GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים בן צרויה:
אני מבין שבשבוע שעבר ובהמשך לכך גם ניתן פה איזשהו נייר של היועצת הכלכלית של הוועדה ואני רוצה להסביר שבנייר הזה כתובים נתונים שהם מדוייקים מבחינת שערי החליפין שמבוצעים בפועל, אבל בין זה לבין מודל בניית התקציב, לצערי אין ולא כלום.
חיים בן צרויה:
התקציב בנוי מתקציב של העברה מתקציב מקורי לתקציב מקורי.
חיים בן צרויה:
שער החליפין התקציבי הממוצע שעמד בשנת 1998 בתקציב המקורי היה 3.69.
חיים בן צרויה:
הוא נבנה על ידי בניית מקדמים בצוות שלנו שעוה תחזית קדימה ועושה איזשהו פיצול על המקדם שהיה מאחוריו.
חיים בן צרויה:
שער החליפין התקציבי הממוצע בתקציב 1999 המקורי הוא 3.955 וזה בדיוק ה-7.2 אחוזים מקדם המעבר.
חיים בן צרויה:
זאת אומרת, זה שבמקרה ה-7.2 יצא למי שיצא הפער בין 3.8 ל=4.01 או 4.08, אין ולא כלום.
חיים בן צרויה:
לכן 7.2 אחוזים זה הפער בין 3.955 ל-3.69.
חיים בן צרויה:
מתוך ה-3.955 על פי חוק יסודות התקציב, אנחנו מנכים רזרבה להתייקרויות, על פי החלטת שר האוצר.
חיים בן צרויה:
רזרבת ההתייקרויות שנוכתה השנה במקדמי המעבר בכל המחירים, היתה שני אחוזים וזה מביא אותנו לשער חליפין תקציבי של 3.87.
חיים בן צרויה:
התחזית של שער הדולר בפועל לשנת 1999 לא עומדת כפי שאתם יודעים על 3.955 ולכן מצאנו לנכון לפנות כבר היום לוועדה – ואגב, עשינו את זה בשנה שעברה עם השפעות הקצה של התייקרויות המט"ח, מספטמבר ועד נובמבר – ולהמליץ לאשר את פניית משרד החוץ, להפשיר את הרזרבה להתייקרויות ולהשאיר את שער החליפין התקציבי שהמשרד רואה מולו היום בפעילות מ-3.87 שקלים ל-3.95 שזה הברוטו המלא של השער שצריך להיות בתקציב.
חיים בן צרויה:
אני צריך להבהיר שרוב פעילות המשרד היא פעילות מט"חית, כ-85 אחוז מהפעילות היא פעילות מט"חית, מזה כ-60 אחוז זה דולרי ואנחנו יודעים שגם המטבעות האחרים התקדמו יותר מהר מהדולר, ולכן ההפשרה הזאת היא הכרחית והיא מתוך מקורות התקציב במסגרת תקציב משרד החוץ.
לימור לבנת:
כל מה שמפורט, זה נוגע להתייקרות מט"ח?
חיים בן צרויה:
רק התייקרות מט"ח.
חיים בן צרויה:
כל ה-16 מיליון שקל שמבוקשים הם הפשרה של רזרבה להתייקרויות במט"ח ואף לא רזרבה של התייקרות אחרת, לא בשכר ולא בקניות בארץ.
אלי גולדשמידט:
זה הובהר בישיבה הקודמת.
אלי גולדשמידט:
אם אין שאלות קונקרטיות – וקיימנו על זה דיון די ארוך בישיבה הקודמת ואנחנו צריכים להתקדם.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש להעמיד את הפנייה להצבעה.
אלי גולדשמידט:
מי בעד הפנייה 165?
אלי גולדשמידט:
פנייה 165 – אושרה.
אלי גולדשמידט:
פנייה 1-150.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עוברים לנושא השני שנדחה עקב בקשה להתייעצות סיעתית של יהדות התורה.
אלי גולדשמידט:
במהלך הדיון הובהר שהיה מדובר במספר עיירות פיתוח – אני מקווה שלא צריך לחזור על כל הדברים שנאמרו בישיבה הקודמת – או עיירות, ביניהן בית שמש, עפולה, מגדל העמק וכולי.
אלי גולדשמידט:
אני ביקשתי ממר קרשנר לבדוק אחרי הישיבה מה מעמד שאר הערים, כי בעצם אנחנו מתבקשים לאשר העברה של ארבעה ומשהו מיליון שקלים, בעצם חמישה מיליון שקל לעיריית בית שמש, בעוד שערים אחרות עמדו באותה סיטואציה של מעבר מאיזור פיתוח א' לאיזור פיתוח ב', ובעצם נתקלו באותה בעיה או בבעיה דומה לבעיה דומה לזו שנתקלה בה עיריית בית שמש.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש ממנהל הוועדה לומר מה תוצאות הבדיקה.
איוור קרשנר:
מדובר רק על שתי ערים, עפולה ובית שמש.
איוור קרשנר:
יש עוד מעל לשבעים ישובים באותן שתי החלטות ממשלה חדלו לקבל מוחזקות בחינוך היסודי והשקעות.
איוור קרשנר:
בית שמש ועפולה הן השתיים הגדולות שבהן.
איוור קרשנר:
ממשלת ישראל בשתי החלטותיה, אחת ב-4 בספטמבר 1997 והשנייה ב-15 בפברואר 1998 החליטה שכל הישובים שנמצאים בסדר עדיפות פיתוח ב' ולא יזכו יותר לגני ילדים חינם.
