GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עופר כהן:
יש כאן עניין של כלים שלובים – הישמעאלים באים במקומנו.
עופר כהן:
יש כאן תהליך של הפקרת אדמות הלאום.
עופר כהן:
זה נשמע כפראזה, וזה לא כך.
עופר כהן:
עניין המים ונטישת הקרקעות הוא היינו כך.
עופר כהן:
הפריביליגיה הזו, שניתן לייבש את החקלאות, היא פריבילגיה מסוכנת, שלא קיימת.
עופר כהן:
המוסד הזה של הכוונת מדיניות בעיניי הוא מעל הפקידות של האוצר, ולא להפך.
עופר כהן:
אם לא ייעשה מעשה בעניין הזה, התהליכים ארוכי הטווח יהיו מאד מדאיגים, ובנפשנו.
עופר כהן:
מה שנעשה לחקלאים הוא גירוש מאדמתם.
עופר כהן:
את הדברים האלה צריך למהר לתקן.
עופר כהן:
כל הדברים שנאמרים כאן על מים מושבים צריכים להתבצע.
עופר כהן:
אם לא יהיה ביצוע בזמן, הסכנות תתממשנה.
עופר כהן:
אני מנסה להעביר מסר שהעניין הזה חייב שינוי ודחוף.
עופר כהן:
החקלאים צריכים לקבל מקדמות ואת החשדנות צריך להפעיל מאוחר יותר.
עופר כהן:
העיקר שלא תהיה נטישה של חקלאים.
שלום שמחון:
אני לא יכול לקחת מקדמה, כי אם במקרה הגעתי למסקנה שלא מדובר ב-30 אחוז אלא ב-31 אחוז.
שלום שמחון:
אצטרך להחזיר את הכסף חזרה.
שלום שמחון:
אצטרך לקחת את המקדמה, כדי לפתוח את העונה החדשה, אך אצטרך להחזיר, מאוחר יותר.
אבשלום וילן:
הדרך היחידה היא לקבוע חצי שקל לקוב.
אבשלום וילן:
יודעים כמה קיצצו, ועל בסיס זה תינתנה המקדמות.
שלום שמחון:
אני רוצה להציע כמה דברים לסיכום.
שלום שמחון:
קודם כל ברור לנו לגמרי שיש מחלוקת חריפה בין משרד החקלאות לבין משרד האוצר לגבי הפיצויים.
שלום שמחון:
גם לגבי ספי הכניסה, גם לגבי המנגנון, וגם לגבי גובה הסכום.
שלום שמחון:
לפי התחזיות שניתנו כאן, כנראה שגובה הסכום לא מספק מבחינת ההיבטים העתידיים.
שלום שמחון:
לפי התחזית ששמענו מנציב המים, מצב משק המים אינו טוב, אך בסך הכל המערכת עומדת ביעדים שהיא הציבה לעצמה, מבחינת הקיצוץ שעליו החליטה הממשלה לשנה הזו.
שלום שמחון:
על כן, ועדת הכספים מבקשת מהממשלה שתקיים דיון מחודש בנושא המים, ותחליט החלטה חדשה שעוסקת בנושא הקיצוץ ובנושא פיצויי המים לחקלאים.
שלום שמחון:
אנחנו מבקשים שהממשלה תיקח חזרה את החלטתה הקודמת,ותקבל החלטה חדשה.
שלום שמחון:
אני באופן אישי אמליץ ליושב-ראש ועדת הכספים שיהיה פה בשבוע הבא, שוועדת הכספים תקשה את עמדתה כלפי האוצר שלא תאשר בקשות שיגיעו לשולחן הזה בתקופת הפגרה, ואחרי כן, כשיתחילו הדיונים על תקציב הממשלה.
שלום שמחון:
אני יכול להניח שזה יהיה כיוון הדברים.
שלום שמחון:
נבקש מהממשלה לקחת את ההחלטה שלה בחזרה.
אבשלום וילן:
אני מתנגד להתניות באופן עקרוני.
אבשלום וילן:
יש פה טענה מספיק חזקה וצריך להפנות אותה לממשלה, לא לאוצר.
שלום שמחון:
אני מודה לכולכם.
