GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: הסעיף הראשון בסדר היום: צו מס בולים על מסמכים (שינוי תוספת א' וב' לחוק).
אלי גולדשמידט: לפני שנתחיל את הדיון בנושא שעל סדר יומנו אני מבקש לציין כי יש שני נושאים שהוועדה תטפל בהם בשבוע הבא.
אלי גולדשמידט: ראשית, אני רוצה להביא את כל נושא הביטוח והרפורמה בביטוח לדיון בישיבת הוועדה שתתקיים ביום ראשון.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לשמוע את מנכ"ל "אבנר" ואת הגב' ציפי סמט, כדי להבין מה הן התכניות שלהם.
אלי גולדשמידט: בעקבות דיון שהתקיים אתמול במליאה בנושא הנכים, תוקם ועדה משותפת לוועדת העבודה והרווחה ולוועדת הכספים ונקיים דיון.
אלי גולדשמידט: השר שוחט אמור לתת איזושהי החלטה בנושא הנכים במהלך השבוע הבא.
אלי גולדשמידט: אני מקווה שנתכנס לאחר ההחלטה כדי שיהיה לנו על מה לדון.
שלום שמחון: למה לא להתכנס לפני שתתקבל החלטה?
שלום שמחון: לפני שיש החלטה אפשר ללחוץ אותו.
אלי גולדשמידט: ההחלטה שנתקבלה אתמול בכנסת היתה שהוועדה המשותפת תוקם תוך שבוע ימים.
אלי גולדשמידט: נעבור עתה לנושא שעל סדר יומנו.
אלי גולדשמידט: גב' אלדר, בבקשה.
ט' אלדר: צו מס בולים שאנחנו מבקשים לתקן כולל בעצם שלושה תיקונים עיקריים.
ט' אלדר: תיקון אחד הוא תיקון טכני.
ט' אלדר: העברנו לא מזמן תיקון שכרוך בשוק המשני של המשכנתאות.
ט' אלדר: העברנו תיקון למס בולים שאיפשר הנפקות בשוק המשני למשכנתאות, בפטור ממס בולים.
ט' אלדר: זה היה בערך לפני 3-4 חודשים.
אלי גולדשמידט: אבל עוד אין שוק.
ט' אלדר: עוד אין שוק.
ס' אלחנני: תיכף תשמעו שיש בעיה עם מס בולים.
ט' אלדר: לא.
ט' אלדר: גב' אלחנני, הבעיה עם מס בולים נגמרה.
ט' אלדר: אנחנו העברנו תיקון לחוק.
ס' אלחנני: מתי?
ט' אלדר: לפני כ-3-4 חודשים.
ט' אלדר: אנחנו הראשונים שהעברנו את התיקון.
ט' אלדר: מס בולים תוקן ומאפשר היום שוק משני למשכנתאות.
אברהם הירשזון: מתי אמור להיות השוק הזה?
קריאה: מהר מאד.
ט' אלדר: יש הצעת חוק, במסגרת חוק ההסדרים.
מאיר שטרית: אני העברתי בכנסת הקודמת הצעת חוק בנושא בקריאה טרומית ובקריאה ראשונה.
ט' אלדר: יש פה תיקון טכני לתיקון שבוצע.
ט' אלדר: היתה טעות באחת ההגדרות ואנחנו מתקנים אותה.
ט' אלדר: זה סוג תיקון אחד.
ט' אלדר: מדובר בסעיף 2(1)(ב) ו-(ג), איגרת חוב מגובה משכנתא והלוואה מגובה משכנתא.
ט' אלדר: בסעיף קטן (ב) הנוסח שמופיע פה איננו נכון ואנחנו מבקשים שיהיה כתוב כך: בהגדרת "איגרת חוב מגובה במשכנתא" בפסקה (2), המלים "לרכישת דיור שנתן תאגיד בנקאי שהוא מלווה" יימחקו.
ט' אלדר: פה אנחנו לא עושים שינוי מהותי, אלא רק שינוי שמבהיר את הדברים.
ט' אלדר: היתה לנו טעות בניסוח הקודם ואנחנו מבקשים לתקן זאת.
ט' אלדר: הדבר הבא נוגע לסעיף 1.
ט' אלדר: כאן מדובר בהתאמה של חוק מס בולים לשני חוקים שהם הרבה יותר חדשים ושונים והם: חוק ניירות ערך ופקודת החברות.
ט' אלדר: מדובר בשני מישורים: במישור של הגדרה של איגרת חוב ובמישור של ההגדרה של חברה.
ט' אלדר: היום, בגלל ההפנייה לפקודת החברות בנוסח הישן, התוצאה היא שכדי שאיגרות חוב תיכנסנה להגדרה של איגרת חוב בחוק מס בולים, הן צריכות להיות איגרות חוב שיש כנגדן שיעבוד, כלומר שהן מובטחות באיזשהו שיעבוד.
ט' אלדר: היום חוק ניירות ערך מאפשר להנפיק איגרות חוב שלא משועבדות ואין בטוחה כנגדן ואנחנו מבקשים להכניס הגדרה של איגרת חוב שמקורה בחוק ניירות ערך.
ט' אלדר: ואנחנו מבקשים לכלול את ההגדרה פה במקום מה שהיה קודם.
אלי גולדשמידט: זאת אומרת שאתם מרחיבים את תחולת מס בולים גם על איגרות חוב שלא מובטחות בשיעבוד.
ס' אלחנני: האם היתה פרצת מס קודם?
ט' אלדר: כן.