איוור קרשנר:
הם פנו למשרד ראש הממשלה ומשרד ראש הממשלה בעצה אחת עם משרד החינוך ועם משרד הפנים, על דעת האוצר, החליטו להחזיר את בית שמש, לפצות אותה על המעבר הזה בשנתיים.
שלו שמחון:
האם כל עיר שתפנה, תקבל?
איוור קרשנר:
הם לא פנו אלינו אלא למשרד ראש הממשלה והמשרד החליט על כך.
אלי גולדשמידט:
יש פה שאלה שלדעתי היא שאלה קונסטיטוציונית.
אלי גולדשמידט:
אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שצריך לעזור לבית שמש וצריך לתת לה לא זה הוויכוח.
ישראל כץ:
משרד החינוך הביע התנגדות מאז הישיבה הקודמת ועד עכשיו?
אלי גולדשמידט:
לא.
אלי גולדשמידט:
ליבך גס ב-69 הערים האחרות במדינת ישראל.
ישראל כץ:
חלילה.
אלי גולדשמידט:
מותר לנו לבדוק.
ד. וקנין:
חבל להטעות.
ד. וקנין:
מדובר בכפרים.
ד. וקנין:
איפה יש תיכון?
ד. וקנין:
תראה לי כפר ערבי עם תיכון.
א. הרשקוביץ:
זה לא רק תיכון.
א. הרשקוביץ:
זה גם גני ילדים.
ד. וקנין:
מוחזקות זה רק תיכון.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה להתמקד בערים.
אלי גולדשמידט:
ביקשתי ממר קרשנר לבדוק לגבי ערים שהוזכרו כאן, כולל מגדל העמק, עפולה וכולי.
אלי גולדשמידט:
אמר לי מר קרשנר שבנוסף למגדל העמק יש ערים נוספות.
איוור קרשנר:
קרית מלאכי.
אלי גולדשמידט:
אלה לא עברו מאיזור פיתוח א' ל-ב', אלה נשארו באיזור פיתוח א' לצורך גני הילדים.
אלי גולדשמידט:
העיר היחידה, פרט לבית שמש, שעברה לאיזור פיתוח ב' וכתוצאה מכך נפגעה זאת עפולה.
אלי גולדשמידט:
נכון?
איוור קרשנר:
כן.
אלי גולדשמידט:
אם כך, בואו נעסוק בזה.
אלי גולדשמידט:
אני לא רוצה לדבר בכפרים אלא בערים.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה להבין מה מצבה של עפולה מול בית שמש.
א. הרשקוביץ:
אני לא יודע לענות לך על השאלה הזאת.
א. הרשקוביץ:
משרד הפנים מטפל בזה כי החליטו שזה יהיה מענק.
א. הרשקוביץ:
משרד החינוך לא טיפל בזה.
א. הרשקוביץ:
הם מעבירים את זה דרך משרד הפנים ולא דרך משרד החינוך.
אלי גולדשמידט:
נמצא כאן סגן ראש עיריית עפולה, מר יבור, ואני מבקש שתציג את הבעיה של עפולה.
יעקב ליצמן:
בבקשה כפי שהובאה בפנינו כתוב בנושא המוחזקות.
יעקב ליצמן:
אני שאלתי את מר הרשקוביץ לפני הישיבה אם במוחזקות הכוונה גם לגני ילדים או הכוונה במוחזקות רק לכיתות על יסודי.
יעקב ליצמן:
נאמר לי שמדובר בעל יסודי.
יעקב ליצמן:
אנחנו דנים כאן כולל גם על יסודי, גם גן הילדים וגם דברים נוספים, אבל זה לא מופיע בבקשה.
יעקב ליצמן:
כאן כתוב מוחזקות וזה לא מוחזקות.
מנחם יבור:
הפגיעה העיקרית היתה באמת בבית שמש עפולה.
מנחם יבור:
ראש עיריית בית שמש הוביל את הקו.
מנחם יבור:
גם עיריית עפולה פנתה לאותם הגורמים ובשלב מסויים אפילו היתה התכתבות משותפת יחד עם ראש עיריית בית שמש.
מנחם יבור:
בכל המובנים המצב דומה גם בעפולה וגם בית שמש ונדמה לי שאין כמעט הבדל בין שתי הערים.
מנחם יבור:
הייתי מבקש שאם הולכים לתקן את העיוות, שהתיקון ייעשה גם בעפולה וגם בבית שמש.
מנחם יבור:
הופתענו כי סך הכל המאבק הזה היה מנוהל יחד עם עיריית בית שמש, היתה התכתבות משותפת ומשום מה הופתענו שזה אושר רק לגבי עיריית בית שמש.
מנחם יבור:
אני לא רוצה לתת כאן פרשנות, אבל עד לפני מספר חודשים המאבק היה משותף.
מנחם יבור:
למה רק בית שמש הגיעה לכאן, אני באמת לא יודע למרות שהפניות לכל הגורמים – ראש הממשלה, שר האוצר, שר החינוך – היו משותפות לשתי הערים.
אלי גולדשמידט:
אדוני ראש העיר, אתה יכול להשכיל אותנו מדוע בית שמש קיבלה ועפולה לא?
ד. וקנין:
אני אסתמך על חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה במקום לומר את דעתי.