שלום שמחון:
הישיבה נעולה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו חוזרים לנושא שפתחנו בו דיון לפני כשבועיים, וזה הנושא של פתיחת השיווק בתחום הייצוא הפרטי.
אלי גולדשמידט:
יש לנו שני דברים ברמה המשפטית שביקשנו מהיועצת המשפטית שלנו לבדוק.
אלי גולדשמידט:
אחד הדברים שביקשנו לברר הוא האם זכאים יצואני פרחים לקבל ולהשתמש במידע ובתוכנות של מועצת הפרחים.
אלי גולדשמידט:
היתה פה טענה שנטענה על ידי חלק מהמשתתפים בישיבה, שאחד הדברים שלשמם ניתן הסיוע - זה גם הסיוע ליצואנים החדשים - זה הנושא של היכולת להקים מערך מחשבים ומערך תוכנות שיוכל לסייע להם בהליכי הייצוא.
אלי גולדשמידט:
נשאלה פה השאלה מדוע שאת החומר הזה הם לא יקבלו ממועצת הפרחים שבידה יש חומרים, יש תוכנות ויש מערכת שמשרתת את הענף, ובכך אפשר יהיה להוזיל את העניין.
אלי גולדשמידט:
התשובה שביקשתי מהגברת שניידר לבדוק היא אם הם זכאים לקבל את המידע בתוכנות של המועצה.
אלי גולדשמידט:
התשובה של גברת שניידר מופיעה בחוות הדעת שמופיעה לפניכם.
אלי גולדשמידט:
הסתבר לנו שהיתה בעיה של אי בהירות מסויימת בשני סוגים של קרטריונים.
אלי גולדשמידט:
סוג אחד של קריטריונים הוא לקבלת רשיון הייצוא, וסוג אחר של קריטריונים הוא לקבלת הסיוע.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מדברים על סיוע בהיקף של 2 מיליון שקל שניתן לאותם יצואנים חדשים.
אלי גולדשמידט:
זאת הבקשה שהובאה בפנינו.
אלי גולדשמידט:
גם בעניין הזה ביקשתי מהמנכ"ל שיחזור אלינו עם קריטריונים מגובשים, שגם הם יעברו תחת עינה הבוחנת של היועצת המשפטית של הוועדה.
יעקב ליצמן:
הועלתה טענה שהקריטריונים נעשו אחרי שהגישו את הבקשות.
אלי גולדשמידט:
אנה, בדקת את הטענה הזאת?
אנה שניידר:
אני לא בדקתי את זה, אני רק בדקתי את הנושא של עונת הייצוא.
אנה שניידר:
יש הגדרה של עונת ייצוא, ואני לא בטוחה שהקריטריונים נקבעו לאחר מכן.
אנה שניידר:
אולי מתקנים אותם, אבל הבקשות ככלל צריכות להיות מוגשות על פי קריטריונים שמופיעים בתקנות.
אנה שניידר:
המועצה או משרד החקלאות יכולים להוסיף קריטריונים.
אלי גולדשמידט:
אבל השאלה של מר ליצמן היתה האם הקריטריונים אכן היו לנגד עיני מגדלי הפרחים.
אנה שניידר:
את זה לא בדקתי.
ראובן ריבלין:
איך המגדל הפרטי יכול לזכות בסופו של דבר מהסיוע הזה?
אלי גולדשמידט:
משרד החקלאות קבע קריטריונים, ועל הקריטריונים האלה היה עירפול מסויים.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שכל חברי הוועדה הביעו תמיכה בעיקרון של פתיחת השוק, ביטול המונופול ואפשרות למגדלי הפרחים לבחור את מי הם רוצים שייצג אותם במהלך השיווק.
אלי גולדשמידט:
ברמה העקרונית לא היה ויכוח.
אלי גולדשמידט:
הויכוח היה בפרטים.
אנה שניידר:
המועצה לצמחי נוי, או במילים אחרות מועצת הפרחים, הוקמה מכוח חוק המועצה לצמחי נוי (ייצוא ושיווק), תשל"ו 1976.
אנה שניידר:
סעיף 3 לאותו חוק קובע כי המועצה היא יצואן יחיד של צמחי נוי, אולם היא רשאית, באישור הרשות המוסמכת לרשיונות ייצוא במשרד החקלאות, להרשות לאנשים להיות יצואנים של מין או זן מסויים של צמחי נוי.
