GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיקי ערן: אשראי ופיקדונות לסקטור הפרטי - אלה פיקדונות של תושבי חוץ במשק ואשראי של תושבי חוץ, כולל בנקים זרים.
מיקי ערן: הנתון המעניין הוא ה- 29% של השקעות ישירות, שזה רבע מסך כל המעורבות של תושבי חוץ במשק.
מיקי ערן: אלה ההשקעות לטווח ארוך, השקעות שנשארות בארץ וזה אומר שתושבי חוץ רוצים להיות מעורבים בתהליך הצמיחה פה.
מיקי ערן: 13% - המניות בחוץ לארץ - זו ההשקעה של תושבי חוץ במניות של חברות ישראליות שנסחרות בנאסד"ק בעיקר.
מיקי ערן: הקטע האדום הוא ניירות ערך שנסחרים בבורסה בישראל וזה מסתכם ב- 5%.
מיקי ערן: זה לא הרבה ובמהלך השנה האחרונה אנחנו רואים כל הזמן מימושים של תושבי חוץ בבורסה הישראלית.
אבשלום וילן: הם מושכים לכיוון של יציאה או למעורבות עסקית?
מיקי ערן: לכיוון של יציאה.
אבשלום וילן: את יכולה לכמת את זה?
אבשלום וילן: האם בשנה האחרונה יצא הון לחו"ל מהשווקים?
מיקי ערן: זה יצא מהבורסה, אלה מימושים.
מיקי ערן: לאחר משבר אסיה אנחנו רואים כל הזמן נזילה החוצה.
מיקי ערן: זה לא סכומים דרמטיים, אבל אנחנו רואים שתושבי חוץ עדיין לא חזרו לבורסה הישראלית.
מיקי ערן: הנתון האחרון הוא הנושא השקלי.
מיקי ערן: תושבי חוץ קצת משקיעים בפיקדונות שקליים או בנכסים שקליים, אבל זה לא משמעותי.
רוני מילוא: בשקף השני שהצגת - ריכוזיות האשראי הנקוב במט"ח - אנחנו רואים שביוני 1999 הפער בין המוסדי לבין הפרטי, פתאום חוזר.
מיקי ערן: זה לא מוסדי.
מיקי ערן: הקו הכחול מראה את עשר החברות הגדולות ביותר שלקחו הכי הרבה אשראי באותו חודש.
רוני מילוא: החברות הגדולות, עד בערך חודש מאי, עדיין מהוות את הגורם הדומיננטי ביותר, ובחודש יוני זה כבר משתנה.
רוני מילוא: זאת מגמה וזה הרבה.
מיקי ערן: זה בדיוק מה שאנחנו עוקבים אחריו.
מיקי ערן: ביולי ובאוגוסט אנחנו רואים שזה מתפזר, ולא חברה אחת גדולה או שתיים לוקחות את כל האשראי, גם לא עשר, אלא זה מתפזר על כל הציבור.
אלי גולדשמידט: איך הסקירה שקיבלנו עכשיו מתחברת לכך שיש הר שקלים מצד אחד ויתרות של 22 מיליארד מצד שני.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המשפט האחרון של גב' מיקי ערן היה בעצם תחילת ההתייחסות לכך.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: חלק מהמיתוס של הר השקלים הוא שמשקיעי חוץ מחליטים ליהנות מאוד מהריביות הגבוהות החריגות במשק הישראלי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אלה זרמי הכספים הגדולים, זה הלחץ על שער החליפין וכו', ואם תוציא רכיב אחד, ההר מתמוטט "והיה העקוב למישור".
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הנתון האחרון שגב' מיקי ערן הראתה זה שמכל כל אותה עוגה של למעלה מ- 30 מיליארד של השקעות שהגיעו לישראל בחמש-שש השנים האחרונות, 2% בלבד מתוך כל העוגה הזאת זה השקעות של זרים במגזר השקלי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כשרואים תנועות הון רבות למדינת ישראל, חשוב למצוא את הדיאגנוזה מאיפה זה ולמה זה בא.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כאן רואים שהרוב שם הוא להשקעות ריאליות ולהשקעות שאינן קשורות לאותם פערי ריביות.
ישראל כץ: 29% הם גם השקעה במניות הבורסה בישראל?
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אלה לא פערי הריבית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אלה השקעות של זרים בישראל, חלק ישירות במפעל וחלק בניירות.
ישראל כץ: השקעה ישירה זה 26%.
ישראל כץ: אני שואל על ה- 29%.