ד. וקנין:
אני בוודאי לא חשוד שאני לא רוצה שעפולה תקבל, מפני שאני הובלתי את המאבק הזה לגבי הערים, ואמרתי, היו חמש ערים.
אלי גולדשמידט:
אמרתי בהתחלה במפורש שעל בסיס לבדיקה שעשינו לא היתה בעיה עם מגדל העמק כי הם קיבלו.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה תשובה קונקרטית על השאלה למה עפולה לא ואתם כן.
ד. וקנין:
על השאלה הקונקרטית ענה היועץ המשפטי ואני מקריא מחוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה, עורך דין יואב מן, משרד ראש הממשלה:
ד. וקנין:
לשאלתך מודגש כי אם יתברר כי גם רשויות מקומיות אחרות נמצאות במצב כה חמור ואף קריטי לנוכח שינוי מבנה ההטבות, יהיה מקום לסייע גם להן.
ד. וקנין:
לסיכום, אנו סבורים כי יש לראות עניין זה כמקרה בו הממשלה מחליטה להחלץ לעזרתה של רשות מקומית המצויה במצוקה תקציבית קשה בשל נסיבות מיוחדות ונדירות שנקלעה אליהן.
ד. וקנין:
אין מדובר בדיון בתחומי העדיפות הלאומית.
ד. וקנין:
דיון זה הסתיים בהחלטות הממשלה המוזכרות".
ד. וקנין:
במלים אחרות, היה כאן נושא עדיפות לאומית.
אלי גולדשמידט:
השאלה אם השאלה של עפולה עמדה בישיבה הזו, והאם היא הוצגה.
ישראל כץ:
אני מתפלא.
ישראל כץ:
היתה החלטה בפעם הקודמת שבסך הכל תהיה הצבעה עכשיו.
ישראל כץ:
אני אומר לידידי מיהדות התורה, ב-99 אחוז מהמקרים, הרי לא תהיה בינינו גם מחלוקת.
ישראל כץ:
יש כאן כנראה עניין מיוחד.
אלי גולדשמידט:
אתה לא ברשות דיבור בקטע הזה.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש עניינית על השאלה.
אלי גולדשמידט:
אני שואל למה עפולה לא ובית שמש כן.
ישראל כץ:
אני מסביר.
ישראל כץ:
אין שום דיון על עפולה.
אלי גולדשמידט:
למה אין דיון על עפולה?
ישראל כץ:
הסוגייה עלתה והיתה החלטת ממשלה.
ישראל כץ:
אולי אדוני היושב ראש יקח את המסמך ויקרא אותו משום שהוא משנה את ההתייחסות לנושא.
ישראל כץ:
היועץ המשפטי לממשלה קבע – אם אני אפרש את זה בלשון כללית – שלא ניתן לשנות את החלטות הממשלה על ביטול ההטבות לאיזורי העדיפות האלה.
ישראל כץ:
כל הדיון בנושא בית שמש הוא דיון פרטני נוכח המצוקות של בית שמש והוא מדגיש שהוא לא משנה בזה את ההחלטה על ביטול הסיוע לאותם איזורי עדיפות לאומית.
ישראל כץ:
לכן כל זה עובר דרך משרד הפנים ולא דרך משרד החינוך.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה להציג שאלה ליועצת המשפטית של הוועדה.
אלי גולדשמידט:
אין לי שום כוונה לפגוע באינטרסים הלגיטימיים והצודקים של עיריית בית שמש, אבל יש איזשהו אלמנט של מינהל תקין שאני רוצה לברר אותו עד תום.
אלי גולדשמידט:
אם היועצת המשפטית של הוועדה תגיד לנו שהעניין כשר וראוי להצבעה, אני מבטיח שאני אצביע על העניין הזה בדקות הקרובות.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה לשמוע את חוות דעתה של היועצת המשפטית והיא לא יודעת מזה ולא דיברתי איתה קודם על העניין.
אלי גולדשמידט:
יש פה סיטואציה שהתבקשנו בבקשה מספר 150-1 להעביר קרוב לחמישה מיליון שקל, ואני מעגל את הסכומים, לעיריית בית שמש בגלל העובדה שבשלב מסויים עיריית בית שמש הוצאה מאיזור פיתוח א' ועברה לאיזור פיתוח ב'.
אלי גולדשמידט:
כתוצאה מכך התשלום לגני הילדים עלה או קפץ מחמישים ומשהו שקל בחודש למשהו כמו 600 שקל לחודש.
אלי גולדשמידט:
נוצר חור תקציבי.
אלי גולדשמידט:
בעצם ראש העיר אמר לנו בישיבה הקודמת שהוא מימן או סיבסד לכל התושבים ואין אף תושב שמשלם את המחיר המלא.
אלי גולדשמידט:
כולם משלמים חמישים שקל בחודש.
ד. וקנין:
נכון.
אלי גולדשמידט:
זה מה שאמר ראש העיר בפעם הקודמת ולמעשה היא כאילו נתן מימון ביניים או גישור לעניין הזה.
אלי גולדשמידט:
בעקבות זה היה דיון במשרד ראש הממשלה ואישרו לו את ההעברה הזאת נוכח העובדה שהעיר עברה מאיזור פיתוח א' לאיזור פיתוח ב' ונוכח העובדה שיש מצוקות אחרות שקשורות בבית שמש קונקרטית.
אלי גולדשמידט:
הסתבר שיש עוד ערי פיתוח שנמצאות במצב דומה.
