GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ברודט: בתנאים הנוכחיים הדבר פוגע בתוכניות העסקיות של החברה, זה פוגע בציבור הפוטנציאלי, ראשית, בפריפריה, שהם הצרכנים הראשונים של צרכני ה-D.B.S.
שלום שמחון: אם יינתן פטור ל- 600 הישובים בפריפריה שלא מחוברים, זה בסדר מבחינתכם?
דוד ברודט: אני לא מציע לתת פטור מותנה לאזורי פיתוח בנושא של מסים.
שלום שמחון: לא מדובר באזורי פיתוח אלא רק ל- 600 ישובים.
דוד ברודט: חבר הכנסת שמחון, מיד תמצא שכל אחד מהם יקנה פתאום שלושה ממירים, וממיר אחד הולך לצפון והשני לדרום, זה יוצר בעיות וזאת לא מדיניות המסים.
דוד ברודט: אני מציע, לא להטיל את המס הזה בכלל על כל עם ישראל, זה טוב לתושבי מרכז הארץ וגם לתושבי הדרום, הכפרים, המושבים והקיבוצים.
דוד ברודט: המס הזה לא היה בתוך תחשיבי הכנסות המדינה.
דוד ברודט: הוא יהיה יותר מ- 11 מיליון שקל, אני חולק על ההערכה הזאת, זאת הערכה שנעשתה אולי בתנאים מסוימים, אבל המס הזה יהיה פי שלוש ופי ארבע בהיקפים שלו.
דוד ברודט: אנחנו מעריכים את המס הזה בעשרות מיליוני שקלים בשנה הקרובה, ובעשרות רבות מאוד בשנים הבאות.
דוד ברודט: המס הזה יפריע לפזר את הממירים הללו בין התושבים, ולכן אני מציע לבטל את המס הזה, הוא לא נחוץ, הוא לא תואם את מדיניות הממשלה בנושא של מדיניות המיסוי העקיף, הוא לא תואם את מדיניות הממשלה בכלל בהורדת מסי קניה.
שלום שמחון: הוא לא ימנע מכם להמשיך את המהלך?
דוד ברודט: זה מקשה, זה יוצר מציאות שבה התחרות תהיה פחות הוגנת, פחות שוויונית, ואני מציע לכם לבטל את המס הזה.
דוד ברודט: אבקש מאיתן רוב, מנכ"ל החברה, להוסיף כמה אינפורמציות רלוונטיות, יותר ספציפיות.
מאיר פרוש: באם היית בתפקיד הקודם, היית אומר שלהכנסות המדינה ייגרם הפסד של 11 מיליון שקל?
אלי גולדשמידט: אני חושב שהשאלה אינה לגיטימית, הוא לא יושב כאן כמנכ"ל האוצר לשעבר ולכן אני מציע לא להיכנס לזה, דוד ברודט יושב כאן כנציג D.B.S, יושב ראש מועצת המנהלים של D.B.S.
איתן רוב: לכאורה, נראה כי מדובר באיזשהו דיון מאוד תמים, אבל , מכיוון שבעצם אתם הולכים לקבל היום החלטה שנמצאת בלב ליבו של המאבק היום, על התחרות בתחום שידורי הטלוויזיה בישראל, אני רוצה לומר לחברי וחברות הכנסת, כי לא מדובר בדיון תמים וגם לא בצו תמים, וצר לי על דבריו של מנהל המכס.
שלום שמחון: אתה רוצה לומר, שמנהל המכס שותף כאן למניעת תחרות?
איתן רוב: מייד אפרט.
איתן רוב: אני מכיר את מוטי איילון, או שהוא הוטעה או שלא כל האינפורמציה היתה בידיו.
איתן רוב: לא מדובר באותו מוצר, ממירים דיגיטליים זה לא אותו מוצר.
איתן רוב: מדובר במקלט דיגיטלי, זו יחידת קצה לכל דבר וענין, מייד אסביר לכם מה היחידה הזו אמורה לעשות ואז תבינו שהיא בכלל לא דומה לממיר האנלוגי המנוול והישן, שעד היום נמצא בחלק מהבתים.
איתן רוב: לא סתם יש פער מחירים, התחרות בענף נוצרה על מנת ליצור ולהביא טלוויזיה אחרת לתושבי ישראל.
מאיר שטרית: לכבלים לא מרשים להביא ממיר דיגיטלי.
איתן רוב: אני רוצה לומר לחברי הכנסת, אתם שותפים כאן למאבק על דמות הטלוויזיה ושוק התקשורת בישראל.
איתן רוב: זה לא מהלך תמים.
איתן רוב: חברת YES עומדת להיכנס עם שירותי טלוויזיה בלווין.
איתן רוב: כל מכשול הוא רלוונטי, כל מכשול שיכולות חברות הכבלים להערים בכניסה של המתחרה החדשה, הן תעשנה זאת, הן עושות זאת, והפרטנר לצערי במקרה הזה הוא משרד האוצר.
איתן רוב: צריך להבין, כאשר אנחנו קיבלנו את הרשיון, שיעור המס על מקלט דיגיטלי היה אפס.
איתן רוב: אנחנו נגיע ראשונים לפריפריה, לישובים הערביים, לציבור החרדי.