גב' י. אביר: בסכום השיעבוד כותבים שקל אחד וזהו זה.
גב' י. אביר: זאת כדי לעמוד בדרישה הפורמלית של פקודת החברות.
מאיר שטרית: האם על הנפקה של איגרת חוב עם בטוחה משלמים 0.4% או 1%?
ט' אלדר: כשמדובר באיגרת חוב עם בטוחה משלמים אחוז, וכשמדובר באיגרת חוב שלא עם בטוחה משלים רק 0.4%, כי הם רואים זאת כהסכם.
מאיר שטרית: ועל כן אתם מציעים לעשות את ההשוואה?
מאיר שטרית: האם בהשוואה מדובר על אחוז אחד לכולם, או על 0.4%?
ט' אלדר: מדובר על אחוז אחד לכולם.
ט' אלדר: היום כשמדובר באיגרת חוב משועבדת עם בטוחה זה אחוז אחד.
ט' אלדר: לאחרים זה 0.4%.
ט' אלדר: אנחנו רוצים שיוטל אחוז אחד על כולם.
מאיר שטרית: כמה כסף זה מוסיף לאוצר המדינה?
קריאה: לדעתי, אין לזה הרבה משמעות.
מאיר שטרית: האם באמת אי-אפשר למצוא סעיף אחר באיזשהו מס אחר ולבטל את המס הזה?
מאיר שטרית: ביטלו את זה ב-1993 ואחר-כך ביטלו את הביטול של 1994.
מאיר שטרית: אי-אפשר למצוא סעיף אחר להכנסות?
ט' אלדר: מדובר בהרבה כסף.
ט' אלדר: מדובר ב-800 מיליון שקל.
א' שניידר: שני פקידים מטפלים בנושא.
מאיר שטרית: אני יכול לציין עוד הרבה שיטות איך לגבות הרבה מאד כסף.
מאיר שטרית: השאלה היא אם אי-אפשר למצוא דרך אחרת לגביית הכסף הזה, המסתכם ב-800 מיליון שקל.
ט' אלדר: זו שאלה שחוזרת על עצמה כל פעם שאנחנו מביאים תיקון לחוק מס בולים.
ט' אלדר: גם התשובה חוזרת על עצמה.
ט' אלדר: הבעיה היא שמדובר בהכנסות בהיקף של 800 מיליון שקל.
לימור לבנת: הגשש החיוור כבר דיבר על "מלווה עננים".
ט' אלדר: אין היום מקור להחליף את ה-800 מיליון שקל.
מאיר שטרית: ממילא מעלים את מחירי הדלק כל שבוע.
מאיר שטרית: תעלו את המחירים בעוד חצי אחוז וגמרנו.
מאיר שטרית: תעלו את המס על הסיגריות בחצי אחוז ותורידו את מס בולים.
מאיר שטרית: כל מסכן שעושה כל דבר צריך לשלם מס בולים.
אלי גולדשמידט: זה לא בדיוק מסכנים.
אלי גולדשמידט: זה לא מס של מסכנים.
ט' אלדר: את המסכנים אנחנו פוטרים בדרך כלל.
ט' אלדר: הבעיה היא הסיבוך שבחוק.
אלי גולדשמידט: גב' אנה שניידר, בבקשה.
א' שניידר: בקטע הזה אני לא בקיאה בחוק החברות החדשות, אבל האם לקחתם בחשבון את חוק החברות החדש?
ט' אלדר: כן, כן.
ט' אלדר: לקחנו בחשבון שני דברים מחוק החברות החדש.
ט' אלדר: התיקון השני, המהותי בהקשר הזה, הוא בהגדרה של חברה.
ט' אלדר: פה באמת אנחנו מתייחסים לחוק החברות החדש.
ט' אלדר: יש בתיקון הזה הרחבה במידה מסויימת לחברות חוץ, זאת אומרת לחברות מחו"ל שמנפיקות אגרות חוב בישראל, כי אנחנו לא חושבים שצריך להיות הבדל בינן לבין חברות ישראליות שמנפיקות אגרות חוב בארץ.
ט' אלדר: אנחנו מכניסים אותן בתוך ההגדרה של חברה ומחייבים אותן במס בולים על הנפקות של אגרות חוב כמו כל חברה ישראלית אחרת.
ט' אלדר: זה תיקון לעומת המצב הקיים.
ט' אלדר: המצב הקיים נוגע רק לחברה היושבת בישראל ומנפיקה בארץ אגרות חוץ.
ט' אלדר: כאן אנחנו כוללים גם חברות חוץ.
מאיר שטרית: איזה חברות חוץ הנפיקו בארץ אגרות חוב השנה?
י' אביר: חברת גזית, למשל.
י' אביר: זו חברה שלא רשומה בישראל.
י' אביר: היא באה בטענה: אני לא מנפיקה איגרת חוב כמשמעותה בפקודת החברות, ופקודת החברות מפנה רק לחברה שרשומה בישראל.
י' אביר: לכן, היא שילמה לנו על ההנפקה 0.4% במקום אחוז אחד.
י' אביר: לכן, הגדרת איגרת חוב תתייחס גם לחברה שלא רשומה בישראל, גם לחברה שרשומה בישראל, גם אם יש שיעבוד וגם אם אין שיעבוד, כפי שזה קיים בחוק ניירות ערך.
מאיר שטרית: האם יש משמעות כספית לתוספת הזאת?
ט' אלדר: תלוי כמה ינפיקו.
אלי גולדשמידט: זה תלוי בהיקף הצמיחה שיהיה פה.
