GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום וילן: האם המרווחים של הבנקים הישראליים ביחס לאירופה ולארצות הברית זהים או עדיין גבוהים יחסית לגודל המשק?
ד”ר דוד קליין: לגבי השאלה הקודמת - אנחנו חברים בארגון הסחר הבינלאומי.
ד”ר דוד קליין: בתור שכאלה אנחנו חתומים על הסכם בינלאומי שנותן לבנקים הזרים מעמד שווה לבנקים ישראלים בכניסה לארץ.
ד”ר דוד קליין: כך שאין שום הגבלה פורמלית, מבחינת הרשויות, לכניסה של בנקים זרים.
ישראל כץ: כל בנק שרוצה יכול להיכנס לארץ.
ד”ר דוד קליין: כן.
ד”ר דוד קליין: הוא צריך לעמוד באותם תנאים שעומדים בנקים ישראלים או עומדים בהם תושבי ישראל כאשר הם רוצים לפתוח בנק בארץ.
ישראל כץ: איך באופן תיאורטי, גורם שלא יכול היה לקבל אישור להקים בנק ופותח מעין בנק בחוץ לארץ, איך תדע ששלוחה שלו לא תיפתח כאן?
ד”ר דוד קליין: יש בדיקות של הפיקוח על הבנקים, והוא זה שנותן את ההיתר.
ישראל כץ: לא יכולה להיות תוצאה כזאת שגורם ישראלי יהפוך לשלוחה של בנק מחו"ל?
ד”ר דוד קליין: זה היה בתקופה שהיו מומחים גדולים לדבר הזה וזה היה אפילו שכיח.
ד”ר דוד קליין: היום אין טעם לעשות תנועות עקיפות כאלה, כי זה רק מייקר וסבוך.
ד”ר דוד קליין: לגבי השאלה של המרווחים - המרווחים אצלנו אינם יותר גבוהים מאשר המרווחים של בנקים אחרים.
ויצמן שירי: בתחילת השנה, ההנחה לגבי האינפלציה היתה הנחה קצת יותר גבוהה, ובכל זאת הבנקים, בהנחה שהאינפלציה תהיה 6% , קבעו את הריבית על ההלוואות השקליות.
ויצמן שירי: אנחנו רואים שהאינפלציה נבלמה והיא תהיה פחות מזה.
ויצמן שירי: הבנקים גבו בעשרת החודשים האחרונים לפי אינפלציה של 6% - מה המשמעות של הדבר הזה?
ויצמן שירי: שכן זה מעין סתירה לגבי המרווחים.
ד”ר דוד קליין: מרווח זה הפער שבין הריבית שמקבל המפקיד לבין הריבית שמשלם הלווה.
ד”ר דוד קליין: הכללים שחלים על שערי הריבית הם זהים.
ויצמן שירי: אני מדבר על כך שהבנק מחייב את הלקוח על בסיס ההערכה של האינפלציה שאתה מכתיב לו.
ד”ר דוד קליין: זה לא עובד בצורה כזאת.
ד”ר דוד קליין: הוא קובע את שערי הריבית ללווה לפי מצבו הספציפי של הלווה, הערכת הסיכון שלו ותנאי השוק הכלליים.
ויצמן שירי: או הערכת האינפלציה.
ד”ר דוד קליין: לא.
ד”ר דוד קליין: הערכת האינפלציה נכנסת כבר לריביות השוק.
ד”ר דוד קליין: הקשר בין האינפלציה לשערי הריבית נקבע על ידי השוק ולא על ידי בנק ישראל.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אמרנו שיש רכיבים שונים, כמוזיקת רקע להחלטות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: נעמוד עתה על הרכיב הריאלי - הביקושים וההיצעים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: במחלקת המחקר אנחנו מבצעים בעצם מעקב, ניתוח ומחקר על הנתונים של המשק הישראלי, כדי לראות מה המגמות, מה בעצם מסתמן בצנרת.
פרופ’ ליאו ליידרמן: במסגרת הזאת, בין היתר, אנחנו מסייעים בדיון החודשי על הריבית, בקריאת מפה של לאן הולך הסקטור הריאלי, לאן הולכות המגמות של הכלכלה במאקרו, מאזן התשלומים, שוק העבודה, שוק המוצרים, צמיחה, שיעור האבטלה וכד'.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בצורה כזאת הדבר הזה משחק תפקיד מפתח בקביעת המדיניות ובהערכת הלחצים האינפלציוניים מבחינת המשק.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו מאמינים כמובן שקריאת מפה נכונה של הנתונים ושל המשק, ודיאגנוזה נכונה של מצב המשק, זהו תנאי מוקדם לקבלת החלטות נכונה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: הדבר הזה תקף כמובן לכל תחום קבלת החלטות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - המדד המשולב למצב המשק) כדי להדגים את הדברים ריכזתי מספר נושאים אקטואליים על איך אנחנו קוראים היום את המפה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו יודעים שבקריאת המפה, ובזה לא צריך להיות כלכלן מאוד מתוחכם, כדי לגלות את העובדה שהדבר הבולט בשלוש השנים האחרונות זה המיתון, זו ההאטה בפעילות הכלכלית של המשק.