איתן רוב: זאת האוכלוסייה הטבעית שאנחנו אמורים להגיע אליה מכיוון שחברות הכבלים נידו אותם עד היום.
איתן רוב: אתם רוצים לעודד את התחרות, אם כך למה יש לשלם הפרש בשיעור של 90-120$?
איתן רוב: כל מכשלה כזאת נותנת למונופול כלי נוסף לדריסת רגל.
איתן רוב: המטרה היא ברורה, לקרקע את הלווין, והיום זה נעשה באמצעות משרד האוצר.
איתן רוב: חבר הכנסת שטרית, חברות הכבלים, בהיתר משרד התקשורת, אמורות לעבור לעידן דיגיטלי, אבל מה הן אומרות?
איתן רוב: נוציא לעצמנו עין על מנת להוציא ללווין שתי עיניים.
איתן רוב: היות ואנחנו נכנסים ישר למקלטים דיגיטליים, הן יודעות שההיקף אצלנו יהיה הרבה יותר משמעותי, והן מוכנות לשלם שיעור מס גבוה יותר כי הן רואות בזה מחיר לשימור המונופול בעוד שאנחנו רואים בזה מחיר לתחרות ושבירת המונופול.
רוני מילוא: אמרת שאתם אמורים לשרת את הציבור החרדי?
רוני מילוא: את הקול שלי הפסדתם בגלל הגישה הזאת.
רוני מילוא: לא יכול להיות שיבוא לכאן מנכ"ל של חברה במסגרת של חבורת עשרים לוביסטים מסביב, ויאמר שהם ישרתו את הציבור של החרדים יותר מאשר חברות הכבלים.
רוני מילוא: זאת טענה אבסורדית שנועדה לרצות את אוזניהם של חברי הכנסת החרדים.
שלום שמחון: נניח שלא יוטל מס בכלל, האם תחליפו את כל המכשירים שלכם?
יוסי דואר: לפני שאתייחס לגופם של הדברים, אני רוצה להבהיר כמה הבהרות במישור העובדתי.
יוסי דואר: ראשית, לענין המחירים שאליהם התייחסה חברת הכנסת לימור לבנת, ישנם שני סוגי ממירים אנלוגיים, ממיר פשוט שעולה 50$, ישנו ממיר ממוען ש"תבל" הביאה שעולה 100$ והוא נותן את אותן פונקציות כמו הממיר הדיגיטלי.
יוסי דואר: למעשה ממיר דיגיטלי מאפשר הצפנת שידורים, פירוק השידור לחבילות שידור ואפשרות לתת למנוי לשלם עבור צפיה בסרט ספציפי לפי הזמנה.
יוסי דואר: ישנה טכנולוגיה אנלוגית, "תבל" אימצה אותה בממירים ממוענים, המהווים בדיוק אותו שימוש כמו שנותן הממיר הדיגיטלי בעתיד הלווין והכבלים.
יוסי דואר: הממיר הממוען עלה 100$, שולם עליו מס בגובה 40$.
יוסי דואר: אני רוצה לומר לחברי הוועדה, שלמרות שהממיר עלה לתבל 140$ ולמרות ששולם מס בשיעור של 40$, תבל לא השיטה זאת על המנוי.
יוסי דואר: בעל המנוי צריך לשלם פחות ממחצית ואת היתרה ספגה תבל.
יוסי דואר: זאת אומרת, שאם D.B.S נכנסת לאותו תחום, לא חייבים לאיים, אפשר גם לספוג.
יוסי דואר: הממיר הדיגיטלי לא היה בעולם קודם, ואותו פרט מכס שעליו מדובר היה בעבר פרט מכס למקלטי לווין.
יוסי דואר: מקלטי לווין שימשו לתחנות שידור.
יוסי דואר: תחנות שידור שקלטו שידורים מלווין ושידרו, היו פטורות ממס על כל ציוד השידור ובכללו מקלט לווין.
יוסי דואר: את הממיר הדיגיטלי סיווגו תחת אותו סעיף מכס.
יוסי דואר: השימוש שונה לחלוטין, זה לא מקלט לווין שמיועד לקלוט שידור ולשמש הפצה לרבים, אלא ציוד קצה לבית המנוי.
יוסי דואר: חברות הכבלים נערכות בקצב מואץ לשידרוג הרשתות ולדיגיטציה, וחברת הכנסת לבנת יודעת זאת מתפקידה הקודם.
יוסי דואר: אמר את זה קודם חבר הכנסת שטרית.
יוסי דואר: אנחנו נערכים לדיגיטציה.
יוסי דואר: אחת החברות כבר ייבאה ממירים דיגיטליים והם סווגו תחת הממיר הדיגיטלי הרגיל והיא נשאה במלוא המס.
יוסי דואר: לכן, מדובר במוצר זהה.
יוסי דואר: הטכנולוגיה הדיגיטלית בשידורים היא טכנולוגיה חדשה יחסית הקיימת בהיקף מסחרי בשלוש השנים האחרונות.
יוסי דואר: הממיר הדיגיטלי משמש לפענוח שידורים של ערוצים רבים, הצפנה ואפשרות של בחירת חבילות נפרדות, והזמנת סרטים בזמן אישי.
יוסי דואר: אין הבדל בין הממיר הלוויני לבין הממיר האנלוגי הממוען שמשתמשת בו תבל ואין הבדל בין הממיר הדיגיטלי שייכנס לשימוש בשנה הקרובה בכל חברות הכבלים.