מאיר שטרית: מה הן ההשפעות של כל השינויים האלה?
ט' אלדר: אנחנו לא יכולים להעריך בשלב הזה את ההשפעות של השינויים האלה.
ט' אלדר: אנחנו לא יודעים כמה ינפיקו בארץ.
א' שניידר: מה היה המצב לגבי איגרת חוב של אגודה שיתופית?
ט' אלדר: אגודה שיתופית לא היתה בהגדרה.
י' אביר: ראשית, בחוק ניירות ערך ישנה אגודה שיתופית בהגדרת חברה.
י' אביר: היות שאגרות החוב שלנו הן משני סוגים, בין בסדרות ובין בלא סדרות, יש גם עניין של שיעבוד בבנק וכו'.
י' אביר: אם תסתכלי על הסעיף בפקודת החברות שדן באיגרת חוב תמצאי שגם שם יש אגודה שיתופית.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לשאול שאלה על הנושא של איגרת חוב מבוטחת בשיעבוד.
אלי גולדשמידט: יש כאן בעיה שעשו פירצה.
אלי גולדשמידט: הרי הרעיון הכללי הוא שאיגרת חוב שלא מובטחת בשיעבוד צריכה לשלם 0.4%.
אלי גולדשמידט: זה הרעיון הבסיסי.
אלי גולדשמידט: היום אתם אומרים שבגלל שניסו להתחכם, דרך שקל שיעבוד וכדומה, אתם רוצים להחיל זאת על הכל.
אלי גולדשמידט: למה שלא תגדירו שרק במקרה שרמת הבטוחה היא לפחות בשווי ערך איגרת החוב אז יוטל מס בולים?
אלי גולדשמידט: אז לא יעשו את הפיקציות האלה.
י' אביר: אבל זה לא התפקיד שלנו לטפל בפיקציות.
ט' אלדר: נהגנו כאן לפי חוק ניירות ערך.
אלי גולדשמידט: אם עשיתם אבחנה מהותית שאומרת שאיגרת חוב שלא מובטחת בשיעבוד פטורה –
ט' אלדר: לא אמרנו זאת.
ט' אלדר: היא לא פטורה.
ט' אלדר: עליה משלמים 0.4%.
אלי גולדשמידט: משלמים עליה 0.4%.
אלי גולדשמידט: זה המצב היום שהיה לו היגיון מסויים.
אלי גולדשמידט: ההיגיון לא השתנה.
ט' אלדר: לא היה לו היגיון.
ט' אלדר: מה שקרה הוא שהחוק הקיים היפנה לפקודת החברות.
ט' אלדר: בהיסטוריה פקודת החברות חייבה את השיעבוד כחלק מהנפקת איגרת החוב.
ט' אלדר: פקודת החברות החדשה לא תחייב זאת.
ט' אלדר: מה שעשו באמת זה פיקציה של שיעבוד של שקל אחד.
אלי גולדשמידט: השתכנעתי.
שלום שמחון: איך מתחלק הסכום של ה-800 מיליון שקל?
שלום שמחון: מי משלם יותר?
שלום שמחון: מאיפה באות ההכנסות?
ט' אלדר: חלק גדול ממס הבולים מגיע מהבנקים, ולא רק מהבנקים למשכנתאות.
ט' אלדר: משלמים את המס על הסכמי הלוואה בכלל, על מכירות של רכבים, על הסכמים גדולים וכו'.
י' אביר: רוב הכסף בא מהקצאות.
ט' אלדר: חלק מהכסף בא מרישומים ברשם החברות, מהקצאות של מניות וכו'.
ט' אלדר: מדובר בכל מה שמחייב רישום פורמלי.
שלום שמחון: האם יש מי שמחזיק את הנתונים האלה?
מאיר שטרית: יש פה את רשימת הפטורים.
אברהם הירשזון: האם אפשר להביא את הרשימה ולומר איך זה מתחלק?
ט' אלדר: אפשר להביא.
אלי גולדשמידט: כן, אבל התיקונים פה הם תיקונים טכניים.
אלי גולדשמידט: גב' אלחנני, בבקשה.
ס' אלחנני: בעקבות כל השאלות שידעתי שתתעוררנה היום חילקתי לכם תסקיר שמפרט את ההתפתחויות ההיסטוריות ואת חלקן של ועדות כספים קודמות בניסיונות לבטל את מס בולים ואי-הביטול של מס בולים.
ס' אלחנני: לחבר הכנסת מאיר שטרית היה חלק בדברים.
ס' אלחנני: המרכיב העיקרי הוא בכך שכל אחד שיודע להסתדר מסדר לעצמו פטור.
ס' אלחנני: תסתכלו על רשימת הפטורים.
ס' אלחנני: אני כבר לא מחלקת אותה יותר, כי חבל לי על יערות העד באמזונס שייצרו כל-כך הרבה נייר בשביל לשכפל את רשימת הפטורים ממס בולים.
ס' אלחנני: דבר שני – אין לי מה להגיד על הפנייה, כיוון שהיא בסך הכל עושה סדר.
ס' אלחנני: מדובר בתיקונים טכניים ולכן אי-אפשר להתנגד לפנייה.
ס' אלחנני: צריך רק לחשוב על המהות של המס ואני מניחה שבמסגרת הרפורמה הכללית במס הנושא יידון.
ס' אלחנני: יש לשים לב לכך שתאריך התחולה של הצו הזה הוא 30 יום לאחר יום פרסומו.
