שגם נוכל להידבר איתו בעתיד.
אלי גולדשמידט: הנושא של מפת העדיפויות החדשה אמור להגיע תוך מספר חודשים לממשלה ולאחר מכן לוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: בואו נשאיר את הדברים האלה בצד.
אלי גולדשמידט: היום הזמנו את שני המנכ"לים.
אלי גולדשמידט: אני מבקש מכל אחד בשתי דקות, באמת בקצרה, להציג את הנושא שעומד על הפרק מבחינת הסיוע.
אלי גולדשמידט: אחרי זה אני מבקש מהחברים רק לשאול שאלות.
שלום שמחון: אולי תשאל רק בנוגע לנקודות הבעייתיות שעלו פה בעניין העסקת עובדים.
שלום שמחון: אחת הבעיות שהחברים העלו פה אתמול היא שבעצם הקמת המפעל בקריית-גת, עם ההשקעה הכל-כך גדולה, לא הוסיפה עובדים מקומיים אלא רק הביאה עובדים מבחוץ.
אבשלום וילן: מקומיים ואיזוריים.
אבשלום וילן: לדעתי גם היה שינוי בתוכניות במפעל אינטל ולכן גם תוכנית ההשקעות התעכבה בשנה.
אבשלום וילן: אני מבקש לקבל את מספרי העובדים, לא רק מקריית-גת אלא גם מישובים במרחק של שעה, שעה וחצי מקריית-גת, לשמוע איך הדברים מתפתחים, וגם הפרספקטיבה העתידית.
אלי גולדשמידט: מנכ"ל אינטל קריית-גת.
אלכס קורנהאוזר: אני רוצה לתת את הפרספקטיבה, איפה אנחנו עומדים.
אלכס קורנהאוזר: אני רוצה שתדעו שהתחלנו את הייצור בתקופה הראשונה, לאחר שייצרנו את המפעל, וסך הכל התוצאות מאוד מאוד טובות באינטל עד עכשיו.
אלכס קורנהאוזר: פידבק על זה קיבלנו גם מכל מיני מתחרים.
אלכס קורנהאוזר: דבר שני, לעניין השאלות: קודם כל אני רוצה שתבינו דבר אחד.
אלכס קורנהאוזר: 80% מכל העובדים במפעל הם עובדים שיש להם איזשהו תואר: או תואר אקדמאי, או תואר הנדסאי או תואר טכנאי.
אלכס קורנהאוזר: יש לנו אינטרס לגייס כמה שיותר עובדים מן האיזור.
אלכס קורנהאוזר: בסופו של דבר זאת הקלה משמעותית על המפעל.
אלכס קורנהאוזר: יותר מזה, יש הנחייה לתת עדיפות.
אלכס קורנהאוזר: במידה שיש שני אנשים עם אותה הכישורים אנחנו תמיד בסופו של דבר ניתן את העדיפות למי שבא מן האיזור.
שלום שמחון: האם עשיתם פעולות שייאפשרו הכשרה כלשהי כדי שייבואו אליכם אנשים?
אמנון כהן: כמה עובדים יש היום במפעל?
אלכס קורנהאוזר: יש 1,300 עובדים.
אלכס קורנהאוזר: עבורנו הגדרת איזור הדרום היא בסופו של דבר מקריית-מלאכי ודרומה.
אלכס קורנהאוזר: בקשר להכשרת עובדים: ביחד עם משרד העבודה והרווחה יש לנו תוכנית בשם "אופק".
אלכס קורנהאוזר: בתוכנית הזאת אנחנו לוקחים אנשים בעלי תעודת בגרות ומעבירים להם קורס של כ10- חודשים.
אלכס קורנהאוזר: מעבירים אותם איזשהו מסלול הכשרה כך שבסוף הקורס הם משתלבים באינטל.
אלכס קורנהאוזר: בכל קורס כזה יש כ30- עובדים.
אלכס קורנהאוזר: עד עכשיו היו שני מחזורי קורסים.
אלכס קורנהאוזר: עכשיו רץ המחזור השלישי שיסתיים בסוף ינואר שנה הבאה.
אלכס קורנהאוזר: עד עכשיו גייסנו 100% מהאנשים שעברו את הקורסים האלה.
אלכס קורנהאוזר: בקורס הזה העדיפות שלנו היא בסופו של דבר לאנשי קריית-גת.
ויצמן שירי: אמרת קודם שיש כרגע 1,300 עובדים בסך הכל.