פרופ’ ליאו ליידרמן: מאז הרבע השני של 1996, המשק נכנס למהלך של האטה בפעילות הכלכלית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: המשק צמח עדיין בשיעורי צמיחה חיוביים, אבל מתחת לשיעור גידול האוכלוסייה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: נשאלת השאלה כיצד, מתי ובאיזה צורה המשק יעבור ממצב של האטה למצב של תעסוקה מלאה, שתהיה צמיחה בת קיימא, שניתן להתמיד בה על פני זמן.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כמובן שגילוי נקודות תפנית, מתי זה בדיוק קורה, זה דבר מאוד מרכזי מבחינת קבלת החלטות ומדיניות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - המדד המשולב למצב המשק) אחד המדדים, שאנחנו משתמשים בהם ולמעשה אנחנו בבנק היצרנים שלו, הוא המדד המשולב למצב המשק.
פרופ’ ליאו ליידרמן: זהו מדד סינתטי שכולל בתוכו חלק מהמדדים שהלשכה מספקת לנו, כמו: הייצור התעשייתי, מכירות ברשתות השיווק, מדד היבוא ומשרות שכירים במגזר העסקי.
פרופ’ ליאו ליידרמן: זהו איזשהו אינדיקטור של הפעילות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים כאן שהחל מ- 96' היינו באיזושהי רמה מסוימת.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים בעדכון של שתי התצפיות האחרונות, המדד שאנחנו מפרסמים בדרך כלל לקראת סוף כל חודש, שיש התאוששות מסוימת, גידול, התרבות בפעילות הכלכלית, כפי שהיא באה לידי ביטוי במדד הזה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - שיעור השינוי של הייצוא התעשייתי) כשמחפשים את ההתאוששות הזאת בחלק מהרכיבים הלא סינתטיים אלא האמיתיים, אנחנו מסתכלים גם על מה קורה לייצוא התעשייתי.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כמשק קטן ופתוח מאוד חשוב לנו שהצמיחה תהיה בכיוון של ייצוא.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו יודעים שהייצוא התעשייתי הוא 15 מיליארד דולר, הוא מאוד מרכזי, ומתוכו כ- 70% זה הייצוא של מוצרי ההיי-טק, שבהם למשק הישראלי יש יתרון יחסי.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים שבתקופת המיתון, הייצוא לא בדיוק ירד.
פרופ’ ליאו ליידרמן: קצב הגידול שלו היה כ- 8% - 9%.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בעצם הייצוא והגורמים החיצוניים לא תרמו להחרפת ההאטה במשק.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אלא מה, שבתחילת השנה ראינו שיעורי גידול שהלכו וירדו ואפילו נכנסו לטריטוריה שלילית בשיעור הגידול של הייצוא.
פרופ’ ליאו ליידרמן: הדבר שיקף בראש ובראשונה את המצב בשוקי העולם, כאשר בעקבות המשבר של רוסיה באוגוסט שנה שעברה ו- LTCM, והפסימיות שנוצרה בשווקים בעולם - -
אלי גולדשמידט: LTCM זה המזרח הרחוק?
פרופ’ ליאו ליידרמן: לא.
פרופ’ ליאו ליידרמן: LTCM זה אותה קרן גידול אמריקנית על רקע המזרח הרחוק ומשבר תאילנד ויתר המדינות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים שהייצוא גם דוחף כלפי מטה את הפעילות הכלכלית של המשק, דבר שלמעשה התקבל כאן בפסימיות מאוד גדולה.
אבשלום וילן: ה"אפטר-שוק" נמשך עד אפריל?
פרופ’ ליאו ליידרמן: כן.
פרופ’ ליאו ליידרמן: החודשים פברואר, מרץ ואפריל היו חודשים מאוד לא טובים לייצוא שלנו כמו גם לייצוא של אחרים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כלומר, כשבדקנו, בהשוואה בינלאומית, ראינו שזה קורה גם באנגליה, בשוודיה, בדנמרק ובמדינות אחרות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בנתונים של שלושת החודשים האחרונים יש כדי לעורר אופטימיות, במובן הזה ששיעורי הגידול של הייצוא חזרו לטריטוריה חיובית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: גם כשמדברים עם יצואנים ולפי סקרים שונים, אנחנו מקבלים תגובות חיוביות לא רק על הייצוא בפועל, אלא על הזמנות לחודשים הקרובים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כנראה שמה שקורה הוא שיש מגמה של פיחות ריאלי בתוך המשק.
פרופ’ ליאו ליידרמן: השנה היא שנה של פיחות ריאלי, של שיפור ברווחיות של היצואנים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כמו כן, ההתאוששות בכלכלה העולמית, פועלת מהר יותר ממה שמרבית החזאים חזו.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים את אותן מדינות אסיה שהיו במשברים בשנה שעברה, וכבר השנה הם בטריטוריה של צמיחה חיובית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כך גם מדינות באמריקה הלטינית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - התעשייה - מאזן הנטו של התפוקה) כחלק מהפעילות שלנו, אנחנו גם הולכים לשטח ושואלים חברות במגזר העסקי.