ס' אלחנני: יום הפרסום הוא פונקציה של מה שקורה במדפיס הממשלתי.
ס' אלחנני: זו יכולה להיות בעיה, כי פה אתה נותן הטבה שתחול רק לאחר יום הפרסום.
ס' אלחנני: אם מישהו כבר צריך להנפיק, או הנפיק, תן לו כבר את ההטבה.
ס' אלחנני: אם נתת את הפטור, תן לו גם ליהנות מכך.
ס' אלחנני: לכן, אני מציעה שהתאריך יהיה מוגדר בחקיקה כתאריך תחולה, ולא כתאריך OPEN ENDED כזה.
ס' אלחנני: דבר שני – פניתי אליכם לפני יום-יומיים וביקשתי שהנוסח שיוצג לוועדה יבליט את התיקונים.
ס' אלחנני: ולא שייאמר שבסעיף 2(4)(1)(א) ייאמר "במקום" "יבוא וכו'", אלא תדגישו את הדברים.
ס' אלחנני: אחרת קשה מאד לעקוב אחר התיקונים.
ט' אלדר: יש את דברי ההסדר.
ס' אלחנני: זה ישנו בדברי ההסבר.
ס' אלחנני: נכון.
ס' אלחנני: אבל יחד עם זאת, צריך להבליט את הנוסח הקיים מול הנוסח החדש באותיות דפוס שונות.
אלי גולדשמידט: אתמול עשו זאת בחוק ניירות ערך.
ט' אלדר: אין בעיה לעשות זאת בצורה הזאת.
ס' אלחנני: יכול להיות שאם הייתם עושים זאת בפעם הקודמת הטעות הטכנית שהיתה לכם עם ההגדרה של שוק משני למשכנתאות היתה בולטת והייתם מגלים אותה.
י' אביר: זה לא נבע מזה.
אלי גולדשמידט: אני בהחלט חושב שההערה של הגב' אלחנני בעניין ההדפסה נכונה.
אלי גולדשמידט: טוב שחברי הוועדה יראו נוסח קיים מול נוסח חדש.
א' שניידר: אני יכולה לעזור בזה.
אלי גולדשמידט: מהו הנושא הבא?
ט' אלדר: הנושא השני נוגע לפטור.
ט' אלדר: כאן אנחנו עוסקים באגרות חוב.
ט' אלדר: באגרות חוב יש למעשה שלושה שלבים של ניסוי.
ט' אלדר: יש את אגרת החוב, יש את שטר הנאמנות ובאיגרת החוב להמרה יש גם את דו"ח הקצאת המניות.
ט' אלדר: אחד הקשיים שנתקלנו בהם הוא שבאגרת חוב להמרה אנחנו ממסים במצב הקיים גם את שלב שטר הנאמנות וגם את שלב ההמרה.
ט' אלדר: אנחנו בדעה שבאגרות חוב, בין שהן אגרות חוב רגילות ובין שהן אגרות חוב להמרה, צריך למסות רק שלב אחד מבין שלושת השלבים האלה.
ט' אלדר: המצב הקיים היום הוא שממסים את שטר הנאמנות, את אגרת החוב פוטרים ואם יש המרה יש פטור בשלב ההמרה.
ט' אלדר: מה שאנחנו עושים הוא שאנחנו מעבירים את החיוב לאגרת החוב, לשלב ההנפקה של אגרת החוב, פוטרים את שטר ההמרה של המניות וכך אוטומטית, דרך המנגנון של החוק, פוטרים את אגרת החוב עצמה, ממסים את שטר הנאמנות ואם תהיה אחר-כך המרה של שטר הנאמנות היא תהיה פטורה ממס בולים.
מאיר שטרית: אני מבין שאתם פוטרים ממס גם את ההלוואה שמיועדת לרכישת דיור.
ט' אלדר: לא, זה שייך לתיקון שעשינו.
ט' אלדר: אנחנו לא פוטרים את ההלוואה.
ט' אלדר: זה שייך לתיקון שעשינו על חוק משני למשכנתאות.
ט' אלדר: עשינו אז תיקון שלם, כשבמסגרת התיקון הזה היתה פשוט טעות בנוסח וזה הופיע במקום אחר.
אלי גולדשמידט: במקום "שנתן תאגיד בנקאי" צריך להיות כתוב "שנתן מלווה".
מאיר שטרית: אני מדבר על סעיף 3 לדברי ההסבר.
ט' אלדר: סעיף 3 לדברי ההסבר מתייחס לחוק המשני למשכנתאות.
מאיר שטרית: פשוט נפלה טעות בהגדרה.
מאיר שטרית: בדברי ההסבר כתוב כי נפלה טעות בהגדרת "הלוואה מגובה במשכנתא".
מאיר שטרית: הכוונה בצו המקורי היתה לפטור ממס בולים את ההלוואה, שמטרתה היא רכישת דיור.
מאיר שטרית: וזה מה שאתם עושים.
ט' אלדר: זה מה שאנחנו עושים.
ט' אלדר: אבל זה מתייחס לשוק משני למשכנתאות ולא לכל הלוואה לרכישת דיור.
אלי גולדשמידט: מה לגבי התחולה?
ט' אלדר: לגבי סעיף התחולה – אנחנו חשבנו שמכיוון שיש פה סעיפים של החמרה, שאלה הסעיפים של החמרה מסויימת בהגדרה של אגרת חוב בחברה, נכון לדחות את מועד יישום החוק ב-30 יום מיום הפרסום, כדי לאפשר לחברות להיכנס לגדר החוק הזה.