ויצמן שירי: כמה הם מתוך קריית-גת נטו?
ישראל כץ: גם מקריית-מלאכי ודרומה.
ויצמן שירי: אני מהאיזור, מבאר-שבע.
ויצמן שירי: בזמנו אני זוכר שהיתה תוכנית על-פיה יהיו 3,000 עובדים.
ויצמן שירי: זאת התוכנית המקורית.
ויצמן שירי: אמרו: 3,000 עובדים, 1.6 מיליארד דולר השקעה כוללת, כשהמדינה נותנת 38%, שזה משהו כמו 600 ומשהו מיליון דולר.
ויצמן שירי: אז היתה אבטלה בקריית-גת שעמדה סביב 11%.
ויצמן שירי: אם אתם זוכרים, באותה תקופה סגרו את מפעל "אומן" באופקים והיו הפגנות.
ויצמן שירי: אני יודע ששר האוצר וראש הממשלה לחצו עליכם.
ויצמן שירי: בהתחלה רציתם שזה יהיה בירושלים, הסכמתם שזה יהיה בבית-שמש והכריחו אתכם לבוא לקריית-גת, כי לא כל-כך רציתם להקים את המפעל באיזור ההוא.
ויצמן שירי: היום האבטלה בקריית-גת עומדת סביב 13.5%.
ויצמן שירי: מידיעה שיש לי, מתוך קריית-גת נטו עובדים בקושי 300 עובדים, מתוך ה1,300- עליהם אתה מדבר.
ויצמן שירי: תתקן אותי כמובן אם אני טועה.
ויצמן שירי: מה היא התחזית שלכם?
ויצמן שירי: תן לנו פריסה.
ויצמן שירי: אני יודע שבאים מאשקלון, מבית-שמש ומרחובות.
אלכס קורנהאוזר: וגם מבאר-שבע.
ויצמן שירי: מבחינתי הדרום במקרה הזה זה לא קריית-גת וצפונה אלא קריית-גת ודרומה.
ויצמן שירי: אתה הלכת צפונה לקריית-מלאכי.
ויצמן שירי: אנחנו מדברים על קווי רוחב, לא על קווי אורך.
ויצמן שירי: קו רוחב 100 ודרומה בשבילי הוא קו הרוחב של הדרום.
ויצמן שירי: אנא אמור לנו במספרים כמה עובדים הם מבית-שמש.
ויצמן שירי: אני יודע שאתם עוזרים למהנדסים, לטכנאים ולעובדים שלכם לרכוש דירות.
ויצמן שירי: כמו שבזמנו באר-שבע היתה עיר של צבא ואז הכריחו אנשי קבע לרכוש בה דירות.
ויצמן שירי: בכל זאת אינטל הוא מפעל מאוד יוקרתי אז בצורה כלשהי אתם צריכים לדרוש ממי שרוצה להתקבל לעבודה באינטל לגור באיזור.
ויצמן שירי: היום המשק סובל ממיתון ומאבטלה ואני מתאר לעצמי שגם אם יתנו את המגורים באיזור אנשים יסכימו לעבוד.
ויצמן שירי: הוויכוח פה בוועדה נמשך כבר 3 שבועות על הנושא הכואב ביותר.
ויצמן שירי: התחושה היא שזה לא תרם לאיזור כאיזור.
ויצמן שירי: בכל זאת זאת השקעה שאם היינו פורסים אותה זה היה מביא כמה אלפי מקומות עבודה, אם לא יותר.
ויצמן שירי: ובפועל זה כרגע לא תרם לאיזור הזה שום דבר, בגדול.
ויצמן שירי: קראתי בשבוע שעבר שהמנכ"ל שלכם ישב עם שר הבינוי והשיכון כדי לראות איך אתם משתלבים בתוך העשייה, בתוך העיר.
ויצמן שירי: השאלה היא איך יוצרים מצב, וגם אם אנחנו צריכים בקטע הזה להיות חלק מקבלת ההחלטות, ליצור מצב של מעין דיבידנד, שאותו עובד יידע שהוא יגור בקריית-גת.
ויצמן שירי: עוד חצי שנה הולכת להיות רכבת.
ויצמן שירי: כל שעה עגולה תהיה רכבת מהירה לתל-אביב שתעצור גם בקריית גת.
ויצמן שירי: הרכבת המהירה תיגרום למצב שאנשים בכלל לא יגורו בקריית-גת.