מיקי ערן: יש 26% של השקעה ישירה, זה כולל את ההשקעות הישירות בחברות לא סחירות ובחברות ציבוריות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנה מוזיקת הרקע - איפה אנחנו נמצאים: יש את החלק הריאלי עם התחזיות, הסיכונים שנמצאים, האווירה הבינלאומית, תנועות ההון הבינלאומיות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסופו של דבר צריך לעשות איזושהי החלטה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אז באה המחלקה המוניטרית ואומרת שיש את יעד הביניים, שהוא יעד האינפלציה כי הוא יעד ביניים לצורך הצמיחה המתמשכת.
מאיר סוקולר: (הוצג שקף - מנגנון התמסורת של המדיניות המוניטרית) בסופו של דבר אכן צריך להחליט על ריבית של בנק ישראל, שהיא ריבית ה-Bench Mark.
מאיר סוקולר: הריבית הזאת הושגה באמצעות מנגנון התמסורת.
מאיר סוקולר: בצד ימין של הגרף שאתם רואים עתה יש את הכלים, תזכרו במיוחד את כלי המדיניות.
מאיר סוקולר: שמעתם מליאו ליידרמן על ערוץ הביקושים - לדוגמה, אם שיעור האבטלה גבוה יותר, כדי להשיג את אותו יעד אינפלציה, אפשר להסתפק ברמת מימון נמוכה יותר של ריבית.
מאיר סוקולר: שמעתם מסילביה פיטרמן על ערוץ שער החליפין.
מאיר סוקולר: אם ישנה רגיעה בשוק מטבע חוץ שמתבטאת בפרמיה נמוכה יותר, זה גם מסייע לקביעת הריבית.
מאיר סוקולר: שמעתם על תנועות ההון האכסוגניות.
מאיר סוקולר: ולבסוף יש עוד ערוץ והוא ערוץ השווקים הפיננסיים ועל כך אני אדבר, כי זה ערוץ מאוד חשוב.
מאיר סוקולר: אנחנו נמצאים בדו שיח עם השווקים הפיננסיים וזה מאוד עוזר לנו להפוך את המדיניות ליעילה יותר.
מאיר סוקולר: אחד האינדיקטורים שאנחנו מסתכלים עליהם בהתחלה זה איפה אנחנו נמצאים יחסית ליעדים.
מאיר סוקולר: אנחנו מסתכלים על שיעור האינפלציה.
מאיר סוקולר: כאן מדובר על שיעור האינפלציה ב- 12 החודשים הבאים ואתם יכולים לראות שיש התכנסות של האינפלציה כלפי מטה.
מאיר סוקולר: (הוצג שקף - יעד אינפלציה ואינפלציה בפועל) יש לנו מושג שנקרא "סביבת האינפלציה", שהוא מורכב גם מהאינפלציה בעבר וגם מהציפיות לאינפלציה.
מאיר סוקולר: אנחנו מנצלים את העובדה שבישראל יש גם איגרות חוב צמודות למדד, גם איגרות חוב לא צמודות.
מאיר סוקולר: לא מדובר על דברים שונים מאוד, חוץ מהעובדה שאגרת חוב אחת צמודה ואחת לא צמודה.
מאיר סוקולר: כנראה שהפער ביניהם נותן לנו איזשהו מושג על הציפיות לאינפלציה.
מאיר סוקולר: אנחנו ערים לכך שזה לא מספר טהור, אלא כולל בתוכו גם פרמיית סיכון.
מאיר סוקולר: אבל אנחנו משתמשים גם בתחזיות של הבנקים וחוזים מקצועיים.
מאיר סוקולר: דרך אגב, זו תעשייה שמתפתחת, ככל שהאינפלציה וההחלטות לגביה נעשות משמעותיות יותר.
מאיר סוקולר: מה השוק חושב על האינפלציה בעתיד זה בהחלט חומר שנכנס לשיקולים שלנו.
מאיר סוקולר: (הוצג שקף - הציפיות האינפלציוניות לשנה הקרובה) משתנה מרכזי נוסף שאנחנו מסתכלים עליו הוא כמובן אמצעי התשלום.
מאיר סוקולר: אם אמצעי התשלום מתפתחים בסדר גודל שתורם את יעד האינפלציה ואת התחזית לגבי הצמיחה של המשק, אנחנו מרוצים.
מאיר סוקולר: אם זה צומח לאט יותר, זה דוחף לכיוון של הפחתת ריבית, ולהפך.
מאיר סוקולר: (הוצג שקף - ריבית בנק ישראל, הציפיות האינפלציוניות והריבית הריאלית הצפויה) בסופו של דבר אנחנו קובעים את הריבית.
מאיר סוקולר: אנחנו קובעים את הריבית הנומינלית, שהיא ריבית בנק ישראל.
מאיר סוקולר: הקו השחור בשקף הוא ריבית הבנצ' מארק.