ט' אלדר: אין לנו שום התנגדות שסעיפי ההקלה, הנוגעים לאיגרת חוב מגובה במשכנתא, ייכנסו לתוקף מיד.
ט' אלדר: ה-30 יום לא משנים לנו.
ט' אלדר: אין להם משמעות מבחינתנו.
ט' אלדר: לא איכפת לי שיתקבל נוסח שיאפשר כניסה לתוקף מיד של סעיפי ההקלה.
א' שניידר: זאת אומרת, 30 הימים יחולו על הסעיפים שאתם רוצים לדחות אותם.
ט' אלדר: יש סעיפי הקלה ויש סעיפי החמרה.
ט' אלדר: ההקלה תהיה מיידית וסעיפי ההחמרה ייכנסו לתוקף בהתאם לדחייה.
אלי גולדשמידט: זאת אומרת, אתם תנסחו את הדברים בהתאם.
ט' אלדר: אפשר לעשות זאת בסעיף התחולה.
מאיר שטרית: למה לא לקבוע את ההחמרה וההקלה באותו יום?
ט' אלדר: לנו אין התנגדות לעשות זאת.
ט' אלדר: אבל היתה כאן הצעה לעשות זאת.
ט' אלדר: כשמדובר בהחמרה חשבנו שיש היגיון לדחות זאת ולאפשר לאנשים להתרגל לכך.
ט' אלדר: כשמדובר בהקלה – ממילא רצינו לתת את ההקלה הזאת.
אלי גולדשמידט: אני באמת מקווה שבמסגרת הרפורמה המוצעת במס בכלל – יימצא פתרון.
אלי גולדשמידט: היום קראתי מאמר שלם על כך שיש כוונה להחזיר את מס עיזבון.
אלי גולדשמידט: אמרו שאין אף מדינה בעולם שיש בה מס עיזבון.
ס' אלחנני: אני מבקשת להעיר עוד משהו קטן.
ס' אלחנני: בסעיף 2(3)(ב) נאמר:
ס' אלחנני: הפטור לא יהיה אך לא יהיה יותר מהמס המגיע, או משהו כזה.
ס' אלחנני: נראה לי שיש פה בירוקרטיה חישובית שלא תצאו ממנה.
ט' אלדר: זה מה שאמרתי לגבי שלושת השלבים.
ט' אלדר: את שלושת השלבים אנחנו חוצים פעם אחת.
ס' אלחנני: זה מסובך.
ס' אלחנני: אני מניחה שבנושא זה ניפגש פה עוד פעם.
ט' אלדר: ניפגש, אבל לא על זה.
אלי גולדשמידט: רבותיי, בכפוף לתיקון בסעיף התחולה באופן שיאפשר כניסה לתוקף מיידי ככל האפשר של אותם חלקים שמקילים ויאפשר שסעיפי ההחמרה ייכנסו לתוקף ב-1 בדצמבר – בהתאם לתיקון שייעשה על-ידי היועצת המשפטית של הוועדה ביחד עם גב' אלדר – בכפוף לכך אני מעמיד את אישור הצו להצבעה.
אלי גולדשמידט: מי בעד?
אלי גולדשמידט: מי נגד?
אלי גולדשמידט: בעד – רוב נגד – אין צו מס בולים על מסמכים (שינוי תוספות א' וב' לחוק, התשנ"ט-‏1999 אושר בכפוף לתיקון שהוסכם עליו.
אלי גולדשמידט: צו היטלי סחר (היטל בטחה על יבוא טובין להגנה על הייצור המקומי (הוראת שעה)(תיקון מס' 2), התשנ"ט-‏1999
בסדר היום: פה מדובר בבקשה להארכת תוקף קיומם של היטלים על יבוא שמנים וכוספאות עד ה-31 בדצמבר 1999.
בסדר היום: מדובר בהארכת תוקף לחודשיים ימים בלבד.
בסדר היום: בחודשיים האלה אמור משרד התעשייה והמסחר לבדוק את הטענות של יצרני השמנים והכוספאות.
בסדר היום: מי בעד אישור הצו?
בסדר היום: מי נגד?
מאיר פרוש: אם יש כאלה שחושבים שאין להאריך את תוקף הצו, צריך לדעת מה יעשו עם העובדים שיפוטרו.
קריאה: לכן, יש רואה חשבון חיצוני אובייקטיבי שיבדוק את הכל.
אלי גולדשמידט: נצביע.
אלי גולדשמידט: בעד – רוב נגד – אין ההצעה לאשר את צו היטלי סחר (היטל בטוחה על יבוא טובין להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה)(תיקון מס' 2), התשנ"ט-1999, נתקבלה.
אלי גולדשמידט: רבותיי, נערוך עתה הפסקה.
אלי גולדשמידט: כפי שסוכם, נערוך הצבעה על הבקשה לרביזיה בשעה 10:45.
אלי גולדשמידט: (הפסקה)
אלי גולדשמידט: פנייה מס' 277 (הצבעה על הבקשה לרביזיה) – שינויים בתקציב לשנת 1999
אלי גולדשמידט: נערוך עתה הצבעה על פנייה לוועדה מס' 277, במסגרת בקשה לרביזיה.
אלי גולדשמידט: את הרביזיה הגיש חבר הכנסת שלום שמחון.
אלי גולדשמידט: מי בעד הרביזיה?
אלי גולדשמידט: בעד בקשת הרביזיה – 6 נגד – 3 הבקשה לרביזיה נתקבלה.
אלי גולדשמידט: הרביזיה נתקבלה.