אלי גולדשמידט:
לאחר הישיבה עשינו בדיקה ויש גם שורה ארוכה של ישובים כפריים שכרגע אני מתעלם מהעניין שכנראה נמצא בבג"ץ.
אלי גולדשמידט:
אני מדבר על ערים, בעיקר ערי פיתוח.
אלי גולדשמידט:
הסתבר שערי פיתוח אחרות, דוגמת מגדל העמק וערים אחרות שהיו אמורות לעבור מאיזור פיתוח א' ל-ב', ההטבה הזו נשארה להן כי הן לא נפגעו.
אלי גולדשמידט:
כך נמסר לנו.
אנה שניידר:
איך יכול להיות שהן לא נפגעו?
אלי גולדשמידט:
הן לא נפגעו כי הן נשארו באיזור פיתוח א' עד החודש הבא.
אלי גולדשמידט:
מכל הבדיקה הזאת מסתבר כרגע לפחות שיש עוד עיר אחת באותה סיטואציה כמו בית שמש וזו עפולה.
אלי גולדשמידט:
אומר לנו נציג ראש העיר, מנחם יבור, שיש התכתבות שלמה שבעצם שתי הערים ניהלו ביחד את המאבק.
אלי גולדשמידט:
השורה התחתונה היא שמגיעה אלינו לוועדת הכספים בקשה להעביר רק לבית שמש ואין לנו שום התייחסות בישיבה, כנראה שלא עלה בכלל נושא עפולה, אלא התייחסות אך ורק לעניין בית שמש.
אנה שניידר:
אולי לא הסתיים הטיפול בנושא של עפולה?
אלי גולדשמידט:
אני לא יודע.
אלי גולדשמידט:
אני שואל שאלה פשוטה: האם זה לגיטימי מבחינתנו כוועדה כאשר מתעורר ספק מסויים שעדיין לא ברור המצב, לא נמצא כאן נציג משרד ראש הממשלה, לא נמצא כאן נציג משרד הפנים, לא נמצא כאן נציג משרד האוצר שהיו שותפים להתכתבויות האלה גם מול עפולה, האם זה נכון משפטית, ציבורית, מוסרית, לפי שיקול דעתך, שאנחנו נאשר היום את בית שמש, כשאין לנו שום ודאות שיאשרו בעתיד גם את עפולה, יכול להיות שמישהו יבוא ויגיד שעפולה במצב יותר טוב מבית שמש ולכן לא מגיע לה, אבל אף אחד לא אומר לנו את זה נכון לרגע.
אלי גולדשמידט:
זה.
אלי גולדשמידט:
האם זה נכון שאנחנו נדון ונחליט ונכריע בעניין הזה בשלב הזה כשעפולה נמצאת מחוץ לתחום.
אלי גולדשמידט:
אלה שתי ערים שבעצם פחות או יותר נמצאות באותו קנה מידה בעניין.
אנה שניידר:
מותר לבקש פסק זמן כדי לקרוא את המסמך של היועץ המשפטי לממשלה?
אנה שניידר:
אני לא ורצה שהתייחסותי לא תהיה התייחסות נכונה.
אלי גולדשמידט:
בסדר.
אבשלום וילן:
לגבי עפולה אמרנו שעד הישיבה הזאת נעשה בדיקה של כל הנושא ונראה כמה ישובים כפריים.
יעקב ליצמן:
אמרו שיש שישים ישובים.
ויצמן שירי:
גם בשבוע שעבר לא ראיתי איזשהו מסמך שמשקף את מה שאתה אמרת שמדובר שמחמישים שקלים זה קפץ ל-600 שקלים.
ויצמן שירי:
במתמטיקה המהירה שעשיתי זה אומר 550 שקלים כל חודש.
ויצמן שירי:
עוד לא ראיתי מסמך שיראה כמה ילדים כאלה ישנם על מנת לעשות את המכפיל נכון, כמה גנים וכמה ילדים יש בגנים האלה שראש העיר מדבר עליהם.
ויצמן שירי:
אני לא ראיתי מסמך של בית שמש.
ויצמן שירי:
לא ראיתי לי החשבון הפשוט שלי אומר שיש למעלה מ-1,200 ילדים שהרשות מסבסדת אותם בעוד 550 שקלים, שזה נותן חמישה מיליון שקלים בשנה.
ויצמן שירי:
נשאלת גם השאלה על איזו תקופה אנחנו מדברים.
ויצמן שירי:
לפני שאני מצביע אני רוצה לראות נייר.
ויצמן שירי:
מבחינתי אינפורמציה בעל פה זאת לא אינפורמציה.
ויצמן שירי:
אני רוצה לראות מסמך שאומר לי כמה ילדים כאלה יש לו.
איוב קרא:
אני מציע שההחלטה שתתקבל לגבי בית שמש, נחיל אותה בהמשך לגבי עפולה.
קריאה:
אין רזרבות.
קריאה:
הלוואי שהיינו יכולים לעשות את זה.
קריאה:
היינו עושים את זה על עוד כמה דברים.
ישראל כץ:
לא מדובר על כסף לעיריית בית שמש להזנת המנגנון שלה או למינויים פוליטיים שהיא עושה.
ישראל כץ:
אני מאמין במנגנון הממשלתי כי לא הכל פוליטיקה.
ישראל כץ:
עובדה שמשרד החינוך גם לא עירער.
ישראל כץ:
אמרנו שאם הוא יערער במשך השבוע הזה, אבל הוא לא מערער.