פרופ’ ליאו ליידרמן: זה גם משהו שאנחנו מייצרים - סקר החברות של בנק ישראל - ששואל כ- 650 חברות בכל רביע מה דעתם על הפעילות העסקית שלהם, לאן זה הולך, איך ההזמנות וכו'.
פרופ’ ליאו ליידרמן: מבחינת סקר החברות, אנחנו רואים שבשנים 93', 94', 95', היינו על איזושהי רמה מסוימת ובסקר החברות ניבאו בזמן אמת את הכניסה למיתון ברבע הראשון של 96' ואת הכניסה לטריטוריה שלילית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: פירוש הדבר הוא שיש יותר חברות שמדווחות על ירידה בפעילות מאשר חברות שמדווחות על עלייה בפעילות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אם אנחנו בתחום החיובי זה אומר שהפלוסים מנצחים את המינוסים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אם אנחנו באפס, יש תיקו.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אם אנחנו במינוס, זה בעצם תמונה של פסימיות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים את התקופה של המיתון כתקופה בתחום השלילי.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בשתי התצפיות האחרונות של סקר החברות אנחנו עדים לכך שהחברות מדווחות על דיווחים אופטימיים יחסית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו מסתכלים גם על שוק הבנייה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בוודאי שבענף הבנייה זה לוקח זמן עד שהמערכות מגיבות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו לא רואים עדיין בהתחלות הבנייה איזושהי התאוששות בפעילות ענף הבנייה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אבל אם אנחנו מסתכלים על כמות העסקאות בשוק של דירות מיד שניה, אם יש עודפי ביקוש, זה לא יבוא לידי ביטוי באופן מיידי בהתחלות בנייה, כי לוקח זמן לקבלנים להתחיל.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אך אם תסתכלו על המחיר היחסי של הדירות יחסית למדד המחירים לצרכן, היינו באיזושהי יציבות מסוימת ב- 1998, פתאום, בסוף 1998 ותחילת 1999, המיתון בשוק הנדל"ן נתן את ביטויו בירידה במחיר היחסי של הדיור וכאן יש את ההתאוששות המאוד מהירה של המחיר היחסי של הדיור, שבאה בעצם לבטא את העובדה שאין מספיק דירות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בעצם היו לנו שנתיים של התחלות בנייה של כ- 35 אלף יחידות דיור, כאשר אם מסתכלים על הדמוגרפיה של המשק, אנחנו צריכים כל שנה כ- 45 אלף יחידות דיור.
פרופ’ ליאו ליידרמן: זה דבר שמרמז על כך שבצנרת יכולה להיות תמונה של התרחבות בפעילות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - כניסות תיירים - ממוצע נע של שלושה חודשים) כניסה של תיירים - אם אנחנו מסתכלים בממוצע נע של שלושה חודשים, היינו במצב בו בשנים 1997 - 1998 היתה ירידה במספר התיירים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: השנה, יש עלייה במספר התיירים, עוד לפני שהגענו לשנת 2000, בה כולנו מקווים שהמילניום ימשוך יותר תיירים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: יותר תיירות זה אומר יותר פעילות בבתי מלון, יותר מסחר וכו'.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בסקר החברות שלנו ששואל את בתי המלון אנחנו רואים גם את התמונה הזאת.
פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - בתי המלון - מאזן הנטו של הפעילות) אנחנו בעצם רואים כאן איזשהו U בפעילות הכלכלית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים הרבה מאוד סימנים מעודדים מבחינת יציאת המשק מהמיתון שהוא היה שרוי בו בשלוש השנים האחרונות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: מה שמעודד הוא שהיציאה הזו פרושה על פני הקטיגוריות השונות של הפעילות המשקית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: הרבה פעמים שאלו מי יהיה הקטר, מי יהיה המנוע של הצמיחה, מי יוציא אותנו מהמיתון.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו זוכרים שאחרי המיתון של 1966, מה שהוציא מהמיתון היו אלה הוצאות הביטחון והפעילות הביטחונית אחרי מלחמת ששת הימים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: הגעת העולים לאחר המיתון של 1988 היתה המנוף ליציאה מהמיתון.
פרופ’ ליאו ליידרמן: נשאלת השאלה מה יהיה המנוע הפעם.
פרופ’ ליאו ליידרמן: התשובה שלנו היא שאין מנוע אחד ויחיד, זה פרוש על כמה תחומים - זה קצת יותר ייצוא, קצת יותר צריכה פרטית , קצת יותר השקעות במשק, קצת יותר ענף בנייה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו מקווים שבמדיניות נכונה נוכל להיות קרובים מאוד לטריטוריה של צמיחה.