מאיר סוקולר: אנחנו לא שולטים על דבר אחר, אלא על הריבית הזאת.
מאיר סוקולר: הציפיות האינפלציוניות נקבעות על ידי הציבור והתוצאה היא הריבית הריאלית.
מאיר סוקולר: בנק ישראל לא קובע את הריבית הריאלית, הוא בוודאי משפיע עליה, אבל הציבור שותף לה.
מאיר סוקולר: הציבור מאמין לנו יותר, הריבית הריאלית יותר נמוכה.
מאיר סוקולר: מה קובע אם הוא מאמין לנו או לא, זה שורה של גורמים, ביניהם גם מה שיש בחוץ לארץ.
מאיר סוקולר: דובר על הריבית של בנק ישראל.
מאיר סוקולר: הכוונה היא לריבית שאנחנו מאפשרים לבנקים להפקיד אצלנו.
מאיר סוקולר: אנחנו שולטים על הריבית הזאת באמצעות שליטה על היקף הנזילות במשק.
מאיר סוקולר: בעבר היו לנו הלוואות מוניטריות, והבנקים כדי לעמוד בחובת הנזילות, שאומנם ירדה מאוד, אך עדיין קיימת, היו זקוקים לנו.
מאיר סוקולר: עכשיו ההלוואות המוניטריות הן שליליות, כלומר, הבנקים מפקידים אצלנו וכל יום אנחנו מחליטים מה אנחנו צריכים לעשות להיקף הפיקדונות, כדי לשמור על אותה ריבית של בנק ישראל.
מאיר סוקולר: הדבר העיקרי שמשפיע היום על מצב הנזילות, זה תקציב הממשלה.
מאיר סוקולר: הממשלה סופגת, יש מחסור בנזילות - אנחנו מקטינים את הפיקדונות.
מאיר סוקולר: הממשלה מזרימה, וזה קורה בדרך כלל בתחילת החודש, הנזילות גדלה - ואז אנחנו מגדילים את הפיקדונות.
מאיר סוקולר: זה הכל באותו חודש שנקרא "חודש נזילות".
מאיר סוקולר: כשאנחנו יושבים בישיבה היומית, כדי לקבוע את היקף המכרז, אנחנו כמובן מסתכלים על התקציב והתפתחות התקציב.
מאיר סוקולר: הנגיד הדגיש בתחילת דבריו שהתהליך הזה הוא חשוב, כי כך אנחנו צוברים אינפורמציה לגבי ההערכה שלנו איך הממשלה עומדת ביעדיה התקציביים.
אבשלום וילן: 6.4% זו הריבית הריאלית.
אבשלום וילן: איך זה באירופה?
מאיר סוקולר: זה תלוי.
מאיר סוקולר: הריבית כאן הרבה יותר גבוהה מאשר באירופה.
מאיר סוקולר: אני רוצה להזכיר שאנחנו עדיין נמצאים בתהליך של דיס-אינפלציה ומה שמשותף להרבה מאוד מדינות מערביות, זה שרואים שלוש תתי תקופות: תקופת האינפלציה הגבוהה עם ריביות ריאליות שליליות.
מאיר סוקולר: אחר כך תקופת הדיס-אינפלציה שאז יש ריביות ריאליות מאוד מאוד גבוהות, גם במשך תקופות לא קצרות.
מאיר סוקולר: אחר כך יש ריבית ריאלית נמוכה יותר, אבל גבוהה יותר מאשר בהתחלה.
מאיר סוקולר: מדינות אירופה כבר הגיעו לנחלה בתחום הזה, אנחנו מקווים מאוד שאנחנו מתקרבים לשם.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מה שהוצג עד כה היה משהו סכימתי לגבי החלטה חודשית אחת, איך היא משתלבת בעבודה הבין-מחלקתית ואיך היא משתלבת בהסתכלות קצרת הטווח וארוכת הטווח, כאשר בסופו של דבר הכל אינטראקטיבי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מה שחשוב פה הוא שהמחלקות הללו, כל אחת מהן, משתמשות ומייצרות את המידע העדכני ביותר לצורך ההחלטות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: חלק מהמידע הוא בן שעות או יום.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש פה מידע יום-יומי לגבי העסקאות בשווקים הפיננסיים, לגבי שערי חליפין ודברים מסוג זה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש פה מידע עם ריתמוס יותר מתמשך לגבי התמונה הריאלית של המשק, כי זה מאופי הדברים של הרכיבים השונים בשיירה הזאת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסופו של דבר הכל נכנס לדיון הזה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: (הוצג שקף - המוניטין הפיננסי והאינפלציה בישראל) אחד הדברים שקרה בשנים האחרונות הוא העובדה שחלק מהשופטים שלנו, שינה מקום.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במקום שזה יהיה רק האזרח והשוק הישראלי, זה הופך להיות השוק העולמי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם למשל נסת
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כל על מה קרה לדירוג של המשק הישראלי לאורך זמן, נוכל לראות על הצירים בשקף את האינפלציה, שהיא על הציר האופקי ואיזשהו אינדקס של המוניטין הפיננסי של המשק הישראלי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה לא מה שאנחנו מייצרים, אלא לוקחים כל מיני דירוגים שזרים מדרגים אותנו, והופכים אותם בסופו של דבר לאינדקס, שקוראים לו "מוניטין פיננסי".