ישראל כץ:
מדובר כאן בדבר הכי בסיסי, בילדים שלומדים.
ישראל כץ:
אני רוצה לומר שהמסמך הזה אומר דבר פשוט, הממשלה לא היתה יכולה לקבל החלטה רטרואקטיבית על החזרת עדיפות לאומית לבית שמש או לעפולה.
ישראל כץ:
הרי הוא בא וביקש בשביל כולם וזה ברור מהמסמך.
ישראל כץ:
לכן החליטו לפי חוות הדעת שניתן לדון רק במצוקה של בית שמש בהתחשב במה שקורה בבית שמש ולכן החליטו בממשלה את אותה החלטה וזה מה שמונח בפנינו.
שלו שמחון:
אני רוצה להציע שיושב ראש הוועדה ייפגש עם אנשי משרד האוצר ויבקש את ההרשאה התקציבית הזאת שתכלול גם את עיריית עפולה ואז נוכל לדון בזה.
אנה שניידר:
בחוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה יש משפט שדווקא לא סומן על ידכם אבל אני רואה בו חשיבות.
אנה שניידר:
הוא אומר שניתן לסייע לבית שמש ולא משנה מאיזה סיבות, אבל והוא אומר כך: "יודגש כי אם יתברר שגם רשויות מקומיות אחרות נמצאות במצב כה חמור ואף קריטי, יהיה מקום לסייע גם להן".
אנה שניידר:
כפי שאני רואה את זה הדיון לגבי בית שמש תם מבחינת הממשלה והממשלה סבורה שיש מקום לסייע, ולכן כרגע היא מבקשת את אישור ועדת הכספים להעביר כספים לצורך הנושא הספציפי הזה של בית שמש.
אנה שניידר:
ברגע שיסתיים הדיון לגבי עפולה לכאן או לכאן, אני מניחה שתהיה בקשה נפרדת לגבי עפולה.
סמדר אלחנני:
אני רוצה להפנות את תשומת ליבכם שהסעיף הזה הוא בסעיף מענק כללי ואין לזה קשר לאיזורי פיתוח .
סמדר אלחנני:
זה טיפול פרטני.
סמדר אלחנני:
יש לו גרעון ואומרים שיתנו לו, וזה גם מה שנאמר פה בחוות הדעת.
ד. וקנין:
דיברתם על עפולה ואני בוודאי סובר שעפולה זקוקים לכהנה וכהנה סיוע, אבל אני חייב להקריא משפט אחד של היועץ המשפטי שאינו חשוד בדבריו: "|מן הראוי להזכיר את דבריו הקשים של מנכ"ל משרד הפנים מר יעקב אפרתי בדיון שנערך ב-29 במרץ 1998: "קיצוץ כבד זה יוביל לקריסת תכנית ההבראה וקריסת תפקוד העיירה בצורה מוחלטת".
ד. וקנין:
אלה לא דברי אלא דברי היועץ המשפטי.
אלי גולדשמידט:
מר וקנין, זה לא ישנה.
אלי גולדשמידט:
יש לי רק שאלה אחת שמציקה לי.
אלי גולדשמידט:
נאמר לי שבכל זאת יש תושבים בבית שמש שכן משלמים את המחיר המלא במשך כל אותה תקופה.
ד. וקנין:
אני מצהיר בפני הוועדה הנכבדה שאין אחד אשר עובר דרך המערכת העירונית שגביתי ממנו פרט לעשרה אחוז.
ד. וקנין:
אין משפחה אחת כזאת וזה מאחר ששנים זה היה הנוהל.
ד. וקנין:
עשרה אחוז כולם.
ד. וקנין:
אני לא לקחתי מאף אדם.
אלי גולדשמידט:
יש אנשים בבית שמש שמשלמים 600 שקל?
ד. וקנין:
כל מי שמשלם דרך העירייה, משלם אך ורק עשרה אחוז.
עופר חוגי:
מי מהתושבים ששילם, ראש העיר יחזיר לו את התשלום שלו.
אלי גולדשמידט:
בעקבות התשלום הזה, אנשים ששילמו 600 שקל, יקבלו החזר?
ד. וקנין:
אני סיפרתי לוועדה הנכבדה שמדובר בכסף שאני מימנתי מכספי, מכספי העירייה, מקופת העירייה.
ד. וקנין:
במקום ללכת ולקחת מההורים, דבר שלא יכולתי לעשות רטרואקטיבית, אני ספגתי את זה.
אלי גולדשמידט:
אני מציע לאשר את הבקשה הזאת בכפוף לשני סייגים.
אלי גולדשמידט:
סייג ראשון הוא שאנחנו פונים לממשלה ותובעים ממנה בתוך שלושים יום לקיים דיון מיידי עם עיריית עפולה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עושים את העניין הזה מתוך אמון.
אלי גולדשמידט:
אני לא רוצה שבית שמש תהיה בת ערובה של דיון בנושא אחור.
אלי גולדשמידט:
אני מבין את הרגישות הזו ואני מציע שאנחנו נעמוד על זה.
אלי גולדשמידט:
נבקש להעביר את העניין הזה לשר האוצר ולמנכ"ל משרד ראש הממשלה.
אלי גולדשמידט:
לא נראה לנו שבית שמש צריכה לקבל ועפולה לא צריכה לקבל, אלא אם יביאו נימוק שאנחנו לא מכירים אותו כרגע.