אבשלום וילן: בלי שום גורם אכסוגני?
פרופ’ ליאו ליידרמן: גורמים אכסוגניים מאוד משפיעים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כאן העולם הוא גורם אכסוגני והוא בהחלט גורם מפתח כאן.
פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - שיעור אבטלה) נתון משתנה, שבוודאי יש בו בעיה חברתית, אנושית, כלכלית - זהו שיעור האבטלה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו יודעים שבעקבות ההאטה, שיעור האבטלה הלך וגדל.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בתחזיות של 1998 הנתון המתוקן הוא 8.5% ותחזיות הלמ"ס הן שב- 1999 שיעור האבטלה יהיה ככל הנראה 8.8% מכוח העבודה.
פרופ’ ליאו ליידרמן: הניתוח הכלכלי מהעולם מראה ששיעור האבטלה הוא משתנה שמגיב בפיגור ביחס לפעילות הכלכלית.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כלומר, גם אם המשק נכנס למהלך של התאוששות בפעילות הכלכלית, לא סביר לצפות לכך שאנחנו נראה בנתוני האבטלה של החודשים האחרונים של סוף השנה הזאת, כבר את תמונת ההתאוששות.
פרופ’ ליאו ליידרמן: זאת משום שלוקח זמן עד שהמעסיקים בעצם משתכנעים באופטימיות שלהם ולוקחים יותר עובדים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: בהתחלה הם לוקחים יותר עובדים למשרות חלקיות, מגדילים את מספר השעות שעובדים קיימים עובדים וכו'.
פרופ’ ליאו ליידרמן: לכן, כדי לשפוט את ההשלכות של ההתאוששות, מבחינת הפעילות ביחס לאבטלה, אנחנו נצטרך להמתין מספר חודשים.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כמובן שבסופו של דבר זה יבוא לידי ביטוי.
פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - שיעור האבטלה לפי ההשכלה) אחד הדברים שהדגשנו לאורך כל הדרך, ובכל הופעותיו בוועדת הכספים הדגיש הנגיד, את העובדה שגם בשיאו של המיתון, האבטלה לא נכנסה בצורה אחידה בין הסקטורים השונים במשק.
פרופ’ ליאו ליידרמן: ראינו כיצד תופעת האבטלה משקפת משהו שגם הודגש בניתוחים שלנו - תופעת השינוי המבני שקורה במשק, קרי, צמיחה מהירה של ענפי ההיי-טק ודעיכה של ענפים מסורתיים מהסוג של טכסטיל ומזון.
פרופ’ ליאו ליידרמן: הדבר בא לידי ביטוי בכך שמבחינת שיעור האבטלה, עיקר האבטלה הוא בעובדים בעלי ההשכלה הנמוכה, אלה שנפלטו מענף הבנייה, ואילו בענפים המתוחכמים קיים מחסור מאוד גדול של מהנדסים, אנשי תוכנה וכד'.
פרופ’ ליאו ליידרמן: כמובן שעם ההתאוששות של ענף הבנייה והגידול בפעילות, סביר מאוד להניח שגם מבחינת העובדים בעלי ההשכלה הנמוכה אנחנו נראה האצה בפעילות ובשימוש, דבר שיבוא לידי ביטוי בהקטנת האבטלה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחד הדברים שקרה בשנים האחרונות הוא שינוי דרמטי בדרגת הפיקוח והליברליזציה בשוקי מטבע חוץ.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - התפתחויות בשוק מטבע חוץ) מחלקת מטבע חוץ שעוסקת בניהול היתרות ובביצוע המדיניות שער החליפין, היא זו שמביאה לדיון החודשי את החזית החיצונית של המשק.
סילביה פיטרמן: אני מביאה כאן את הנתונים שמחלקת מטבע חוץ הביאה בחודש שעבר לדיון החודשי האחרון.
סילביה פיטרמן: הנושאים שאני אגע בהם הם: מה קרה לשער החליפין, מה קרה בעולם היכול להשפיע על שער החליפין ואיך מעריכים המשקיעים הזרים את ישראל.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - שער החליפין של השקל לעומת סל המטבעות) בשקף זה יש דיאגרמה שמראה את שער החליפין של הסל מאז תחילת 1997 ועד היום.
סילביה פיטרמן: מה שקרה בחודש האחרון מסומן בעיגול ורואים שבעצם לא קרה הרבה.
סילביה פיטרמן: מאז שהתחיל לעלות שער החליפין בחודש יולי, בפרספקטיבה היסטורית, זה לא בולט באופן מיוחד, למרות שדיברו על כך הרבה בשווקים.
סילביה פיטרמן: אם מסתכלים על זה קצת יותר בזכוכית מגדלת, אז אנחנו רואים שבכל זאת היתה עלייה לא קטנה בשער החליפין בחודשים אוגוסט וספטמבר.
סילביה פיטרמן: בסך הכל, שער החליפין של הסל עלה ב- 6%, שער החליפין של הדולר עלה ב- 3.7%.