יוסי דואר: ההבדל הוא, שהלווין קולט בתחום תדרים אחד והכבלים בתחום תדרים אחר, אבל השימוש הוא אותו שימוש.
יוסי דואר: אין מקום ואין הצדקה ליצור אפליה.
יוסי דואר: אם נאמר שכל הממירים פטורים ממס, תבוא הברכה עליכם.
יוסי דואר: אני לא מעונין להטיל מס שונה עלי או על אחר, אבל אם יש מס, חייב להיות מס אחר.
יוסי דואר: אני מודה באשמה, לא חיברנו את הפריפריה לכבלים, היה מהלך בזמנו שניסיתי לעשות עם חבר הכנסת שטרית, לחבר את הפריפריה לכבלים.
שלום שמחון: מודה, אבל מה קורה בשטח?
שלום שמחון: תגיד שאתה מתכוון לחבר 300 ישובים בשנה.
מאיר שטרית: בוועדת הכספים בזמנו של גדליה גל, היתה ועדת משנה שעמדתי בראשה, הגענו להסדר עם חברות הכבלים ועם משרד התקשורת, בהסכמה מלאה, לחבר את הפריפריה תוך שנה.
יוסי דואר: מובאים אל שולחן הוועדה שני נושאים שלעניות דעתי אינם קשורים בנושא הפיסיקלי, חיבור הפריפריה שמזכירים כאן כל הזמן, והשני, הסדרת התחרות.
יוסי דואר: את הסדרת התחרות הסדיר משרד התקשורת במסגרת שורת הקלות שניתנו לחברת D.B.S, לרבות רשות לשדר במקבצים ולפצל לחבילות ערוצים, רשות שלא ניתנה לנו במשך תקופה של 18-27 חודש.
יוסי דואר: משרד התקשורת טיפל בהגנה על התחרות בשורה של כללים, הן בכללי כניסה שונים, הן בדרישה מאתנו להעמיד לרשות הלווין ערוצים לבחירה כדי שהוא יוכל לבוא למנוי ולהציע לו את ערוצינו ואת ערוציו.
יוסי דואר: אין לי בעיה עם התחרות, התחרות היא ברוכה, התחרות היא טובה, ולא כאן המקום לטפל בתחרות.
יוסי דואר: אם רוצים להגן מפני ניצול לרעה, הממונה על הגבלים עסקיים רשאי לעשות זאת.
אבשלום וילן: אומר כאן חבר הכנסת שטרית, שהיתה ועדה אשר החליטה לחבר את כל הפריפריה לכבלים ולמרות זאת לא עשיתם זאת.
אבשלום וילן: אתה וחבר הכנסת שטרית יכולתם לראות כדורגל בשבת האחרונה וילדיי לא ראו.
אבשלום וילן: אתה מנצל במשך שנים את המונופול שלך על חשבוני ועל חשבון 20% מהאוכלוסייה, מה אתה יכול לבשר לנו?
יוסי דואר: אני לא בא להתגונן באם חוברו כל הישובים או לא, אבל מבחינת בתי אב חוברו 95% מבתי האב, נכון שנשארו ישובים שעדיין לא חוברו.
אלי גולדשמידט: הנושא של ישובי הפריפריה ברור, לא צריך לחזור עליו מספר פעמים.
נחום לנגנטל: הביטוי של ישובי פריפריה הוא לא נכון כי גם אנשים דתיים לאומיים שגרים בעיר בני ברק למשל ורוצים להתחבר לכבלים, לא מחברים אותם כי לא מחברים את העיר בני ברק.
נחום לנגנטל: זאת אומרת, זאת לא בעיה רק של ישובי פריפריה.
יוסי דואר: למען הצדק, הנושא הזה עולה כל הזמן.
יוסי דואר: ראשית, גם תבל וגם החברות האחרות מחברות בקצב מואץ את ישובי הפריפריה.
יוסי דואר: באזור שתבל אחראית עליו כמעט ולא נשארו ישובים שלא חוברו למעט כאלה שסירבו להתחבר, בעיקר במגזר הערבי ואחרים.
שלום שמחון: הישוב שלי מאוד רוצה להתחבר, הוא באזור שלך והוא לא חובר.
יוסי דואר: אנחנו נערכים לחיבור, מחברים בקצב מואץ ישובים רבים.
יוסי דואר: דרך אגב, בעבר ביקשנו להשתמש בלווין ולחבר ישובי פריפריה.
יוסי דואר: יש לנו מכתבים שחתומים עליהם שלוש חברות כבלים ובכללם "תבל", בהסכמה עם חברת "חלל" ושרת התקשורת הקודמת, ובו דרשנו לחבר את הפריפריה באמצעות הלווין.
יוסי דואר: אסרו עלינו זאת על מנת שיישאר מקום ל- S.B.D.
יוסי דואר: הנה הגיעה S.B.D והיא תשרת את הפריפריה.
ישראל כץ: זאת החלוקה?
יוסי דואר: אני מוכן לשרת היום את הפריפריה.
אבשלום וילן: אתה חתמת על זיכיון שחייב אותך לחבר את הפריפריה.