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה מהאינסטיטושן אלינווסטור --- מה שאנחנו רואים פה זה דבר מאוד מעניין - בשנים שבהן האינפלציה בישראל היתה נמוכה יחסית, נקרא לזה שנות ה- 90, הדירוג או המוניטין הישראלי יותר גבוה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המוניטין הישראלי באותם שווקים עולמיים הגיעה לרמתה הגבוהה ביותר מאז שהתחיל הדירוג, דווקא בשנת 99', כי זו גם השנה שבה האינפלציה היא הנמוכה ביותר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אין פה מימד חד מימדי בלבד, של אינפלציה ודירוג, אבל הכל הולך ביחד.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הליברליזציה שננקטה שיפרה את הדירוג, השינויים המבניים והגברת התחרותיות שיפרו את הדירוג, כך גם הורדת האינפלציה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כולם כאחד מביאים בסופו של דבר לתמונה הזאת.
אבשלום וילן: מה זה 1 בציר שמצוייר בשקף?
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה אינדקס של דירוג.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לוקחים איזשהו אינדקס וקובעים לפיו.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לכן הגודל הכמותי פחות חשוב, ומה שיותר חשוב זה הכיוון - ככל שהאינפלציה יותר נמוכה כך האינדקס שמודד דירוג יותר גבוה.
דניאל גוטליב: 1 בציר הוא הממוצע העולמי של כל אותן המדינות שעושים לגביהן את הדירוג הזה.
דניאל גוטליב: מדובר ביותר מ- 100 מדינות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זאת אומרת, בשנה שאנחנו 1.3 ומעלה, אנחנו ב- 30% מעל הממוצע העולמי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בשנים כמו 86' שזו השנה שהיתה למחרת ההיפר אינפלציה הגדולה, היא השנה שבה הדירוג היה הנמוך ביותר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: (הוצג שקף - תקופת אינפלציה גבוהה) נקודה שניה, ושוב פעם היבט עולמי, שקשורה לרמתה של ריבית ריאלית בעולם.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם נסתכל לדוגמה על תקופה של אינפלציה גבוהה במדינות שונות, וכאן לקחנו מדינות עם אינפלציה גבוהה מאוד, אנחנו רואים שהריביות הריאליות באותן מדינות היו נמוכות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לדוגמה, במדינת ישראל הריבית היתה קרובה ל- 0.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם ישנה מסקנה מתוך זה היא שריביות ריאליות מאוד נמוכות, הולכות עם אינפלציה מאוד גבוהה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כך זה נראה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: (הוצג שקף - תקופת דיס-אינפלציה) לעומת זאת, כאשר ישנן מדינות שרצו להוריד את האינפלציה, על מנת להגיע לאיזושהי מטרה, אותן מדינות באותן תקופות, כל אחת בתקופה אחרת, הריבית הריאלית הממוצעת בהן היתה כפי שהיא נראית בשקף.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הממוצע שלהן היה בסביבות 6.5% או קצת יותר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: באותן מדינות, בתקופת הדיס-אינפלציה, כל אחת בתקופה אחרת, חלק עשו את זה בשנות ה- 70, חלק בשנות ה- 80 וחלק בשנות ה- 90 .
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מדינת ישראל מצויה בתקופה של הדיס-אינפלציה, תקופה שלא חורגת לא באורכה ולא ברמת הריבית הריאלית מזו שמקובלת למדינות בפאזה הזאת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כאשר מגיעים אל המנוחה והנחלה, אותן מדינות, לאחר זמן, כשהגיעו לאינפלציה נמוכה כמו שזה עכשיו 2% לשנה, גם שם הריביות הריאליות ירדו באופן משמעותי.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הממוצע שלהן בתקופת האינפלציה הנמוכה היה בסביבות 4%, חלק מהן עם אינפלציה מאוד מאוד נמוכה, כמו ארצות הברית, שגם בה יש ריבית ריאלית מאוד נמוכה.
ויצמן שירי: בגרף הקודם היתה אינפלציה של 8% וריבית ריאלית של 6.5%, היום אנחנו באינפלציה של כ- 3%.