סילביה פיטרמן: עם זאת, העלייה הגדולה הזאת בשער החליפין לא כל כך התבטאה בשיעורי אינפלציה ושיעור האינפלציה היה 1% בחודשים האלה.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - שערי חליפין לדולר ומרחק מהתחתית כפי שמתפרסמים במסך רויטרס בכל שעה עגולה) בהסתכלות עוד יותר מיקרוסקופית בשער החליפין, אנחנו רואים את ההתפתחות של השער מאמצע אוגוסט לאמצע ספטמבר, כל שעה משעות המסחר.
סילביה פיטרמן: מה שמעניין בהסתכלות הזאת זה לראות איך השוק הגיב לידיעות שונות שהגיעו אליו.
סילביה פיטרמן: זה בדיוק מה שאנחנו מדגישים הרבה, שצריך להיזהר מאוד בהתנהגות, כי השווקים הם אלה ששופטים אותנו.
סילביה פיטרמן: למשל, התפרסם מדד של 0.3%, כאשר הציפיות היו למדד יותר גבוה, אז שער החליפין באותו יום ירד בצורה מסוימת.
סילביה פיטרמן: עוד לדוגמה, אנחנו הודענו שהריבית ללא שינוי, וזה דבר שגם הוא הביא לירידת השער.
סילביה פיטרמן: כנראה שהשוק ציפה שאנחנו נוריד את הריבית.
סילביה פיטרמן: תקציב הממשלה אושר עם גירעון קצת יותר גדול ממה שאולי השווקים ציפו, ולכן אנחנו רואים עלייה בשער החליפין.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - תנודתיות של שינויים בשער החליפין) עם זאת, כאשר מסתכלים על מדד התנודתיות או מדד העצבנות של השוק, לא רואים שהיתה עצבנות גדולה בחודשים האחרונים.
סילביה פיטרמן: בדיאגרמה הזאת ישנו מדד של התנודתיות של שוק מטבע החוץ - שוק דולר מארק (שזה הקו הכחול) לעומת שוק דולר סל (שזה הקו האדום).
סילביה פיטרמן: אתם רואים את העצבנות הגדולה בחודשים אוגוסט - אוקטובר בשנה שעברה ואילו השנה רואים שלא היתה עצבנות גדולה בשוק.
סילביה פיטרמן: השוק שקט יחסית ויש עלייה מסוימת בשער החליפין.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - שער החליפין הריאלי של השקל ביחס לסל) כדי לסכם את ההשפעה של שער החליפין על האינפלציה יש לנו כאן את מדד שער החליפין הריאלי.
סילביה פיטרמן: אם מסתכלים על השנים האחרונות, מאפריל 1997 עד היום, רואים מגמה של פיחות ריאלי.
סילביה פיטרמן: פיחות ריאלי התרחש למרות ששער החליפין הנומינלי ירד בחודשים האלה.
סילביה פיטרמן: אתם רואים את הקפיצה הגדולה בשער החליפין הריאלי בחודש אוגוסט, עם העלייה בשער.
סילביה פיטרמן: שער החליפין הריאלי הוא שער החליפין בתוספת האינפלציה בחוץ לארץ בניכוי התפתחות מדד המחירים בארץ.
סילביה פיטרמן: יש הרבה מדדים של פיחות ריאלי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה הפיחות שלא נשחק מפערי אינפלציה.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - התפתחויות כלכליות בעולם) בשקף זה יש את מה שקרה בעולם שיכול להשפיע עלינו.
סילביה פיטרמן: אנחנו מסתכלים על הרבה דברים כמו: מאזן התשלומים במערב - ארצות הברית, אירופה, יפן.
סילביה פיטרמן: מסתכלים על שיעורי אינפלציה באותן ארצות.
סילביה פיטרמן: מסתכלים על מה החליטו בנקים מרכזיים בחודשים האלה.
סילביה פיטרמן: לדוגמה, באותה תקופה "בנק אוף פינלנד" העלה את הריבית ולפני שבועיים הבנק המרכזי האמריקני והבנק המרכזי האירופי לא העלו את הריבית, אבל רמזו שאולי תהיה עליית ריבית.
סילביה פיטרמן: העלאת ריבית בחוץ לארץ משמעותה הקטנת הפער בין הריבית אצלנו לבין הריבית בחוץ לארץ ומשמעותה אולי לחץ על שער החליפין כלפי מעלה.
סילביה פיטרמן: לבסוף אנחנו מסתכלים גם על שיעור הצמיחה בחוץ לארץ.
סילביה פיטרמן: לשיעור הצמיחה בחוץ לארץ יש משמעות מבחינת הייצוא שלנו מצד אחד, ומצד שני יש לה משמעות מבחינת שוקי הסחורות.
סילביה פיטרמן: אם מחיר הדולר עולה, זה לא כל כך טוב בשבילנו.
סילביה פיטרמן: אם יש ביקושים גדולים לייצוא המצב הוא עדיף.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - דוח קרן המטבע על הכלכלה העולמית) בתחילת ספטמבר התפרסם דוח של קרן המטבע הבינלאומי, הצופה שיפור בצמיחה העולמית.