אלי גולדשמידט: מי בעד אישור פנייה מס' 277?
אלי גולדשמידט: בעד אישור פנייה מס' 277 – 6 נגד – 3 פנייה מס' 277, נתקבלה 4.
אלי גולדשמידט: שינויים בתקציב לשנת 1999 – פניה מס' 243א' ופנייה מס' 06015/23
אלי גולדשמידט: זו בקשה שמוגשת מחדש.
אלי גולדשמידט: היא היתה פה בעבר והיא נפלה.
יוחנן כהן: מדובר בפנייה מס' 243א' ובפנייה מס' 06015/23.
יוחנן כהן: שוב, מדובר באותן בקשות שנפלו בפעם הקודמת.
יוחנן כהן: מדובר בהעברת עודפים של משרד הפנים.
יוחנן כהן: מנגד יש הפחתה של ההרשאה.
יוחנן כהן: בפעם הקודמת ציינתי שאנחנו חייבים לאשר את שתי הפניות ביחד.
יוחנן כהן: אי-אפשר לאשר בקשה אחת בלבד.
יוחנן כהן: את ההרשאה אני לא יכול להוריד, אחרת אני מכניס את המשרד לגרעון.
יוחנן כהן: הבקשה היא להעביר את עודפי התקציב המחוייבים משנת 1998 לשנת התקציב 1999.
יוחנן כהן: מנגד מדובר בהפחתת ההרשאה להתחייב שניתנה בתחילת השנה על חשבון העודפים הללו.
אלי גולדשמידט: מהו יעד הכספים?
יוחנן כהן: היעד הוא הטיפול השוטף.
יוחנן כהן: מקטינים את ההרשאה להתחייב מ-116 ומנגד מגדילים במקביל את ההוצאה ב-93 מיליון שקל.
מאיר שטרית: ומאיפה היתר?
יוחנן כהן: היתר זה מהעודפים להתחייב.
יוחנן כהן: ההרשאה להתחייב הועמדה כמימון ביניים על חשבון העודפים, כדי שהמשרד יוכל להמשיך לפעול.
יוחנן כהן: ברגע שהעודפים מועברים אין צורך בהרשאה.
שלום שמחון: האם אפשר לבקש שמנכ"ל משרד הפנים יופיע בפני הוועדה?
קריאה: באמת אי-אפשר להשיג אותו.
אלי גולדשמידט: מי בעד אישור שתי הפניות?
אלי גולדשמידט: בעד אישור פנייה מס' 243א' ופנייה מס' 06015/23 – רוב נגד – אין הפניות אושרו.
אלי גולדשמידט: שתי הפניות אושרו.
אלי גולדשמידט: לגבי הזמנת משרד הפנים – חבר הכנסת ליצמן הזמין אותו לישיבה של ועדת המשנה בעניין הרשויות המקומיות.
אלי גולדשמידט: רבותיי, אני מודה לכם.
אלי מונטג: סעיף 13ב לפקודת הבנקאות מתעסק עם מה שקרוי אצלנו פקדונות ללא תנועה, לאמור שהקשר עם הלקוח נותק מזה 10 חודשים.
אלי מונטג: באותו סעיף הבנקים נדרשים לטפל באותם פקודות שהגיעו לכלל פקדונות ללא תנועה, להשקיע אותם בצורת השקעה שקבע אותה נגיד בנק ישראל, וכל זאת באישור שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת.
אלי גולדשמידט: האם הפקדונות ללא תנועה יכולים לשבת עד 10 חודשים בחשבון בלי ריבית?
אלי מונטג: כשאנחנו מדברים על חשבון ללא תנועה איננו מדברים רק על חשבון עו"ש.
אלי גולדשמידט: האם כשאדם ערירי נפטר ומשאיר אחריו חשבון עו"ש לא משולמת לו שום ריבית?
אלי גולדשמידט: למה לא מקצרים את התקופה ל-3 חודשים?
אלי מונטג: חשבונות שלא נעשית בהם תנועה חודשיים ימים זה ענין של יום יום.
אלי גולדשמידט: נניח מסכום מסוים ומעלה.
אלי גולדשמידט: אם יש חשבון שיש בו 200 שקל ולא נעשית בו שום פעולה, אני יכול להבין, אבל נניח יש חשבון שיש בו 10 אלפים שקל ומעלה שלא נעשית בו שום תנועה והוא לא סגור בשום תכנית חיסכון – לא פק"מ, לא קופת גמל, למה שהוא יהיה מונח במשך 10 חודשים לפני שיעשו איתו משהו?
אנה שניידר: עד תקופה מסוימת יוצאים מתוך הנחה שזאת מחובתו של אותו לקוח לא לעשות שום דבר.
אלי גולדשמידט: אבל למה זה צריך להיות 10 חודשים?
עופר חוגי: למה כאשר אני במינוס לוקחים ממני ריבית וכאשר אני בפלוס אני לא מקבל ריבית?
יעקב ליצמן: עופר צודק.
יעקב ליצמן: אם אתם לא נותנים ריבית, אל תקחו ריבית.
אלי מונטג: ההגדרה של פיקדון ללא תנועה כפיקדון שעבר עליו 10 חודשים ללא תנועה, היא הגדרה של החוק עצמו- חוק שקיים מזה עשרים וכמה שנים.
אלי מונטג: אנחנו במהלך השנתיים האחרונות מצאנו לנכון לקיים חשיבה אפילו על האפשרות של בקשה לשינוי החוק הזה בקביעה שסתם פיקדון שעברו עליו 10 חודשים לא ייחשב כפיקדון ללא תנועה.