יוסי דואר: לסיכום, אין לי שום מניעה לפתור את כל ישובי הפריפריה מתשלום מס על ממירים, אבל אני חושב שאת דיני התחרות צריך להסדיר במסגרת דיני התחרות.
יוסי דואר: משרד התקשורת הסדיר את פתיחת התחרות בכללים שמאוד לא נוחים לנו.
יוסי דואר: מדובר במוצר זהה לחלוטין שנותן את אותו שרות.
יוסי דואר: אשמח אם יהיה פטור על כל המוצרים הללו וכל הממירים יהיו פטורים ממס, או לחילופין, יוטל על כולם אותו שיעור מס.
יוסי דואר: האיום האחרון, שבו יטילו זאת על המנוי, אינו רלוונטי.
יוסי דואר: מאחורי S.B.D עומדות חברות חזקות לא פחות מחברות הכבלים וגם הן יכולות לשאת בנטל.
יוסי דואר: זאת אומרת, הן יכולות לספוג כפי ש"תבל" ספגה, ולכן, ראוי שעל אותו מוצר יוטל אותו מס שיהיה שווה לכולם.
אלי גולדשמידט: אני מודה לאורחים ומבקש להשאיר את הדיון לחברי הוועדה.
אלי גולדשמידט: לפני שנאפשר לחברי הכנסת לומר את דבריהם, אני מבקש לאפשר למנהל המכס לומר כמה דברים לאחר ששמע את המשלחות.
לימור לבנת: אני רוצה לשאול את מנהל המכס, מה היתה ההכנסה של המכס השנה מהממירים האנלוגיים?
ויצמן שירי: אני רוצה ליידע את חברי הוועדה, ביום רביעי התקיימה ישיבה בוועדת הכלכלה בנושא רכישת בית"ר ירושלים.
ויצמן שירי: אני התנגדתי בצורה חד משמעית, שחברת בזק תהיה קשורה לרכישת הקבוצה.
ויצמן שירי: לעניינינו, אני בעד S.B.D ואני בעד התחרות, אבל נגד איומים.
ויצמן שירי: אני רוצה שתדעו, שיש "מלחמת עולם" בין חברות הכבלים לבין S.B.D ולכל החלטה שנקבל יש משמעות של מאות מיליוני שקלים.
ויצמן שירי: מה שאני רוצה לומר, שלאחר ישיבת ועדת הכלכלה קיבלתי הביתה איומים במהלך שישי-שבת, אם זה מאוהדים של בית"ר ירושלים ובעיקר מהאנשים הקשורים לענין.
ויצמן שירי: על אותו בסיס, כל החלטה שתתקבל בוועדה הזאת, יש לה הד לאחר מכן.
לימור לבנת: לא צריך להתרגש, גם אני קיבלתי איומים, כולל טלפונים, מכתבים וכדומה.
סמדר אלחנני: אני רוצה להעביר את הדיון לדבר עקרוני לגבי מס קניה.
סמדר אלחנני: אני זוכרת את הגדלת מע"מ ובהגדלת מע"מ היה אמור להיות ביטול מס קניה.
סמדר אלחנני: ברוב הארצות יש שני שיעורי מע"מ, האחד על מוצרי מותרות, כמקור הכנסה פיסקלי.
סמדר אלחנני: מס קניה הוא מס פיסקלי, הוא לא מס נגד יבוא.
סמדר אלחנני: מה שנותר בפניכם להחליט, האם מס הקניה הזה בשיעור 40% על דבר שלא מיוצר בארץ מוצדק?
סמדר אלחנני: אפשר לומר, גם מכוניות לא מיוצרות בארץ ויש עליהן 95% מס כי זה נחשב למוצר מותרות.
סמדר אלחנני: זהו מקור הכנסה פיסקלי למערכת.
סמדר אלחנני: לכן, צריך לשאול את השאלה, האם זה המוצר שעליו צריך להטיל מע"מ למוצרי מותרות?
מוטי איילון: ראשית, אני רוצה להעיר הערה לדבריו של דוד ברודט, בענין שינוי כללי המשחק ללא ידיעת החברה.
מוטי איילון: בנושא מסים, מעולם לא יידענו ואנחנו לא מיידעים חברה לגבי שינויים במיסוי, בפרט כאשר מדובר במיסוי פיסקלי.
אנה שניידר: בגלל זה המס מוטל רק לחודשיים.
לימור לבנת: מה זאת אומרת, מוטל רק לחודשיים?
מוטי איילון: המוצר תקף לחודשיים, עד לאישור הוועדה.
אלי גולדשמידט: אם אנחנו לא מאשרים את הצו, זה פוקע מיידית או רק בתום החודשיים?
טלי ירון-אלדר: יש סמכות לוועדה לאשר או לבטל.
מוטי איילון: נאמר כאן על ידי דוד ברודט, שהחברה לקחה מראש בחשבון את המיסוי הקיים שהיה אפס במסגרת החישובים, הכדאיות והרווח.
מוטי איילון: אני בטוח שהחברה היתה גם ערה לכך, שהמוצר התחליפי הוא בר מיסוי.
מוטי איילון: מעבר לכך, אני אומר, שלעולם אין במסים זכות קנייה, מס הוא דבר שעשוי להשתנות ותמיד צריך לקחת זאת בחשבון, כך שהטענה, שלקחו מראש אי מיסוי, היא טענה שלהערכתי צריך לתת לה משקל מאוד נמוך.