אנה שניידר:
יצואן כזה יכול להיות מי שמגדל את הפרחים בעצמו או מי שמתקשר עם מגדלים והוא מייצא אותם עבורו.
אנה שניידר:
כדי להיות יצואן מורשה כזה נקבעו כללים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, והתנאים הם: 1.
אנה שניידר:
הוא צריך להגיש בכתב בקשה לגבי עונת ייצוא מסויימת, וזאת תקופה שבין 1 באוקטובר בשנה מסויימת ועד 30 לספטמבר בשנה שלאחריה.
אנה שניידר:
ברור שהבקשות צריכות להיות מוגשות לפני 1 באוקטובר.
אנה שניידר:
2.
אנה שניידר:
לרשות המבקש עומדים מתקנים וציוד שמתאימים לצורך הייצוא, האריזה וכל מה שכרוך בייצוא הפרחים.
אנה שניידר:
3.
אנה שניידר:
הוא חייב לנהל מערכת חשבונות נאותה ולמלא אחרי כל ההוראות של ניהול חשבונות שקובעות רשויות המס 4.
אנה שניידר:
הוא חייב להוכיח שאין בייצוא אותו זן שהוא רוצה לייצא כדי לפגוע באופן משמעותי בייצוא אחר של פרחים מישראל 5.
אנה שניידר:
הוא חייב להוכיח שהמדינה שלגביה הוגשה הבקשה היא יעד שיווקי בלעדי וסופי של אותם הפרחים.
אנה שניידר:
6.
אנה שניידר:
הוא חייב להראות שהוא מתקשר עם מגדלים, ושהמסמכים יוכיחו שהוא ייצא את כל היבול של אותם מגדלים שהתקשרו איתו.
אנה שניידר:
7.
אנה שניידר:
הוא צריך להוכיח למועצה שאותם מגדלים לא התקשרו עם יצואן אחר.
אנה שניידר:
בנוסף לכך, משרד החקלאות רשאי להוסיף קריטריונים, ובלבד שהקריטריונים האלה יהיו קריטריונים סבירים, שיוויוניים ועומדים במבחני חוק יסוד: חופש העיסוק.
אנה שניידר:
על סמך כל הנתונים האלה בדקתי את הקריטריונים שמוצעים עכשיו, וזה המכתב מ12- באוגוסט של הגברת דליה הראל שמצורף כנספח א'.
אנה שניידר:
הגעתי למסקנה שהקריטריונים לקבלת רשיון ייצוא כפי שמופיעים במכתב הם סבירים.
אנה שניידר:
בפרק ב' למכתב, ששם נאמר שמדובר בקריטריונים לקבלת סיוע, נאמר גם שאותו מבקש סיוע צריך להשתתף במימון הכנת תוכנות והחלפת מחשבים לפי בדיקה.
אנה שניידר:
הקריטריון הזה לא היה לי כל כך ברור.
אנה שניידר:
אני הבנתי שאם אתה משתתף במימון הכנת תוכנות אתה זכאי לסיוע.
דני קריצ'מן:
קריטריונים זה נקרא למען יתן כסף.
אלי גולדשמידט:
יש קריטריונים לקבלת רשיון ייצוא.
אלי גולדשמידט:
האם כל אחד שיקבל רשיון ייצוא יקבל השתתפות ב2- מיליון שקל?
דני קריצ'מן:
כן.
אלי גולדשמידט:
קודם כל צריך לעבור סף ראשון, שזה הסף לקבלת רשיון הייצוא, ושלגביו יש 4 קריטריונים שמופיעים כאן:
אלי גולדשמידט:
היקף ייצוא, בית אריזה, בקשה לא יאוחר מ30- באפריל והתחייבות למלא את ההתחייבויות.
אלי גולדשמידט:
פעם שהיצואן עמד בדרישות האלה, הוא פונה לבקשת סיוע.
אלי גולדשמידט:
המשמעות של סעיף ב' היא, כפי שאני מבין אותה, שהוא יקבל בכל מקרה את הסיוע, אבל הסיוע ינותב אך ורק לנושאים האלה.
נחום לנגנטל:
ואם הוא לא עושה את הדברים האלה הוא לא יקבל סיוע.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש לראות בפירוש שנתתי עכשיו חלק מהבקשה.