אלי מונטג: גם הקביעה של 10 חודשים מעוררת לעתים קרובות שאלה של פטרונז'.
אלי מונטג: הבנקים, את ההוראה הזאת לטפל בפקדונות כפי שנגיד בנק ישראל קובע בהצעה, מבצעים אוטומטית כאשר הלקוח לא יוצר קשר.
אלי גולדשמידט: למה זיכוי בן אדם בריבית זה בבחינת פטרונז'?
אלי מונטג: אנחנו יכולים היום לחייב את הבנקים לזכות בריבית על חשבונות עו"ש, אבל זאת שאלה אחרת שאולי אפשר לקיים עליה דיון בפעם אחרת.
אלי מונטג: אני מתאר לעצמי שלבנקים יש תשובות מספיק טובות.
אלי גולדשמידט: אני לא מאמין שאדם סביר במדינת ישראל שיש לו חשבון ללא תנועה – ואני שוב לא מדבר על חשבון של שקלים בודדים – לא ירצה, למשל, להעביר את הכסף לפק"מ יומי.
אלי גולדשמידט: אני לא מאמין שאדם סביר לא היה מרים טלפון לבנק.
אלי גולדשמידט: מה שיכול להיות פה זה מקרה של אדם שלא מודע לקיומו של החשבון כי הוא כל כך עשיר ויש לו הרבה חשבונות, או שיש לו חשבון בבנק אחר שהוא שכח ממנו ובחשבון הזה הוא נדפק.
אלי גולדשמידט: אתה מכיר אדם סביר שיוותר על הריבית הזאת?
שולה מישלי: אני ממונה על פניות הציבור, ולפעמים אנשים ממש מתרעמים: מי זה הבנק שמחליט בשבילי מה לעשות.
שולה מישלי: אני במודע השארתי את הכסף, ואני רוצה שהכסף יישאר שם, שלא יגעו בו, ושיחזירו אותו חזרה לעו"ש.
שולה מישלי: לא ביקשתי לא שיעבירו ולא שיפקידו, ואני חי, שריר וקיים.
אבי דבלה: יש הוראת ניהול בנקאית, הוראה 407.
אבי דבלה: הענין הזה הוא מאוד רגיש, וכפי שאמרה שולה מבנק ישראל יש הרבה תלונות.
אבי דבלה: אתה לא יודע מה הרצונות של אנשים.
אבי דבלה: יש לנו הנחיות בסניפים אחת לכמה לעבור על יתרות גדולות, על יתרות בינוניות ולנסות ליצור קשר אפילו טלפונית עם הלקוחות.
אבי דבלה: יש מערכות מיגוניות, זאת אומרת שלא סתם מגיעים לפרק זמן של 10 חודשים ופתאום צץ הענין של ללא תנועה.
אבי דבלה: יש גם הנחיות אחת לתקופה לשלוח הודעות לאותם לקוחות ולהגיד להם: חבל, יש לך את הסכום הזה בחשבון, אולי תעשה איתו משהו.
אלי גולדשמידט: תוך כמה זמן אתם עושים את זה?
אבי דבלה: אנחנו פותחים אחת לחצי שנה, לפי הוראות החוק של פקדונות ללא תנועה אנחנו חייבים ליצור קשר אחת ל-6 חודשים ולברר מדוע הלקוח הזה הפסיק לעבוד איתנו.
אבי דבלה: יש גם סוגי פעולות שמאפיינות יצירת קשר עם הבנק, זאת אומרת סוגי פעולות שמאופיינות עם זיקה אישית בין מפעיל הפעולה עם הבנק, למשל הזמנת פנקס שיקים, הפקדת שיקים דחויים, או פעולת העברה מחשבון לחשבון שהוא נתן אותה.
אבי דבלה: זאת אומרת מדובר בפעולות שהמערכת המיגונית כבר מעדכנת את זירת הקשר ואומרת ללקוח אם זה רדום או לא רדום.
יעקב ליצמן: גם בחובה אתם בודקים פעם בחצי שנה?
אבי דבלה: זה תלוי בגודל החוב.
אלי מונטג: אנחנו מדברים פה היום על צו הנגיד לגבי דרכי השקעה של פקודות ללא תנועה.
אלי מונטג: השאלות שנשאלו הן לגבי הגדרת פיקדון ללא תנועה ומתי פיקדון נהפך ללא תנועה.
אלי גולדשמידט: אני מבין שמה שאתם מבקשים זה שנאשר לכם את הדרך.
אלי מונטג: ההגדרה עצמה נמצאת בחוק.
אלי גולדשמידט: מהו סעיף החוק שאומר את זה?
אלי מונטג: ההגדרה נמצאת בסעיף 2 לפקודת הבנקאות.
אלי מונטג: הגדרת פיקדון ללא תנועה זה פיקדון בין במטבע ישראלי ובין במטבע חוץ, ואני מוסיף שזה מכל הסוגים ולא רק מסוג עו"ש, שלגביו עברו 10 חודשים מהיום שהתקבלה ההוראה האחרונה בדבר הפיקדון.
אלי מונטג: מה שנשאל כאן זה רק לגבי פיקדון עו"ש.
אלי מונטג: יש לזה השלכה גם לגבי פקדונות אחרים שצריך לחכות איתם עד יום הפרעון.
אלי מונטג: זה לא פשוט.
אלי גולדשמידט: איך נקבעו 10 חודשים?
אלי מונטג: זה נקבע בשעתו בחוק.