מוטי איילון: לנושא התחרות.
מוטי איילון: אני בעד תחרות.
מוטי איילון: אני חושב שמשרד האוצר מבטא כל הזמן את הצעדים שהוא מוכן להיות שותף להם עם שאר המשרדים לפתיחת תחרות בכל התחומים.
מוטי איילון: אבל תחרות לא יכולה לבוא על חשבון המס.
מוטי איילון: אם יש כאן שני מוצרים תחליפים, המיסוי צריך להיות שווה, אלה הכללים.
מוטי איילון: כרגע לפחות, אחד המוצרים חייב במס קניה בשיעור של 40% והוא לא עומד לדיון.
מוטי איילון: אנחנו "שוברים את הראש" כל הזמן איך להוריד מסי קניה.
מוטי איילון: אני מאמין שמסי קניה, באיזה שלב יעברו מן העולם וצריך לפעול להורדת שיעור המס.
מוטי איילון: לאורך השנים אנחנו מורידים מס קניה היכן שמצליחים, אבל הבעיה היא בעיה פיסקלית.
מוטי איילון: כיוון שהיתה כאן טענה, ואני לא יכול להתכחש אליה, שאכן ייווצרו עודפי הכנסה כתוצאה מהעלאת המס הזה, אני מוכן לשקול להוריד את המס בשיעור כלשהו, שהמס לא יהיה 40% אלא בשיעור נמוך יותר.
שלום שמחון: מה אתה מציע לעשות?
מוטי איילון: אני מוכן לרדת בשיעור המס לשני המוצרים.
ויצמן שירי: מה עם 600 הישובים, אפשר לתת להם פטור מלא?
אלי גולדשמידט: אני מציע שתרדו מהענין של פטור רק לפריפריה, זה לא ילך, יש כאן פתח לרמאויות.
משה גפני: מה הבעיה שיהיו עודף הכנסות, לאוצר המדינה אין מה לעשות עם הכסף?
מוטי איילון: אם חברי הכנסת יאשרו זאת, זו הצעה מועדפת על ידי.
נחום לנגנטל: מבחינת התחרות, יהיה יותר מאשר משתמש קצה, אני מאמין שהרבה ישתמשו גם בכבלים וגם ב-D.B.S.
נחום לנגנטל: אני לא יודע אם ערוץ הילדים יהיה כל כך טוב ב-D.B.S, אבל תהיינה תוספת משמעותית למערכת והתחרות תוביל למשתמשים רבים יותר.
נחום לנגנטל: ברגע שיהיו יותר משתמשים, לקופת המדינה יהיו יותר הכנסות, יותר מסים, יותר עובדים וכו'.
נחום לנגנטל: הוועדה הזאת נתנה כסף למתחרים בייצוא הפרחים.
נחום לנגנטל: כדי לעודד יצואני פרחים חדשים שייכנסו לתחום הפרחים ועל מנת שתהיה תחרות, נתנו 2 מיליון שקל מתקציב המדינה.
נחום לנגנטל: אם נטיל מס הוא יקשה על התחרות מכיוון שכל ציבור הכבלים כבר מחובר ואם רוצים לתת להם אפשרות לעבור מאמצעי אחד לאמצעי אחר הדבר יתאפשר רק אם זה יהיה יותר זול.
נחום לנגנטל: אם חפצים בתחרות, אסור להטיל מס.
לימור לבנת: אני רוצה להבהיר, הממשלה והכנסת רצו להכניס תחרות בתחום של השידורים הרב ערוצים משני טעמים מרכזיים, האחד, האמונה שתחרות נותנת תנאים טובים יותר לציבור ומייצרת מקומות עבודה.
לימור לבנת: השני, הסוגיה המפורסמת של 700-800 ישובים בפריפריה, שחברות הכבלים לא מילאו חובתן ולא חיברו אותם.
לימור לבנת: לדברים שאמר חברי, חבר הכנסת מאיר שטרית, אני יכולה לומר, הסכם אליו הוא ניסה להגיע והאוצר התנגד, לא במקרה האוצר התנגד לזה אלא משום שרצו להפחית את התמלוגים של הכבלים, לתת להם פרס על כך שהם לא מילאו חובתם, לא הגיע להם הפרס הזה וגם כעת לא מגיע להם פרס.
לימור לבנת: חברות הכבלים, לאורך השנתיים-שלוש האחרונות, עושות כל מאמץ אפשרי למנוע את כניסת הלווין, הן בבג"ץ והן על ידי הפעלת לחצים.
לימור לבנת: חבר הכנסת שירי ויצמן דיבר קודם על איומים ולחצים, אני רוצה לומר לך, שכל אחד מחברי הכנסת הותיקים "זכה" לאיומים מכל מיני סוגים בימי תפקודו כחבר כנסת.
לימור לבנת: אבל אני יכולה לומר, שכמות הלחצים שהופעלה עלי כאשר הייתי שרת התקשורת, היא פשוט לא תאומן.
לימור לבנת: אז יש לחצים, מגונה כל מי שעושה את זה ואני כמובן מגנה את מי שעשה לך זאת, אבל זה לא צריך להפחיד אף אחד כאן.