ויצמן שירי: אם כך היית צריך להוריד את הריבית בהתאם.
ויצמן שירי: זה הפער שמביא את כולם לבוא בטענה על כך שהריבית מאוד גבוהה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לא במקרה כתוב ב - foot note שמשך הזמן הממוצע של תקופת דיס-אינפלציה הוא כארבע שנים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה תהליך לא קצר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בחודשים האחרונים אנחנו ברמת אינפלציה שאתה מציין, אך אם היינו נפגשים בנובמבר אשתקד היית רואה שהאינפלציה היא כ- 10%.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במילים אחרות, כשרוצים למדוד את הטמפרטורה של אותו חולה, זו תהיה הסתכלות מאוד קצרת טווח אם יסתכלו על מדד חודשי או על מדד של חצי שנה, כדי להעריך מהי סביבת האינפלציה.
ויצמן שירי: בגרף הקודם שהראתם, דווקא בנובמבר 98', הפער בין האינפלציה לבין הריבית הוא הרבה יותר נמוך ממה שהיום.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בנובמבר 98' היינו בסדרה של שלושה מדדים של 1.5%, 3%, ולמעלה מ- 1%, שהסתכמו בכ- 6% בשלושת החודשים הללו.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כמובן שהיתה סכנה אמיתית להאצה באינפלציה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם היינו יושבים אז לא היית אומר שאנחנו בסביבה של 3%.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: סביבת אינפלציה זה משהו שצריך להימדד תקופה יותר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לשאלה מה רמת הריבית הממוצעת בתקופות של דיס-אינפלציה - אנחנו לא חורגים באופן משמעותי ואנחנו גם לא יכולים לחרוג, כי ברגע שהורדת את החומה, קשה מאוד לשמר סטייה מחוק כלים שלובים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה אנחנו לא נוכל לשמור זמן רב מדיי חריגות בכל המובנים, כולל בנורמות של האינפלציה וכד'.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במסגרת הזאת אני רוצה לומר דבר מאוד מעניין שקרה, וגב' סילביה פיטרמן הדגישה אותו.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בעבר, כאשר חל שינוי בשער חליפין, כלפי מעלה או כלפי מטה, בדרך כלל זה לא היה כלפי מטה, כאשר חל שינוי בשער חליפין, מיד האינפלציה הדביקה אותו באותה מידה ויצא שכרנו בהפסדנו.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מי שרצה פיחות, רצה את זה מסיבות טובות מבחינתו, כי הוא דיבר על רווחיות והוא רצה פיחות ריאלי שנשחק לו כאילו לא היה, "ולא נודע כי בה אל קרבו", כי האינפלציה שחקה תמיד את הפיחות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מה שקרה בתקופה הזאת, וזה מהפך דרמטי בתהליכים שקורים, זה ששינויים בשער חליפין לא מתרגמים את עצמם בצורה כה מהירה וכה מלאה לשינויים באינפלציה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחת הסיבות היא האמינות של משטר יעדי האינפלציה, שהשווקים יודעים שאם אני אעלה את המחירים בגלל שינוי שער חליפין, הצרכן לא יבוא אליי , כי המתחרה שלי לא יעשה את זה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אני מתכוון גם למתחרה בארץ וגם מחו"ל.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה יצרנו למעשה שווקים יותר בריאים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש שוק מטבע חוץ שמתפקד כשוק מטבע חוץ, יש שוק המוצרים והשירותים שקובע את המחירים המקומיים ושמתפקד באופן נפרד, כל אחד עם שיקוליו הוא.
אבשלום וילן: במשק מקורר זה נכון, הבעיה שכל הניתוח שלך מובן מאליו בהנחת היסוד שאנחנו עדיין לא בצמיחה בקצב שרוצים.
אבשלום וילן: אתה רואה את זה בשערי הריבית ובכל הפרמטרים.
אבשלום וילן: אז גם הפיחות הריאלי יותר עובד.