אלי מונטג: זה נקבע שנה פחות חודשיים, מכיוון שזה סעיף ההגדרה, ובסעיף האופרציה שלנו, קרי בסעיף בחוק שמדבר על פקדונות ללא תנועה, הנגיד מוסמך לקבוע את הכללים, למשל, שחודשיים לפני פרעון של פיקדון שניתן לזמן קצוב הבנק צריך להתחיל ליצור קשר עם הלקוח.
אלי מונטג: מזה נובעים ה-10 חודשים.
אלי גולדשמידט: בכמה אתם מעריכים את כמות הפקדונות ללא תנועה שהיום נמצאים בבנקים?
סמדר אלחנני: מי שפותח חשבון בבנק יודע מה הוא עושה.
אלי גולדשמידט: אנחנו לא מדברים על מי שפותח.
אלי גולדשמידט: יכול להיות איזה זקן תשוש שנמצא בבית אבות והוא ערירי והוא לא יודע מה קורה איתו.
סמדר אלחנני: אז יש לו אפוטרופוס.
אלי גולדשמידט: ואם אין לו אפוטרופוס?
אלי גולדשמידט: לכל אחד יש אפוטרופוס?
אלי גולדשמידט: לא כל אדם תשוש נפש ולא כל ניצול שואה ולא כל אדם שהוא מעל גיל 70 או מעל גיל 75 נמצא תחת אפוטרופוס שמנהל את עסקיו ואת ענייניו.
אלי גולדשמידט: יש כאלה שלא יודעים על החשבון שלהם בכלל, ובינתיים יש פיקדון חסר תנועה שיכול להיות בו הרבה כסף והוא לא מקבל ריבית.
אנה שניידר: אחרי 10 חודשים מודיעים לו.
אלי גולדשמידט: כן, אבל זה אחרי 10 חודשים.
אלי גולדשמידט: מאוד מטריד אותי שאף אחד לא יכול למסור לי נתון כמה פקדונות ללא תנועה יש.
אלי גולדשמידט: זה הרבה כסף שהבנקים מרוויחים על חשבון אנשים, שהם באמת אנשים תשושי נפש.
אלי מונטג: עד 10 חודשים זה קטע שהוא מאוד מאוד מצומצם בכל אותם פקדונות ללא תנועה שאנחנו מדברים עליהם.
אלי גולדשמידט: בן אדם קיבל ירושה שהוא לא מודע לה בכלל ו-10 חודשים הפיקדון הזה מונח ללא תנועה.
אלי גולדשמידט: למה זה מוצדק שזה יהיה 10 חודשים?
יעקב ליצמן: תשאיר את זה 10 חודשים בתנאי שהבנק לא יקח גם בחובה.
אלי גולדשמידט: אל תעשה את זה סימטרי, כי זה לא סימטרי.
יעקב ליצמן: מי שמרוויח כאן זה הבנק, אז למה לא לעשות את זה?
אלי גולדשמידט: אני חושב שזה שייך לדיון בשאלה למה מי שנמצא בעו"ש לא יכול לקבל את אותה ריבית יומית שמקבלים בפק"מ.
אלי גולדשמידט: אתה צריך להרים טלפון לבנק ולהגיד שיעביר את הכסף לפק"מ.
יעקב ליצמן: בוא נחכה עם האישור של הדבר הזה.
אלי גולדשמידט: למה אתה כנציג בנק לאומי לא נותן ריבית על העו"ש בזכות אבל מחייב בחובה?
אבי דבלה: הבנק רואה את חשבון העו"ש של כל לקוח ולקוח ככיסו, זאת אומרת מתי שהלקוח רוצה ההוא כותב שיק ומושך כסף בלי לתאם עם הבנק כלום.
אבי דבלה: כאשר הוא מפקיד את הפיקדון, הוא בא ואומר: אני רוצה לשבוע, אני רוצה ליום, אני רוצה ל-3 ימים.
אבי דבלה: הוא נותן מקור לפקודה, והבנק צריך לגייס את המקור, כלומר אם הוא קונה פיקדון בבנק ישראל, או שהוא קונה איגרות חוב, או שיש לו מקורות אחרים שמאפשרים לו לגייס את אותה תמורה עם מרווח מסוים כדי לשלם את הריבית עבור הפיקדון.
אבי דבלה: הבנק לא יכול מצד אחד לתת ריבית כמו בפקדונות או קרוב לפקדונות, ומצד שני לתת ללקוח למשוך את הכסף מתי שהוא רוצה בלי לתאם עם הבנק.
אלי גולדשמידט: אבל בפקדונות יומיים איפה הבעיה?
אבי דבלה: בפקדונות יומיים אנחנו משקיעים השקעה נגדית כדי לשלם את הריבית לאותם לקוחות.
אבי דבלה: אנחנו נותנים ריביות שונות לאור המקורות שאנחנו מגייסים.
אבי דבלה: לכן לא יתכן שאנחנו נשלם ריבית כמו בפקדונות בעו"ש, כי העו"ש הוא בעצם חשבון שהוא נזיל ב-100% לטובת הלקוח ולפי רצונו של הלקוח.
יעקב ליצמן: אני מציע, לאור מה ששמענו כאן, לקיים דיון על הנושא הזה.
אלי גולדשמידט: אני לא הייתי רוצה , כי מה שמבקשים פה זה אישור על דרכי ההשקעות.
יעקב ליצמן: אין לי בעיה שנאשר את זה, אבל אני רוצה שנערוך דיון בנושא הזה.