סילביה פיטרמן: הצמיחה הגלובלית בשנת 1999 אמורה להיות 2.8% לעומת שיעור נמוך שהיה קודם.
אלי גולדשמידט: מה זה המושג "צמיחה גלובלית"?
אלי גולדשמידט: הכוונה לכל העולם או לכלכלת המערב?
סילביה פיטרמן: זה השיעור הגידול בתוצר בכל העולם.
אבשלום וילן: האם זה קשור למספר הנפשות, או שאין לזה קשר?
סילביה פיטרמן: אין לזה קשר.
סילביה פיטרמן: זו לא צמיחה לנפש.
אבשלום וילן: 2.8%, פירושו של דבר שרמת החיים הכללית של העולם ירדה, אם מביאים בחשבון את הגידול באוכלוסייה.
סילביה פיטרמן: בארצות הברית אנחנו רואים גידול רב בתוצר, ושם מדובר בעליית תוצר לנפש.
סילביה פיטרמן: באירופה ויפן שהיו אמורות לצמוח בצורה מאוד איטית או בכלל לא לצמוח, מסתמנת צמיחה.
סילביה פיטרמן: בשנת 2000 הצמיחה תהיה עוד יותר מהירה, ולכן העולם מתאושש.
סילביה פיטרמן: אלה חדשות טובות לייצוא שלנו.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - סיכון האשראי של ישראל לעומת מדינות אחרות) בלוח הזה אתם רואים את הפרמיה שמשלמת כל אחת מהמדינות האלה, כדי לגייס הון בחוץ לארץ.
סילביה פיטרמן: הפרמיה הזאת היא לעומת אגרות חוב שמנפיקה ממשלת ארצות הברית.
סילביה פיטרמן: באוגוסט 1998 ישראל שילמה 0.62% פרמיה, שזאת פרמיה נמוכה, גם לעומת הארצות האלה.
סילביה פיטרמן: באוקטובר 1998 הפרמיה עלתה אצל כולם.
סילביה פיטרמן: באוגוסט 1999 הפרמיה כבר יותר נמוכה אצל כולם ואצלנו היא תהיה פחות או יותר יציבה, כי היא לא עלתה כל כך הרבה באוקטובר.
סילביה פיטרמן: נשמרה אצלנו האיתנות הפיננסית.
סילביה פיטרמן: בספטמבר 1999 הפרמיה קצת ירדה, כלומר, אם מסתכלים על איך המשקיעים הזרים מסתכלים על ישראל, רואים שהם מסכלים עלינו כעל מקום שפרמיית הסיכון הדרושה לא כל כך גדולה.
סילביה פיטרמן: אם תסתכלו על מה שקורה בברזיל ובארגנטינה תראו שיש שם שיעורים מאוד מאוד גבוהים וכמובן שבפרמיות כאלה מאוד קשה לצמוח.
סילביה פיטרמן: (מוצג שקף - מדד סיכון שווקים מתעוררים ) מאז משבר מקסיקו ומשברי אסיה שבאו בשנים אחרי כן, חברות רבות מהסקטור העסקי וגם מוסדות בינלאומיים מחשבים מדדים למשבר פיננסי, כלומר, מה ההסתברות למשבר פיננסי.
סילביה פיטרמן: מחלקת מטבע חוץ עוקבת אחרי כל המדדים האלה ומביאה לדיון החודשי מרחב רב של מדדים.
סילביה פיטרמן: בשקף זה הבאתי רק מדד אחד - ההתפתחות מיולי עד ספטמבר של ההסתברות לפיחות של 10% בחודש הבא.
סילביה פיטרמן: זה מדד שמחשב CSFB, ורואים ירידה בהסתברות הזאת.
סילביה פיטרמן: הרמה של הנתונים האלה היא נמוכה מההסתברות בארצות היותר מסוכנות, בהן ההסתברות מגיעה לכ- 70%.
סילביה פיטרמן: המדדים האלה הם לא חזאים טובים של מה שיקרה, אלא הם בדרך כלל בהסתכלות לאחר מעשה.
סילביה פיטרמן: בכל זאת הם מאוד חשובים, כי זה מראה מה אנשים חושבים עלינו ומה צפוי לתנועות הון למשק הישראלי.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - שינוי משקלה של ישראל במדד) דבר נוסף שקרה בחודש האחרון הוא שבסוף אוגוסט, הגדילה חברת Morgan Stanley את משקלה של ישראל במדד השווקים המתעוררים, מ- 2.6% ל- 3.6% .
סילביה פיטרמן: קרנות שונות שמשקיעים במשקים כאלה, משקיעים לפי המשקלות האלה ולכן משמעות הדבר שיש פה הגברת ההשקעות בישראל על חשבון השקעות במדינות אחרות.
סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - סיכום) לסיכום - השקל פוחת מאמצע אוגוסט עד אמצע ספטמבר ב- 1.5% .