שלו שמחון:
אין דבר כזה של סייגים.
שלו שמחון:
אנחנו לא נאשר בסייגים.
אלי גולדשמידט:
זה מה שאני מציע.
אלי גולדשמידט:
המשמעות האחרת היא להשאיר את בית שמש ללא התקציב הזה.
אלי גולדשמידט:
דבר שני וזה סייג מהותי.
אלי גולדשמידט:
מתוך התקציב הזה שיועבר לבית שמש, אם יסתבר שיש רשתות או הורים ששילמו בתקופה הרלוונטית שבגינה ניתן הכסף הזה של קרוב לחמישה מיליון שקל, ששילמו תשלום עבור גני ילדים בשיעור לא המופחת של העשרה אחוז, של החמישים שקל אלא בשיעור של 600 שקל, שהם יקבלו החזר מהעירייה מתוך הסכום הזה.
אנה שניידר:
אתה מצביע על הוראת התקציב.
אנה שניידר:
אתה יכול לדרוש ממשרד האוצר דברים אלו או אחרים.
אלי גולדשמידט:
אני יכול להתנות בהסכמת נציג משרד החינוך, נציג הממשלה שישנו כאן?
שלו שמחון:
אנחנו מצביעים בעד או נגד.
שלו שמחון:
אפשר לדחות את זה למועד אחר.
ויצמן שירי:
שאל חבר הכנסת חוגי אם ילדים ששילמו יקבלו בחזרה ולא קיבלנו תשובה.
ויצמן שירי:
אני אומר לך שאף אחד לא יקבל בחזרה.
ויצמן שירי:
אני אומר יותר מזה, ואני רוצה שזה יהיה בפרוטוקול, שלא מקובל עלי העניין הזה שאושר דווקא בגלל שיש לחץ, ואני אומר לך שיש לחץ.
ויצמן שירי:
יש הרבה ראשי רשויות שלא הגיעו למצב שיכלו לשבת ליד השולחן הזה בלי שאנחנו נדע איך אנחנו פותרים להם את הבעיות.
ויצמן שירי:
שמענו קודם משר האוצר שאין רזרבה תקציבית לשום דבר, אז מהיכן יביאו את הכספים האלה?
ויצמן שירי:
אני לא רוצה למהר.
ויצמן שירי:
אי אפשר להביא לוועדת כספים סכום כזה מכובד בלי שאנחנו נקבל איזשהו נייר ואני לא ראיתי איזשהו נייר.
ויצמן שירי:
בא ראש העיר וזורק מספר שזה עולה 550 שקלים יותר לילד כאשר הורידו את איזור הפיתוח ולא ראיתי שום נייר.
ויצמן שירי:
במכפיל הקטן שלי ראיתי שהוא סיבסד לפחות 1,200 ילדים לשנה בתחום הזה.
ויצמן שירי:
אם יש מסמך כזה, יהיה לי יותר קל להחליט, אבל אני לא ראיתי מסמך כזה.
ויצמן שירי:
טוב שהוא לא אמר 8,000 ילדים.
יעקב ליצמן:
נניח שאתה אומר שיש בקשה לחמישה מיליון שקל ואתה אומר שלא נאשר אתה כל.
יעקב ליצמן:
אתה אומר שיש חמישה מיליון שקל, ואז חצי מזה נשמור ולא נאשר.
אלי גולדשמידט:
אני הבנתי מהיועצת המשפטית שהרעיונות שלי להתניות לא תופסות.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה לשאול משהו את מר וקנין.
אלי גולדשמידט:
אדוני ראש העיר, אני מבקש ממך התחייבות שלך לפרוטוקול דשאם יש משפחות או רשתות שבתקופה הרלוונטית, התקופה שבגינה אתה מקבל את ההחזר של החמישה מיליון שקלים, שילמו מעל עשרה אחוז, אתה מהסכום הזה קודם כל תחזיר לאותן משפחות ואת היתרה תשאיר לצרכים של בית שמש.
אלי גולדשמידט:
אתה מוכן להודיע את זה לפרוטוקול?
ד. וקנין:
אני אמרתי והצהרתי ואני חוזר.
ד. וקנין:
כל הכסף יחולק וייועד.
אלי גולדשמידט:
אתה לא עונה לי על השאלה.
ד. וקנין:
אני עונה.
ד. וקנין:
אני מתחייב לתת להם את כל הכסף.
ד. וקנין:
כל אגורה שקיבלתי, אני אחזיר.
ד. וקנין:
אני מצהיר שכל אגורה שקיבלתי, אני מחזיר.
אלי גולדשמידט:
לא שאתה קיבלת, שהגנים קיבלו.
אלי גולדשמידט:
מה זה אתה קיבלת?
אלי גולדשמידט:
כל אגורה ששולמה מעבר לסכום של העשרה אחוז.
אלי גולדשמידט:
את כל הסכום הזה אתה משלם.
אלי גולדשמידט:
ברגע שאתה מקבל את הסכום הזה, מתוך זה אתה מעביר את החלק.
אלי גולדשמידט:
זה התנאי שאתה מתחייב לוועדת הכספים.
ד. וקנין:
אני מתחייב.
אלי גולדשמידט:
על רקע זה פלוס בקשתנו המפורשת משר האוצר להיכנס לדיון מיידי עם עפולה במגמה לאשר לעפולה טיפול דומה לטיפול שקיבלה בית שמש, אני מעלה את העניין להצבעה.