אבשלום וילן: השאלה מה יקרה אם אתה עולה באחוזי צמיחה ואז איך מבססים את זה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: באופן בסיסי, כמובן שתמונת מצב המשק היא רקע מאוד חשוב לכל הדברים שאנחנו אומרים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אבל ככל שמצב המשק יותר ממותן כך גם את אותם יעדים אפשר להשיג במדיניות פחות מרסנת, וגם ההיפך הוא הנכון.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: נקודה נוספת, שמאוד חשובה וקשורה לדברים שאמר ליאו ליידרמן - אם אתה מסתכל, לפחות בנתונים או באינדיקציות האחרונות, אנחנו רואים סימנים מסוימים של התאוששות, והם כל פעם מתחזקים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו לא נרצה לצאת בראשי חוצות ולומר את זה, אבל יש בהחלט על מה להסתכל בתקווה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו לא רואים, ואני מקווה שלא נראה, את הדבר שמתחייב לכאורה בתחומי המחירים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בארצות הברית היתה תקופה ארוכה שגם זה היווה הפתעה מאוד גדולה - משק שצמח מאוד מהר והדהים את כל האנליסטים איפה הלחצים בתחום השכר והמחירים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: התחילו אפילו לפתח תיאוריות חדשות לגבי הקשר בין רמת פעילות שכר ומחירים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: נושא האיתנות הפיננסית: אחד הדברים החשובים ביותר שגם מתבטא בעולם ואצלנו, זה החשיבות של האיתנות הפיננסית בכל מעשה המרכבה הזה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ולכן חשובה שמירת האיתנות הפיננסית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כשאנחנו רואים שהדירוג של מדדי הסיכון של המשק הישראלי מראים שמתייחסים אלינו כמשק שאיננו שייך לקלאסה של המסוכנים, דבר חשוב מאוד, כי זה אומר שעלות גיוס ההון שלנו בעולם היא לטובתנו, אבל גם האתגר לשמר זאת משקף את זה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה גם מתבטא בדיאגרמות שמיקי ערן הראתה לגבי מה דרגת החשיפה, מי הלווים ומי המלווים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו בעולם של ניהול סיכונים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנן החברות הגדולות שכנראה יותר קל להן להתמודד בניהול סיכונים וכיסויים במנגנוני הגנה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחד הדברים שפעלו רבות בתקופה האחרונה, זה גם היערכות עם המגזר העסקי בהצגה להם איך הם יכולים לנהל את הסיכונים שלהם ולקנות מכשירי הגנה מצד אחד, וגם הובלת הליברליזציה ודה-רגולציה שתאפשר למי שכן רוצה לנהל את הסיכונים נכון, להתמודד עם זה בצורה הנכונה.
אלי גולדשמידט: איך הניווט בין קביעת גובה הריבית לבין השליטה על שוק מטבע חוץ?
אלי גולדשמידט: יש איזושהי תחושה שאחד הפרמטרים המרכזיים ברתיעה להורדת ריבית בצורה מהירה יותר, זה איזושהי התפרצות של שער החליפין.
אלי גולדשמידט: לפי הסקירה הזאת, כל מה שקורה בעקבות ה-Arbitrage , ההיצע בין השקל לבין הדולר, כמובן גובה הריבית הוא בהיקף כל כך קטן ביחס לסל ההשקעות במשק, למה החשש מזה?
מיקי ערן: זה רק של תושבי חוץ.
אלי גולדשמידט: יש תחושה שזה הדבר שעוצר הכי הרבה, פחות מהחשש ממדיניות ממשלה ומדיניות של תקציב פחות מרוסן.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אתה צודק.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מתמיד, כשהסתכלנו בקונטרוברסיה לגבי הר השקלים, אנחנו לא ראינו במושג הזה כדבר המאיים ביותר שאנחנו רואים בו תופעה שלילית כשלעצמה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אמרנו שבעולם שבו הכבישים מאוד רחבים והתנועה יכולה להיות מהירה, זה אומר שאנחנו צריכים לנהל מדיניות מאוד אחראית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ואז לא צריכה להיות סכנה בלתי סבירה בכך שאזרחים ישראלים וזרים מחליטים להחזיק את הנכסים שלהם או את ההתחייבויות שלהם במונחים של המטבע המקומי שלנו, קרי השקלים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: עם זאת, מהי המשמעות האופרטיבית של זהירות?
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ההשלכה היא שכאשר אנחנו מחליטים להגיע מנקודה א' לנקודה ב', או שאנחנו חושבים שאפשר להגיע, הצעדים עצמם יהיו קטנים יחסית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מדוע?