סילביה פיטרמן: שיעור הפיחות בחודשים אוגוסט-ספטמבר מגיע לכ- 6%, אולם לא מדובר בתנודה גדולה בהסתכלות ארוכת טווח.
סילביה פיטרמן: תגובת המחירים מתונה ביותר ונמשך הפיחות הריאלי.
סילביה פיטרמן: התגובה המתונה של המחירים היא כנראה תוצאה של הריסון הקיים במערכת ומכך שהציבור הולך ומשתכנע כי בנק ישראל לא ייתן לאינפלציה לעלות מעבר ליעד.
סילביה פיטרמן: מעמדה של מדינת ישראל, כפי שמשתקף במרווחי אג"ח ובמודלים המודדים את ההסתברות למשבר פיננסי, משתפר החודש.
סילביה פיטרמן: חלה רגיעה מסוימת בשוקי העולם והכלכלה הגלובלית ממשיכה להשתפר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאחר שהוצג הרכיב הבינלאומי באותו דיון חודשי, אנחנו מבקשים ממיקי ערן לתאר לנו את ההתפתחויות באותה תקופה, מנקודת ראות תנועות הון והשקעות של זרים, ומיקוד על המערכות שעוברות במחלקת הפיקוח על מטבע חוץ.
מיקי ערן: (הוצג שקף - יתרת האשראי במט"ח - נקוב, צמוד ישיר ומשקלו מסך האשראי לציבור) המחלקה שלנו שינתה מאוד את אופייה במהלך השנים האחרונות, בייחוד אחרי המהלך האחרון בחודש מאי בשנה שעברה, שהותיר מעט מאוד נושאים שנמצאים בפיקוח, בעיקר משקיעים מוסדיים.
מיקי ערן: זה לא דורש הרבה עבודה שוטפת של פיקוח ולכן הפוקוס של המחלקה עבר להתאמה, החזקה וניתוח של מערכות נתונים, שמצד אחד מהוות תשומה בתחום של תנועות הון למדיניות המוניטרית של בנק ישראל.
מיקי ערן: מצד שני אסור לשכוח שאנחנו מהווים גורם מאוד חשוב שמספק נתונים ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בתחומים שבהם לנו יש את המדווחים הישירים, שההערכות שלנו ניזונות מהם והלשכה ניזונה מאתנו.
מיקי ערן: רוב הנתונים שלנו מתבססים על דיווחים של מערכת הבנקאות, שמדווחת לנו כל יום חמישי על מה שקרה בשבוע האחרון בתחום של מטבע חוץ.
מיקי ערן: יש לנו מערכות משלימות בתחום הסקטור העסקי, שבעיקר מדווחים לנו עוסקים גדולים.
מיקי ערן: גם מתחום המלכ"רים אנחנו מקבלים דיווחים ישירים.
מיקי ערן: בתחום יחידים אנחנו נמצאים במצב של פיתוח מערכת שתשלים לנו את הנתונים ותאפשר ניתוח יותר מסודר.
מיקי ערן: יתרת האשראי במטבע חוץ - כל האשראי במטבע חוץ זה אשראי ישיר מחוץ לארץ, בנקאי, צמוד.
מיקי ערן: אנחנו רואים את גידול האשראי מיולי 98' ועד היום, למרות שפערי הריביות מחוץ לארץ הלכו וירדו, עדיין אנחנו רואים שהאשראי גדל.
מיקי ערן: אם אנחנו מסתכלים על משקל האשראי, אנחנו רואים שמשקלו ירד עד יולי 99' והיום זה עולה קצת.
מיקי ערן: (הוצג שקף - ריכוזיות האשראי הנקוב במט"ח) יש שני מרכיבים במערכת הבנקאית שלנו: 1.
מיקי ערן: מרכיב מצרפי, ששם אנחנו מקבלים את סך הכל התנועות בכל קטגוריה - סך הכל אשראי, השקעות פיננסיות, השקעות ריאליות וכן הלאה.
מיקי ערן: מערכת פרטנית שמדווחת לנו על כל עיסקה מעל 100 אלף דולר.
מיקי ערן: המערכת הזאת חשובה לנו ביותר לצורך ניתוח יותר מעמיק.
מיקי ערן: לדוגמה - אם רוצים לדעת אם הגידול באשראי או הירידה באשראי הוא משהו שמתפרש על כל הלווים או שזה משהו שמתרכז בפירמות מסוימות.
מיקי ערן: בשקף המוצג כאן סימנו בכחול את האשראי שניתן במטבע חוץ על ידי החברות הגדולות ביותר שפעלו באותו חודש.
מיקי ערן: אנחנו רואים שבתקופה שמדצמבר 98' ועד מאי 99' , כמעט כל האשראי נלקח בידי 10 החברות הגדולות שפעלו באותו חודש.
מיקי ערן: מסתבר שהחברות הקטנות יותר, הלווים הקטנים יותר, אפילו התחילו לפרוע את האשראי שלהם בתקופה שמספטמבר 98' ועד יוני 99' ואילו החברות הגדולות לקחו אשראי.