לימור לבנת: חברות הכבלים עשו נסיונות למנוע את כניסת הלווין בכל דרך אפשרית, גם משפטית וגם דרך הכנסת והפסידו בכל הערכאות.
לימור לבנת: לשמחתי, ועדת הכספים לא נענתה אז לדרישה שלהן, והן ממשיכות לנסות בכל מיני דרכים למנוע את התחרות, הן על ידי קניית רכישת מונופול והן על ידי דרכים נוספים.
לימור לבנת: חברות הכבלים הן מונופול והן עלולות להישאר מונופול.
לימור לבנת: אני אומרת לכם פה בצורה הכי ברורה, היום השוק כמעט רווי והממירים כבר נקנו למעשה, הרי רוב הציבור מחזיק ממירים, מדובר בכך של- 90% יש כבלים, רובם מחזיקים ממירים, הם לא הולכים מחר בבוקר לקנות ממירים חדשים, ולכן אין לכך שום רלוונטיות.
לימור לבנת: בשעתו, על ממיר שעלה 50$ שילמו מכס בשיעור של 40%.
לימור לבנת: זה לא היה בעננים.
לימור לבנת: פה מדובר בממירים שעולים 250-300$ לממיר.
לימור לבנת: מדובר כאן בחשש למניעת תחרות בכלל ואז שוב ישובי הפריפריה לא יהיו מחוברים, לציבור לא תהיה אפשרות בחירה ולא יורידו מחירים.
לימור לבנת: פתאום שולחים חשבונות לאנשים הביתה, פתאום נותנים שירות משעה עד שעה ועושים פרסומות גדולות, מה שלא היה מעולם.
לימור לבנת: רק האיום של התחרות הכניס זאת.
לימור לבנת: הזכיר כאן חבר הכנסת נחום לנגנטל את הענין של העדפה מתקנת, זה נכון, יש בהחלט מקום לאפשר להם את הכניסה.
לימור לבנת: ממה נפשך?
לימור לבנת: הרי אם חברות הכבלים ירצו לעבור לממירים דיגיטליים בבוא העת, והם ירצו כי הם יצטרכו לעשות tiering, ממילא, אם מחליטים לא להטיל מס על ממירים דיגיטליים, גם הם לא יהיו חייבים בו.
לימור לבנת: זה לא נוגע ל-D.B.S, זה נוגע לממיר.
מוטי איילון: מדובר בסיווג שונה לשני הממירים.
לימור לבנת: לא מדובר בממיר אנלוגי ממוען כמו שיש כרגע ל"תבל", אלא בממיר דיגיטלי שהם ירצו להכניס.
מוטי איילון: הממיר של הכבלים שונה מהממיר של הלווין.
לימור לבנת: לסיכום, אני מציעה, לא לקבל את בקשת המכס או את בקשת שר האוצר.
לימור לבנת: בסופו של דבר הסכומים הללו יוטלו על הציבור, יש כאן תוכניות עסקיות, ולכן אני ממליצה לא לקבל את בקשת האוצר, לא להטיל מס על הממירים הדיגיטליים הללו ולהשאיר את המצב כמו שהוא כדי לאפשר את התחרות.
אנה שניידר: ההצעה שהועלתה כאן לפתור מהמס חלק מהציבור, את ישובי הפריפריה וכו', ברצוני לומר, ש על פי החוק, הדבר לא ניתן.
שלום שמחון: ההצעה מדברת על 40%, אנחנו יכולים להחליט שזה רק 20%?
אנה שניידר: כן, אבל יש להחזיר את הצו למשרד האוצר ולקבל צו חדש.
אנה שניידר: זה לא ניתן בגלל סיבה פשוטה, חוק מכס ובלו, מס קניה, ביטול פטור מיוחד אומר: שפטור ממס עקיף או כל הנחה שניתנת לאדם מסוים, אין נוהגים לפיה אלא אם מדובר בגורמים שמופיעים בתוספת, כגון: נשיא המדינה, דיפלומטים וכו'.
שלום שמחון: הצו הבא יכול להיות בשיעור של 20% לגבי כולם, ופטור לפריפריה?
אנה שניידר: לא, אבל הוא יכול להיות 20% לגבי כולם.
אבשלום וילן: השרה לשעבר, לימור לבנת, עשתה עבודת קודש בכל התחום של הפתיחה לתחרות ולא במקרה הציעה את הצעתה.
אבשלום וילן: אני חושב שהיא מכירה את הנושא הזה הכי טוב, ואני משוכנע, חבר הכנסת שירי, שהופעלו עליה לחצים כבדים.
אבשלום וילן: אני מאוד מקווה, ששר התקשורת הנוכחי אכן יעמוד בלחצים כמו שהיא עמדה בהם, ויביא לתועלת הציבור ולא לתועלת חברות הכבלים.
אבשלום וילן: אני חושב, שלא במקרה חברות הכבלים הגיעו עד לישוב מסוים ולא חיברו את הפריפריה, וזה לא מקרה שב- 21 מיליון דולר קנו את שידורי הכדורגל והכדורסל ולא כלל האזרחים רואים זאת.
אבשלום וילן: לכן, בכוח, אל מול אנשים ברוטאליים, צריך להפעיל את הכוח שהמחוקק נתן לנו.