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כי כשאתה עושה איזשהו צעד, כמו הורדת ריבית, אתה בעצם עושה שני דברים: משנה את הריבית וגם נותן מסר לשווקים לגבי מה קורה ולאן אתה הולך.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה הדיאלוג עם השווקים שמאיר סוקולר דיבר עליו.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם עושים צעד שיכול להיות קצת גבוה מדיי, זה יכול לתת דרך מנגנון הציפיות מסר מטעה שיכול להביס אותנו.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ההתייחסות שלנו בפרספקטיבת הזמן היא כזו שאנחנו מאמינים שבסופו של דבר, אנשי עסקים אמיתיים לא מסתכלים על המדד או הנתון או הריבית החודשית כמשהו בודד.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הם מסתכלים על מגמה יותר ארוכת טווח, כי זה מה שמנחה אותם - השקעות ארוכות טווח.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה לנו חשוב לשמר להם את היציבות בדרך ואנחנו מאמינים שכאשר הדרך ברורה, הקצב שאתה הולך עליו הוא פחות מעכב ופחות מפריע.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הדרך היא ברורה במובן הבסיסי ובגרף האחרון שהראנו, ראינו שכאשר האינפלציה מאוד נמוכה, כמו בעולם, שם גם הריביות מתאימות את עצמן לאותו דבר.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם למשל הכנסת או הממשלה תגיד: זה היעד הסופי שלנו, אנחנו רוצים להגיע ליציבות מחירים, כפי שמוגדרת במדינות מתועשות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם זה יוגדר כיעד עבורנו, אז בעצם, באופן סמוי, כבר אפשר לנחש מה תהיה הריבית באותו יעד.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם היעד הזה הוא גם אמין, אז אותם משקיעים שמסתכלים על כמה שנים קדימה, כבר יגיבו היום בהשקעות, אם הם מאמינים שהריביות באותו יעד, תהיינה כפי שתהיינה בעולם.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה, זה הדיאלוג עם השווקים.
עופר חוגי: אני מבקש לשאול מספר שאלות.
עופר חוגי: בנושא הפיקוח על הבנקים - אני מבקש לדעת אם לא כדאי, בגלל הרווחים הגדולים של הבנקים, להוריד את מתח הרווחים שלהם.
עופר חוגי: ראינו מצב של קרטל מסוים בין הגופים הכלכליים במשק ברגע שיוצאים להפרטה.
עופר חוגי: מה הכלים שבנק ישראל לקח לעצמו כדי שלא יהיה קרטל שיגרום לזעזועים בתוך המשק.
עופר חוגי: לגבי מכירת מטבע חוץ בבנקים.
עופר חוגי: העמלות שהבנקים גובים היום מאוד גבוהות לעומת המחירים בבנקים בארצות הברית.
עופר חוגי: האם לא הגיע הזמן לאפשר לגופים מוסדיים בחוץ לארץ לפתוח סניפי בנקים בארץ, כדי שהעמלות לא תהיינה גבוהות?
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כשתיארנו את מכלול הפעילויות של בנק ישראל, אמרנו שהיום נתמקד בפעילות מאוד מסוימת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כמובן שיש לנו את הפיקוח על הבנקים שחשוב ביותר לכמה היבטים, בעיקר לנושא היציבות של המערכת הבנקאית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: דרך אגב, המפקח נמצא עכשיו בוועדת המדע של הכנסת, שם יש דיון על באג 2000.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: האמירות שלך לגבי הקרטל, העמלות והתחרותיות שזורות זה בזה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: פעלנו רבות ונרצה לפעול רבות ככל האפשר להגברת התחרותיות במערכת.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחת התרומות הגדולות להגברת תחרותיות במשק היא דרך שני רכיבים: הדה-רגולציה ותחרות מבחוץ.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אני לא רוצה להתייחס לשאלה אם העמלות בחו"ל באמת יותר נמוכות או יותר גבוהות, אלא לומר שאחת הסיבות לכך שאנחנו הבענו שביעות רצון מתוכניות פתיחה של סניף גדול זר בארץ, היא לא בגלל שאנחנו דואגים למאזן של הבנק הגדול, אלא זה אחד המנגנונים לתת לאזרח הישראלי עוד אופציות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה דבר שהוא תמיד טוב.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לגבי הקרטל שציינת שקיים, אני לא רוצה לומר אם יש או אין, אני לא מאמין שיש, אבל באופן עקרוני - עוד שחקנים, זה יותר טוב.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה, זאת הדרך היעילה יותר.
ד” דוד קליין: לגבי עמלות במטבע חוץ, אני רוצה לומר שאנחנו במשך שבע השנים האחרונות עודדנו מאוד את מה שקוראים בשפת העם "חלפנים", ולפתח שירותים לציבור שמתחרים לבנקים ברכישה של מטבע חוץ ושירותים דומים.
ד” דוד קליין: במובן הזה, התחרות במערכת התחזקה.
מאיר סוקולר: לגבי הקשר בין שער החליפין והמחירים - אני חושב שגם לאחר שנתאושש יש סיכוי שמה שהיה בעבר הוא לא מה שיהיה בעתיד.
מאיר סוקולר: בעבר היו לנו בדרך כלל פיחותים יזומים.
מאיר סוקולר: בעברית, בניגוד לאנגלית, אין הבחנה בין פיחות יזום -devaluation לפיחות של השוק שנקרא depreciation.
מאיר סוקולר: זאת אותה מילה - פיחות.