מיקי ערן: זו תשומה מאוד חשובה לצורך ניתוח של מה קורה בתחום הזה.
מיקי ערן: (הוצג שקף - החשבון הבסיסי של הסקטור הפרטי הלא בנקאי ורכיביו העיקריים) החשבון הבסיסי הוא חשבון שאנחנו מסתכלים עליו כל חודש באופן שוטף, כדי לדעת איפה אנחנו נמצאים מבחינת לחצים על שער החליפין.
מיקי ערן: כאן מוצג החשבון הבסיסי החודשי, היינו כל התנועות לזמן ארוך.
מיקי ערן: זה כולל את הגירעון בחשבון השוטף ואת כל תנועות ההון שהם לזמן ארוך - השקעות ואשראים לטווחים ארוכים.
מיקי ערן: בשקף הזה אנחנו רואים שבמרבית התקופה שמספטמבר 1996 ועד היום, החשבון הבסיסי נמצא בעודף.
מיקי ערן: כלומר, לא קיים לחץ רציני על מאזן התשלומים.
מיקי ערן: התנועות ארוכות הטווח לא לוחצות על שער החליפין, לפחות לא בכיוון של פיחות ואולי במידה מסוימת בכיוון של תיסוף.
מיקי ערן: החשבון הבסיסי מורכב מכמה מרכיבים.
מיקי ערן: כאן יש את החשבון הבסיסי בממוצע שמראה את המגמה.
מיקי ערן: אנחנו רואים שבכל זאת היתה ירידה מסוימת.
מיקי ערן: פעם היה עודף יותר גדול והיום הרמה של העודף ירדה.
מיקי ערן: הקו השני הוא חשבון ההון והפיננסים לטווח ארוך, כלומר ההשקעות וההלוואות ארוכות טווח.
מיקי ערן: אנחנו רואים שהם בהחלט לא כל הזמן ברמה חיובית, כלומר זה ירד, אבל עדיין נשארה יתרה.
מיקי ערן: הנתון האחרון הוא הגירעון מהחשבון השוטף, שאנחנו רואים שהוא תמיד שלילי.
מיקי ערן: הוא מאוד קטן והירידה בגירעון מראה עלייה בקו הזה עד הרביע האחרון של השנה שעברה, ומאז הגירעון בחשבון השוטף קצת התמתן.
מיקי ערן: (הוצג שקף - התפתחות ההשקעות הישירות במשק מול דירוג הסיכון של ישראל 95' - 99') גב' סילביה פיטרמן דיברה על הסיכון של ישראל.
מיקי ערן: אנחנו מודדים את זה פה בצורה אחרת.
מיקי ערן: יש כל מיני חברות שמוציאות פרסומים על דירוג סיכון האשראי של מדינות.
מיקי ערן: פה בחרנו להציג אחד מהמדדים, שזה המדד שה-Institutional Investor מציג, שיוצא פעמיים בשנה.
מיקי ערן: המדדים פה הם לספטמבר של כל שנה.
מיקי ערן: אנחנו רואים בפירוש שעד ספטמבר 93' מדד הסיכון שלנו היה ברמה מסוימת, אבל מדד הסיכון שלנו השתפר מאוד מאז ספטמבר 93' וההשקעות של תושבי חוץ גדלו יחד עם זה.
מיקי ערן: המשקיעים שמוכנים לקשור את גורלם במשק הישראלי לתקופות ארוכות יותר ובצורה של השקעות ריאליות יותר, מסתכלים על המדדים האלה.
מיקי ערן: אפשר לומר שהמפנה הוא מאוד דרמטי, מ- 93' התחילה צמיחה בהשקעות, היתה המראה אמיתית ב- 96' וכאן אנחנו רואים שאנחנו נשארים ברמה מאוד גבוהה.
מיקי ערן: לפני 93', עוד לפני שהיה הסכם עם הפלסטינים, לא מצאנו בכלל השקעות במשק הישראלי, מצאנו שהיתה פריצת דרך ולא מצאנו שהיתה ירידה בשנים האחרונות, כשהתהליך נקלע לבעיות.
מיקי ערן: מסתבר שהצד הכלכלי כנראה מאוד חזק.
מיקי ערן: (הוצג שקף - הרכב השקעות תושב חוץ במשק 1994 עד 1999) השקף הזה הוא "עוגה" שמראה איך התחלקו היתרות של תנועות ההשקעות של תושבי חוץ במשק הישראלי בחמש השנים האחרונות.
מיקי ערן: החלק השמאלי של ה"עוגה" הוא אשראי באגרות חוב.
מיקי ערן: החלק של אג"ח ממשלתי בחו"ל, אלה האגרות חוב הסחירות של ממשלת ישראל שהיא מנפיקה בארצות הברית.
מיקי ערן: 25% מסך כל ההשקעות של תושבי חוץ במשק הישראלי בשש השנים האלה היו באגרות חוב של הממשלה.