אלי גולדשמידט:
מי בעד הבקשה? 8.
אלי גולדשמידט:
6.
אלי גולדשמידט:
הבקשה אושרה.
משה גפני:
אני מבקש רביזיה.
אלי גולדשמידט:
אני אודיע מתי תהיה רביזיה.
אילן סלומון:
היו"ר אלי גולדשמידט: אני עוד צריך ללמוד את נפלאות התקציב.
אילן סלומון:
איתי יסביר לי.
אילן סלומון:
שלמה בוחבוט: שאלה.
אילן סלומון:
בטיחות בדרכים זה מיוחד לקו העימות?
אילן סלומון:
אילן סלומון: יש לך שם פרוייקטים של בטיחות בדרכים?
אילן סלומון:
שלמה בוחבוט: אני מחזיק את החלטת הממשלה 4870, זה בטיחות בדרכים?
אילן סלומון:
אנחנו כל השנים קיבלנו מאז ומתמיד את הבטיחות בדרכים.
אילן סלומון:
לדוגמה, מעלות 16 אלף שקל לשנה.
אילן סלומון:
אני הולך להגיש לך אדון רפי מ-1996 ואתה תראה איזה קטסטרופה.
אילן סלומון:
זאת פשוט בושה וחרפה, ואתה נותן להם גיבוי.
אילן סלומון:
אני חושב שאתה צריך להיות איתנו ולא נגדנו.
אילן סלומון:
יהודה פוקס: אם הגענו לשלב של דיווח משרדים על ביצוע, לא היו מוטלות עלינו, על משרד העבודה והרווחה הרבה מטלות אבל בכולן עמדנו, גם בהעברת מיכסות למעונות יום.
2186:
יהודה פוקס: אני יודע שיש איתך, עם מעלות ויכוח ונשלח אליך אדם שבדק ועתיד להסביר לך פרט פרט.
2186:
בתוך החישוב אתה מדבר על שלוש דרגות ואתה לא מדבר על מאה מיכסות שניתנו לכל הישובים.
2186:
שלוש דרגות הנחה לישובים קו העימות נכנסות בתוך התחשיב הפרטני לכל אדם בחישוב ההשתתפות שלו במיכסה וזה נמצא ומקבל את זה כל אדם.
2186:
מכללת תל-חי מקבלת את המענק לסיוע.
2186:
יש קטע אחד שאנחנו עומדים לבצע בזמן הקרוב וזה הדבר היחיד שעדיין לא בוצע, וזה ה-500 אלף שקל מענק למפעילי מעונות יום לשיפוצים והצטיידות, ואת זה אנחנו נבצע בזמן הקרוב ביותר.
2186:
משה שגיא: ישנם מספר נושאים שטרם תוקצבו בשנת 1999 כמו מערכות מיזוג, כל מה שקשור לספורט וחינוך בלתי פורמלי.
2186:
השר מתכוון בשבוע הבא לקיים דיון על מנת למצוא מקורות לעשות שינוי בסדרי העדיפויות על מנת לתקצב את הנושאים האלה.
אלי גולדשמידט:
משה שגיא: בשני מיליון שקלים בנושא ספורט, עוד מיליון שקלים בחינוך בלתי פורמלי, ועוד מיליון דולר למיזוג אוויר.
אלי גולדשמידט:
בנושא קרית שמונה, ששה מיליון שקלים.
אלי גולדשמידט:
יש פה שני נושאים של ספורט – מיליון שקל למרכז הספורט במטולה, מרכז קנדה, ומיליון שקל לאגודות ספורט.
אלי גולדשמידט:
משה שגיא: כן.
אלי גולדשמידט:
אבל ההחלטה לגבי המוחזקות קובעת שתהיה פגיעה מינימלית בישובי קו העימות, ואכן השיטה שקבענו נותנת איזשהו פיצוי לישובי קו העימות וישנם אפילו ישובים שנהנים מהשיטה הזאת, מעבר למוחזקות שיקבלו בעבר.
אלי גולדשמידט:
ישובים כמו קרית שמונה ונהריה, בשיטה החדשה נהנים יותר מאשר בשיטת המוחזקות הישנה.
אלי גולדשמידט:
כרגע השר ביקש להשהות את המעבר והוא רוצה לבדוק את הנושא לפני שהוא יחליט לגבי ההמשך.
קריאה:
משה שגיא: בקו עימות יש להם מאה אחוז כבר.
קריאה:
שלמה בוחבוט: עוד פעם אני רוצה להעיר ולומר שכל המיליון שקל בפעילות בתחום החינוך הבלתי פורמלי זו תוספת.
משה שגיא:
שלמה בוחבוט: אתם כבר החלטתם מה לעשות עם זה.
משה שגיא:
אתם לא צריכים להחליט מה לעשות עם זה.
משה שגיא:
זה צריך להגיע למתנ"סים שלנו ואנחנו נחליט.
משה שגיא:
כתוב: פעילות בתחום החינוך הבלתי פורמלי.
משה שגיא:
לא כתוב הצעה.
משה שגיא:
אני לא יודע איפה אתה רואה הצעה.
משה שגיא:
אני לא רואה את זה כהצעה.
משה שגיא:
אחרי כן כתוב חידוש מבני מוסדות חינוך.
רפי לב-ארי:
שלמה בוחבוט: זאת אומרת שבעוד שנה אני אקבל?
רפי לב-ארי:
אני לא צריך לשבת מול המשרדים.