אבשלום וילן: אני מצטרף להצעתה של חברת הכנסת לבנת, ומציע, לא לאשר כרגע שום מס.
אבשלום וילן: כאשר יהיה צו אחר, נדון בו.
אבשלום וילן: אבל השיטה הזאת, שאחד מסדר את כולם וחברי הכנסת יושבים בשלווה והעולם שותק, הגיע הזמן לשינוי.
רוני מילוא: אני רוצה להצטרף לדברים של חברת הכנסת לבנת ושל חבר הכנסת אבשלום וילן, אני חושב שהצגת הדברים היא אכן נכונה, חברות הכבלים לא עמדו במטרה שהוטלה עליהן, הן לא חיברו את הפריפריה, ובמכרזים שאני במקרה ערכתי, היתה תמיד הצמדה של אזור פריפריאלי לאזור מרכזי.
רוני מילוא: חברה שקיבלה את נתניה היתה צריכה לקחת גם את קריית שמונה, חברה שקיבלה את תל-אביב היתה צריכה לקחת גם את עפולה או את המושבים באזור הצפון.
רוני מילוא: אבל מה עשו?
רוני מילוא: הם לקחו את השמנת ולא שירתו את הקיבוצים, המושבים והפריפריה.
שלום שמחון: אותו מצב יכול לחזור גם עם D.B.S.
שלום שמחון: כלומר, אם יהיה פטור מלא, חברת D.B.S תרוץ לתושבי המרכז.
לימור לבנת: לא נכון, יש הבדל גדול, אין להם עלות בחיבור.
שלום שמחון: ולכן הם יירצו להגדיל את הנתח שלהם במרכז.
רוני מילוא: אפשר לקלוט את D.B.S בקריית שמונה, בבני ברק ובפתח תקווה באותה עלות.
שלום שמחון: אבל הם לא קונים את כל הממירים, יש להם סדר רץ ולכן יש להם עדיפות, אם רוני מילוא יבקש להתחבר בתל-אביב או שלום שמחון בצפון, הם קודם כל ירוצו לרוני מילוא.
לימור לבנת: להפך, הפוטנציאל שלהם הוא באזרחים שאין להם כבלים.
רוני מילוא: אני אומר לנציגי המכס ונציגי האוצר, הצדק צריך להיראות ולא רק להיעשות.
רוני מילוא: בנושא הזה יש בעיה אמיתית, אין כאן שום דבר נגד האוצר או כנגד המכס, יכול להיות שאם הייתם באים בעוד שנה עם הצעה כזאת כאשר התנאים היו שווים בין השניים, אז היינו אומרים תטילו את המס, אין בעיה.
רוני מילוא: אבל היום להטיל את המס זה ייראה כדבר שלא בא לשמו.
רוני מילוא: אני לא חושד באיש שיש פה כוונה כזאת, אבל אני אומר שהצדק צריך גם להיראות.
רוני מילוא: לכן, אני ממליץ לכם, למשוך את ההצעה הזאת, לבוא איתה בעוד שנה, בעוד שמונה-עשרה חודשים, אחרי שנתחיל לראות איך הלווין נקלט, ואז נבדוק, אולי בעתיד יוטל מס שווה.
רוני מילוא: כלומר, תן עכשיו ללווין להיכנס ואחר כך תטיל גם עליו וגם על הכבלים את אותו נטל.
רוני מילוא: לעשות את זה היום זאת תהיה טעות.
רוני מילוא: ראיתי כאן את אחד מחברי הוועדה צועק: 20%, 30%, זה לא רציני, אנחנו לא עושים מסחר, צריך להחליט היום להשעות את הענין, אני מציע שזו לא תהיה יוזמת הוועדה אלא יוזמה שלכם ואז כולנו נצא נשכרים.
אמנון כהן: אני מצטרף לדברים שאמרו חבריי, ואני רוצה להוסיף ולומר כי הנושא מפריע לי מאוד מכיוון שעד היום, כל עוד לא היתה תחרות והיה מונופול - הכל היה בסדר, אבל עכשיו כולם נלחמים בחברות שרוצות להיכנס לתחרות.
אמנון כהן: עד שסוף סוף יש הזדמנות לתחרות, מייד מטילים מס.
אמנון כהן: אנחנו צריכים לתת להם פרק זמן של לפחות שנה, לעזור להם, לעזור לציבור ואז לבחון את הענין.
עופר חוגי: כאשר פתחו לתחרות את בזק בינלאומי, ראינו שעל מנת שקווי זהב ושאר החברות יוכלו להיכנס לתחרות, נתנו להם את כל ההזדמנויות האפשריות על מנת ליצור תחרות הוגנת.
עופר חוגי: אני חושב שגם פה חייבים לתת ל-D.B.S הזדמנות.
עופר חוגי: אם לא ניתן ל-D.B.S להתאקלם ולהתרומם, כל העלויות יושתתו על הציבור, פחות אנשים יקנו, ואז ממילא ההכנסות למשרד האוצר תהיינה קטנות יותר.
עופר חוגי: לכן, ההסתכלות לא צריכה להיות עכשוית אלא הסתכלות לעתיד.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שעמדתי שונה מכולם, אני חושב שצריך לגבות מס, אין שום סיבה להפלות לרעה את חברות הכבלים מול חברת D.B.S.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד ל-D.B.S, חברות הכבלים הן ששינו את הרגלי הצפייה בארץ, הן השקיעו בזה 950 מיליון דולר ומעסיקות אלפי עובדים.