אלכס קורנהאוזר: או הפוך, או שהם יגורו בקריית-גת וייעבדו בתל-אביב.
ויצמן שירי: לא יגורו בקריית-גת.
ויצמן שירי: זאת הבעיה האמיתית.
ישראל כץ: אתה ציינת את קו קריית-מלאכי ודרומה, שעלי באופן אישי הוא מקובל, כולל בית-שמש.
ישראל כץ: אני מבקש שבתשובתך תציין את חלוקת העובדים.
ישראל כץ: נראה על מה מדובר.
אלכס קורנהאוזר: בסופו של דבר בתוך המפעל יש לנו כ700- איש מאיזור הדרום.
אלכס קורנהאוזר: בנוסף לזה כל הקבלנים בתחום הטכני, יש לנו עוד כ250- אנשים שבסופו של דבר באים מאיזור הדרום.
אלכס קורנהאוזר: בתחום השירותים יש לנו כ800- איש שבאים מאיזור הדרום.
אלכס קורנהאוזר: ספציפית לגבי העיר קריית-גת: יש לנו היום 300 עובדים בתחום הטכנולוגי, או שגייסנו אותם מהמקום או שהם עברו הכשרה בתוך העיר.
ויצמן שירי: 300 זה 10% ממה שהיה בתוכנית המקורית.
אלכס קורנהאוזר: אלה בסופו של דבר הנתונים.
אלכס קורנהאוזר: כתוצאה מהיותנו שם יש רשימה של 7 חברות שעד עכשיו נותנות לנו שירות ועברו מאיזור אחר לאיזור התעשייה במקום.
אלכס קורנהאוזר: אני מניח שעד סוף התוכנית - - -
ויצמן שירי: מתי יהיה סוף התוכנית?
אלכס קורנהאוזר: סוף ההשקעה שלנו צריך להיות בסוף שנת 2000.
לימור לבנת: כמה עובדים יש ב7- החברות האלה שנותנות לכם שירותים ועברו לקריית-גת?
ויצמן שירי: באיזה תחומים?
אלכס קורנהאוזר: אלה חברות שנותנות לנו שירותים בתחום הטכני: אייר פרודקט, IDC ......
לימור לבנת: מה הם מייצרים?
אלכס קורנהאוזר: הם מייצרים כל מיני חלקי חילוף, גזים וכימיקלים עבור המפעל.
יוסף יצחק פריצקי: האם אתם מעסיקים סטודנטים?
יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שיש בעיה של כוח-אדם מיומן, או של הכשרה מקצועית של כוח-אדם.
יוסף יצחק פריצקי: אבל בנגב יש את אוניברסיטת באר-שבע.
יוסף יצחק פריצקי: האם אתם מעסיקים סטודנטים מאוניברסיטת באר-שבע?
אלכס קורנהאוזר: יש לנו היום בתוך המפעל כ150- סטודנטים מאוניברסיטת באר-שבע, שלא נכללים במספר שציינתי.
ויצמן שירי: אלה דברים שצריך להגיד.
אלכס קורנהאוזר: מאגר הגיוס שלנו עובר דרך 150 הסטודנטים האלה.
יוסף יצחק פריצקי: האם אתם נותנים תוכניות סיוע ללימודים, למשל, או האם אתם חושבים לעשות את זה?
אלכס קורנהאוזר: עושים את זה.
יוסף יצחק פריצקי: כמה?
יוסף יצחק פריצקי: האם אפשר לקבל פרטים?
ויצמן שירי: זה אינטרס שלהם.
יוסף יצחק פריצקי: מצויין.
יוסף יצחק פריצקי: זה גם אינטרס שלי.
יוסף יצחק פריצקי: למה לא?
אלי רמון: יש לנו מגוון שלם של תוכניות סיוע, תוכניות "אופק" שניתנות להכשרת כוח-אדם מקצועי למפעל.
אלי רמון: לצורך הדברים האלה ישנן תוכניות הכשרה בבתי-הספר בקריית-גת, יש פה רשימה שלמה של תוכניות הכשרה, וכן סטודנטים שמקבלים מאיתנו מילגות ומתחייבים לחזור לקריית-גת תוך כדי הלימודים.
אלי רמון: הם עובדים בקהילה.
אלכס קורנהאוזר: אמרנו שאנחנו לא נותנים מילגה לשם מילגה.
אלכס קורנהאוזר: דרשנו שכל מי שמקבל מילגה בסופו של דבר יחזור לתוך הקהילה וייתרום שם.