רפי לב-ארי:
חידוש מבנים במוסדות חינוך.
רפי לב-ארי:
רבותי, אנחנו מדי שנה בשנה מקבלים חידוש מבנים, ואז מה הם עשו?
רפי לב-ארי:
לקחו את אותו תקציב שכתוב ושפוט נותנים לנו במקום שוטף.
רפי לב-ארי:
זה לא מבטל את השוטף, אני מצטער.
רפי לב-ארי:
אני מתכוון לבדק בית שקיבלתי כל שנה ובנוסף תקציב מיוחד.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה לשמוע את איתי אייגס.
אלי גולדשמידט:
תסביר לי, כי אני לא מבין.
אלי גולדשמידט:
אם יש התחייבויות במסגרת ההחלטות האלה, האם ההתחייבויות האלה הן בנוסף למה שאישור מקביל לאישור כמו של שלמה במעלות או כמו של ג'קי מקבל במקום אחר בארץ, האם זה בחזקת תוספת או שזה בעצם דבר שנכלל בתוך התקציב השוטף, כי אז באמת לשם מה צריך את ההחלטות.
אלי גולדשמידט:
אם אתה גם יכול להתייחס לנושא של סיווג הישובים.
אלי גולדשמידט:
איתי אייגס: ברשותך, אני רוצה להתחיל מזה שכל ההחלטות כל מה שמופיע בהחלטות מתוקצב, משרד האוצר דאג לפני שהקופה נגמרה, לפני שהביאו את ההסכמים הקואליציונים ערב הבחירות.
אלי גולדשמידט:
אנחנו דאגנו שכל הסעיפים יתוקצבו, כל מה שצריך להעביר מהרזרבה הכללית למשרדים.
אלי גולדשמידט:
הכל עבר.
אלי גולדשמידט:
כל הסעיפים.
אלי גולדשמידט:
אמר לי דני קריצ'מן שיש איזשהו ויכוח על איזה עניין, ואני שמח שהוא מפעיל את זה בלי זה, אבל הכל עבר בוועדה וכל התיקצובים מאושרים.
אלי גולדשמידט:
אין דבר שהיום עדיין נדרש על פי החלטות הממשלה להעמיד תקציב למשרדים השונים.
אלי גולדשמידט:
שקודם כל זה יהיה ברור.
אלי גולדשמידט:
האם ההחלטות באות מעבר או שהן כוללות.
אלי גולדשמידט:
גם החלטה 838, ואת ההחלטה אני כתבתי במו ידי, וכתבתי אותה אחרי שיחות טלפון עם חלק מראשי הרשויות בקו העימות, למרות מה שיהודה אמר, יהודה בעצמו יודע שההחלטה קיימה גם דברים שהם בבסיס התקציב והיא קיימה גם תוספות, כמו שגם בהחלטה הנוכחית יש דברים שמופיעים בבסיס ויש דברים שמופיעים מעבר.
אלי גולדשמידט:
הדיון כאן לגבי יישום ההחלטות, ואני לא רוצה לדבר בשם המשרדים, איך כל אחד מפעיל את תקציבו, מבחינת העמדת המשאבים, המשאבים העומדים לכל המשרדים ובכל התחומים, ברור שבהפעלה יש כל מיני דברים, אבל כל משרד מעביר את הדברים שלו.
אלי גולדשמידט:
דובר פה על נושא הפיצויים בגין מס רכוש.
אלי גולדשמידט:
לנושא הזה הוקמה ועדה בראשותו של נציב מס הכנסה.
אלי גולדשמידט:
אני לא יודע אם הוועדה התחילה לעבוד או לא, אבל היא תעבוד ויהיו לה המלצות.
אלי גולדשמידט:
היו"ר אלי גולדשמידט: היא תדון גם לגבי שווי יום עבודה ראשון?
אלי גולדשמידט:
איתי אייגס: לגבי כל ההיבטים.
אלי גולדשמידט:
מכלול הדברים שקשורים בפיצויים בגין ההשבתות.
אלי גולדשמידט:
לגבי השאלה של סיווגים בתוך קו עימות, אני מציע שרפי יענה עליה כי הוא מכיר את הנושא טוב ממני.
אלי גולדשמידט:
לגבי מה ששאל ולנסי, סיווג קיבוצים לעניין משכנתאות.
אלי גולדשמידט:
אני לא יודע, יכול להיות שולנסי לא מודע לזה, אבל הוועדה סיימה את עבודתה בנושא המשכנתאות והקיבוצים בקו העימות מקבלים סיוע מקום שהוא בהתאם לסיווג שלהם.
אלי גולדשמידט:
אלה שבקו העימות, מקבלים הכי גבוה.
אלי גולדשמידט:
יש להם סיווג בסיסי כמו לכל אחד בישראל שמבוסס על כמה פרמטרים כלכליים, כאשר בקיבוצים זה עובד קצת יותר כי אי-אפשר למדוד את הקיבוץ לפי מספר אחים ואחיות ומספר ילדים, ולכן יש שם פרמטר אחר, אבל הם מסווגים על בסיס כלכלי.
אלי גולדשמידט:
מעבר לזה, את הסיווג על בסיס איזורי הם מקבלים כמו כל אחד אחר, מה שלא היה בעבר.
אלי גולדשמידט:
יכול להיות שולנסי לא מעודכן בקטע הזה, אבל אני אשתדל לשבת איתו ולעדכן אותו.