מאיר שטרית: אני חושב שהחברים כאן פורסים שטיח אדום בפני D.B.S ללא כל הצדקה.
מאיר שטרית: אם מישהו חושב שבגלל המס על הממיר, D.B.S לא יעבדו, הוא פשוט טועה.
מאיר שטרית: ל-D.B.S יש אינטרס כלכלי הרבה יותר גדול מאשר חשבון המס על הממיר.
סופה לנדבר: יש חברות שאין להן אינטרס כלכלי?
מאיר שטרית: לכולם יש אינטרס, לאף אחד אין רצון לשלם מס הכנסה ומס למדינה, לא לחברות הכבלים ולא ל-D.B.S.
מאיר שטרית: אם מישהו חושב שבגלל זה תעלה או לא תעלה לשוק D.B.S, הוא טועה, D.B.S תיכנס לשוק בכל מקרה.
מאיר שטרית: אני לא רוצה שתהיינה כאן אשליות, העובדה שאדם מאופקים משלם 150 שקל עבור חיבור לכבלים, זה בגלל שמדינת ישראל, בצורה מטומטמת, לא מאפשרת לכבלים לעשות tiering.
מאיר שטרית: הם נלחמים במשך כמה שנים במערכת המשפט על מנת לבצע tiering.
מאיר שטרית: מה זה tiering?
מאיר שטרית: שאדם מאופקים יוכל לקלוט רק ארבעה ערוצים שהוא רוצה בהם וישלם עליהם 20 שקלים.
מאיר שטרית: Tiering אתה יכול לבחור את הערוצים הרצויים לך, את הערוץ של הרב עובדיה יוסף, את ערוץ התלמוד או את ערוץ הפלייבוי, ועליהם תשלם רק 30 שקלים.
מאיר שטרית: היום לא מאפשרים לחברות הכבלים לעשות tiering, ומכריחים כל אזרח לשלם 120 שקל לחודש על מנת לתת ל-D.B.S מקדמה לבוא עם הצעה גדולה יותר ולקחת את הקליינטים של חברות הכבלים.
מאיר שטרית: רבותי, אם רוצים תחרות, התחרות צריכה להיות חופשית.
מאיר שטרית: אני מברך את שרת התקשורת לשעבר, אשר דחפה קדימה את הענין של D.B.S, על מנת שלתושבים תהיה אלטרנטיבה נוספת.
מאיר שטרית: אני חושב שחשוב מאוד שתהיה תחרות בארץ, התחרות צריכה להיות בשירות, באיכות ובמחיר.
מאיר שטרית: אני חושב, שצריך לאשר את הצו כפי שהוא.
מאיר שטרית: אם אתה אומר שיש עודף הכנסות, זה דבר חדש.
מאיר שטרית: מצד שני, אני שומע, ששר האוצר מקצץ בשידורי הטלוויזיה הקהילתית בכבלים.
מאיר שטרית: אז אם יש עודף הכנסות, בבקשה, נא להפנות את הכסף הזה לטלוויזיה הקהילתית במקום לבצע קיצוצים.
מאיר שטרית: אני בעד אישור הצו כלשונו.
מאיר שטרית: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית, אם הוועדה נותנת פטור לממיר מסוים, האם זה לא מאפשר לתביעה רטרואקטיבית?
אנה שניידר: אם נותנים ללוינים פטור ממס ולא מטילים עליהם את המס, יכול אדם לומר, שיש כאן מוצר שיש לגביו שימוש זהה, עלי מוטל מס ועל מוצר זהה מבחינת השימוש שלו לא מוטל מס, ובג"ץ יכול לומר, שיש כאן פגיעה בשוויון.
אנה שניידר: אבל יכולה להיטען טענה, שלא מדובר בדיוק באותו מוצר מכיוון שהוא מופיע בפרט מכס אחר.
אלי גולדשמידט: ברשות היועצת המשפטית, אני אתמצת את חוות דעתה, יש פה פתח לבג"ץ, יש כאן פתח לתקוף את ההחלטה.
שלום שמחון: הדברים שאני מתכוון לומר אותם נאמרים מפי כיושב ראש הקואליציה.
שלום שמחון: אני מציע, להחזיר את הבקשה בחזרה למשרד האוצר על מנת שתיבחן אחת מתוך האפשרויות הבאות: או פטור מלא לשני הממירים, או להוריד את המס למחצית, במקום 40% ל- 20%.
מוטי איילון: ואם אתן עכשיו אישור ל- 20%?
ויצמן שירי: תקל עלינו את החיים אם תביא הצעה חדשה.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לנסות לשכנע את חברי הוועדה לתמוך בהצעה של חבר הכנסת שלום שמחון.
אלי גולדשמידט: יש כאן מספר אינטרסים או מספר שיקולים מנוגדים.
אלי גולדשמידט: מצד אחד, אנחנו רוצים לאפשר תחרות.
אלי גולדשמידט: אין ספק שהשתת מס קניה בשיעור של 40%, בגלל ההפרש במחירים בין שני הממירים האנלוגיים והדיגיטליים, זה משמעותי מאוד מבחינה כלכלית לחברת D.B.S.