מאיר סוקולר: כאשר היה אצלנו פיחות יזום זאת היתה דרך לעשות קורדינציה ולעלות מחירים.
מאיר סוקולר: המצב שונה לחלוטין כאשר אנחנו לא מתערבים בשוק מטבע חוץ.
מאיר סוקולר: האסטרטגיה שלנו שלא להתערב בתחום מטבע חוץ, נותנת גם פירות בתחום הזה, כי יש עלות להתאים את המחירים כאשר מעלים את המחיר.
מאיר סוקולר: כאשר שער החליפין עולה, אבל למחרת כולם יודעים שהוא גם יכול לרדת, זה תוצאה של שווקים ולא תוצאה של גורם אדמיניסטרטיבי.
אבשלום וילן: אני חושב שגם ההצגה פה ובעיקר איך שהתנהגתם בתקופת המשבר באוקטובר שנה שעברה, זה בהחלט עבודה מקצועית, שלי באופן אישי יש את מלוא ההערכה.
אבשלום וילן: עובדה היא שהצלחתם לייצב את המשק במהירות על רקע של עצות מכל הכיוונים להתערבות.
אבשלום וילן: בעצם במנגנון מאוד זהיר נתתם לשוק לבצע את הוויסות.
אבשלום וילן: אני חושב שבמבחן העליון, שעכשיו אנחנו בתחילת היציאה לעבר צמיחה, יש גם מחיר למדיניות המרסנת שנקטתם.
ויצמן שירי: איזה כלים יש לבנק ישראל לגבי הפיקוח על הבעלויות על הבנקים?
ויצמן שירי: יש בנקים שאחרי ההפרטה שלהם, אנשים מסוימים קיבלו שליטה על הבנקים.
ויצמן שירי: לפעמים קורה מצב שאותה שליטה היא במקרים מסוימים אפילו 10% מההון העצמי של הבנק והם נותנים ללווה יחיד סכומים שהם פי 2 ופי 3 מההון העצמי שהם הביאו מהבית.
ויצמן שירי: מה הכלים שיש לכם כדי לפקח על הדבר הזה?
ויצמן שירי: אמנם בסופו של דבר אתם בעד פיזור, אבל צריך גם לפזר את הסיכון, כדי למנוע מקרים שבנקים, על פי שיקול דעת כזה או אחר, נותנים מימון לכל מיני גורמים.
ד"ר דוד קליין: הכללים שנקבעים אצלנו בתחום הזה על ידי הפיקוח על הבנקים נשאבים מכללים שמקובלים בעולם.
ד"ר דוד קליין: יש נורמות בינלאומיות מקובלות לשיעור ההון העצמי, שבנק יכול להעמיד כהלוואה ללווה בודד או לקבוצת לווים.
ד"ר דוד קליין: הכללים האלה נשמרים גם אצלנו והם מתעדכנים מפעם לפעם.
ד"ר דוד קליין: בתקופה שראינו השתלטויות באמצעות מינוף לאשראים גדולים, המפקח על הבנקים התערב והסדיר בצורות שונות את העניין הזה.
ד"ר דוד קליין: הנושא הזה נמצא במעקב - מצד אחד לא רוצים להתערב יותר מדיי בשיקולים העסקיים של הבנקים, כי לא היינו רוצים להעביר את קבלת ההחלטות הבנקאיות אלינו, אך מצד שני אנחנו דואגים ליציבות הבנקים, כך שלמרות האשראים האלה, היציבות שלהם לא תיפגע.
ויצמן שירי: יש לכם את הכלים לקבוע עובדות?
ד"ר דוד קליין: יש מעקב קבוע ומדי פעם יש התאמה של ההסדרים השונים של הפיקוח על הבנקים לנסיבות המשתנות.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: חלק מהנורמות בעצם שייכות לקליפיקציה בינלאומית.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנו גוף שקוראים לו BIS - Bank of international settlements , זה גוף שיושב בבאזל והוא הבנק המרכזי של הבנקים המרכזיים.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: שם נקבעות כל מיני נורמות, כולל למשל לקשר בין בנק ישראל לבין מפקחים בחו"ל, כאשר יש בנקים זרים שנכנסים לפה.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש מה שקרוי הקונקורדנט של באזל.
נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מבחינת היציבות, יש שם ועדה עומדת שכל הזמן בוחנת את הדברים ולאור המשברים האחרונים ברוסיה ובמקומות אחרים, שוב פעם בחנו את השאלה איך לחשב את מה שקרוי "יחס ההון המזערי", אם הלוואה למדינה מסוימת צריכה להיות כאותו ערך הוני כמו הלוואה למדינה אחרת, או אם צריך לשקלל זאת.