יוסף יצחק פריצקי: האם אתם מחייבים מגורים שם?
אלי רמון: מדובר בדרך כלל על בני המקום.
לימור לבנת: מה זה תוכניות "אופק"?
אלכס קורנהאוזר: יש תוכנית "תעשייה בונה".
אלכס קורנהאוזר: בתוכנית זו מלמדים את תלמידי בתי-הספר בקריית-גת את חשיבות התעשייה, את החשיבות של לימודים טכנולוגיים לנגב.
אלכס קורנהאוזר: הייתי רוצה שתבינו דבר אחד, אנחנו מנסים לבנות שם תשתית תעסוקתית לטווח ארוך לכל האיזור.
אלכס קורנהאוזר: לנו מאוד חשוב שלכל מי שגר במקום סוף סוף תהיה אופציה לעבוד במקום.
אלכס קורנהאוזר: כדי שהאופציה הזאת תתממש חשוב שהתלמידים כבר בבית-הספר יבינו את החשיבות של העבודה במקום, את החשיבות של הלימודים הטכנולוגיים.
אלי רמון: יש רשימה שלמה של פעילויות שלהן אנחנו שותפים.
ישראל כץ: כמה עולים חדשים יש מתוך 1,300 העובדים?
אלכס קורנהאוזר: אחרי עברית ואנגלית, רוסית היא השפה המדוברת ביותר בתוך המפעל.
ויצמן שירי: קרוב לוודאי, כי 30% מכלל האוכלוסיה באיזור הזה הם עולים חדשים.
לימור לבנת: אני רוצה לשאול שתי שאלות.
לימור לבנת: קודם כל, אתה אומר שהתוכנית צריכה להיות מושלמת עד סוף שנת 2000.
לימור לבנת: כמה עובדים יהיו לפי זה בסוף שנת 2000?
ויצמן שירי: כולל אלה שגרים בסביבה.
ויצמן שירי: אני רוצה לדעת כמה פרנסה נותן המפעל הזה לתושבי האיזור.
לימור לבנת: אני מבקשת שייפרידו את התשובה: כמה ישירות וכמה מסביב.
לימור לבנת: שנדע את אלה ואת אלה.
אלכס קורנהאוזר: מספר עובדי אינטל יגיע לכ1,600- ובנוסף לזה אנחנו נספק פרנסה לעוד כ2,000- איש.
אלי רמון: 2,000 האנשים הללו הם עובדי קבלן שיהיו בחצר אצלנו.
אלי רמון: זה לא כולל עדיין את המפעלים הנוספים שנבנים מחוץ לגדר.
לימור לבנת: כמה זה לעומת התוכנית המקורית שאינטל הגישה?
ויצמן שירי: אז אמרו שיועסקו 3,000 וכאן זה יגיע ל3,000- ביחד, כולל עובדי הקבלן.
ויצמן שירי: במספרים זה בסדר.
לימור לבנת: אני מבינה שיש באינטל שורת מקצועות שונים.
לימור לבנת: כשאתם מדברים על לימוד תלמידי תיכון אני מתארת לעצמי שחלק מהמקצועות הם מקצועות שדורשים הכשרה אקדמאית וחלק הם מקצועות שלא דורשים הכשרה אקדמאית אלא הכשרה אחרת, בדרגות אחרות.
שלום שמחון: הוא התייחס לזה קודם.
לימור לבנת: אני מתנצלת על האיחור.
לימור לבנת: אני פשוט באתי מישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה.
אלכס קורנהאוזר: אמרתי שלכ80%- מהעובדים יש איזשהו תואר: או תואר אקדמאי, או הנדסאי או טכנאי.
לימור לבנת: האם אתם גם מממנים קורסים להכשרה מקצועית או להסבה מקצועית לאנשים מקריית-גת שעסקו במקצועות אחרים ואפשר להכשיר אותם, לא באמצעות לימודים אוניברסיטאיים אקדמאיים של כמה שנים אלא באמצעות קורס של כמה חודשים?
שלום שמחון: הם עושים קורסים עם משרד העבודה והרווחה.
אלי רמון: מאחר שאתם מבקשים כל-כך הרבה אינטראקציה ואינפורמציה, אולי בהזדמנות הזאת אפשר להזמין אתכם לביקור במפעל.
אלי רמון: אבל שלא יהיה ביקור של שעה.
אלי רמון: שיהיה ביקור של 3-2 שעות ואז כל השאלות ייענו.