נחום לנגנטל:
איך יכול להיות שאתה נותן לא יותר מאשר 2 סנט אמריקני לפרח, ואתה מתנה את זה על התוכנה?
נחום לנגנטל:
נניח והוא ייצא 100 פרחים, אז הוא יצטרך לקבל 100 כפול 2 סנט מחד, ומאידך ההוצאה שלו על המחשוב תהיה 4 מיליון שקל.
דני קריצ'מן:
לא בהכרח 2 סנט.
אלי גולדשמידט:
זה לפי הנמוך שביניהם.
אלי גולדשמידט:
הוא לא יכול לעבור את ה2- מיליון שקל ואת ה2- סנט לפרח.
נחום לנגנטל:
אם הוא עשה 100 פרחים הוא לא יכול לקבל 100 כפול 2 סנט, ואם תוכנת המחשב שלו היתה 4 מיליון שקל, אז הוא יקבל רק דמי השתתפות.
נחום לנגנטל:
האם יצואן שעשה מיליון פרחים ועשה תוכנת מחשב ב100- שקל יקבל 2 מיליון שקל, בעוד שההוצאה האמיתית שלו היתה 100 שקל?
נחום לנגנטל:
תסביר לי איך הקורולוציה.
אלי גולדשמידט:
יש לך 2 מיליון שקל ויש לך 4 יצואנים שכל אחד נמצא בסיטואציה אחרת מבחינת היקף הייצוא שלו ומבחינת היקף ההשקעות שלו.
אלי גולדשמידט:
אחד, כמו שאומר נחום, משקיע מעט במחשב והרבה במשהו אחר, וההפך.
אלי גולדשמידט:
איך אתה מחלק את ה2- מיליון שקל?
אלי גולדשמידט:
מה יהיה היחס בין היצואנים השונים לגבי אותם ה2- מיליון שקל?
דני קריצ'מן:
לי לא איכפת שיצואן אחד יקח את כל מה שמגיע לו, כלומר את כל ה2- סנט לפרח, וישקיע את הכל במיחשוב ובתוכנה, ויצואן אחר יקח את כל הכסף שלו וישקיע אותו במערך תובלה או במערך שינוע.
אלי גולדשמידט:
העיקר שזה יהיה לפחות אחת מהמטרות האלה.
דני קריצ'מן:
ובתנאי שלא יעבור את הסכום.
אלי גולדשמידט:
אבל איך תחלק את זה באופן יחסי?
אלי גולדשמידט:
האם לכל אחד מ4- יצואנים תתן חצי מיליון שקל?
דני קריצ'מן:
אני אקח את כל הייצוא של כל היצואנים האלה ואני אחלק את זה ל2- מיליון שקל...
נחום לנגנטל:
אתם אומרים שתתנו לא יותר מ2- סנט לפרח.
דני קריצ'מן:
אנחנו ניתן 2 מיליון שקל מחולק לפרחים, ולא יותר מאשר 2 סנט לפרח.
נחום לנגנטל:
ותתנו את הכסף על הצגת חשבוניות או הצגת תשלומים בגין אחד או יותר מהדברים האלה.
אלי גולדשמידט:
נניח שהוא יגיע למסקנה שליצואן מסויים מגיע 300 אלף שקל, אז מאותו רגע אותו לא מעניין אם אותו יצואן מוציא את כל 300 אלף השקל על סעיף 1, על סעיף 2, על כל הסעיפים או על אחד מהם.
אלי גולדשמידט:
מה שהוא רק רוצה זה לתת את הכסף מול חשבוניות או אסמכתאות של אחד או יותר מהנושאים האלה.
אלי גולדשמידט:
זה נכון?
יעקב ליצמן:
מתי פורסמו הקריטריונים?
יעקב ליצמן:
אם אני יודע שהקריטריונים פורסמו לפני ההרשמה, אז אין לי בעיה אם זה, אבל אם אני יודע שזה פורסם אחר כך, אני חושב שאנחנו צריכים לדחות את זה ולפתוח את זה מחדש.
אלי גולדשמידט:
לא לדחות, להאריך את המועד.
דני קריצ'מן:
הקריטריונים לא נעשו עד היום.
אלי גולדשמידט:
אז מר ליצמן צודק ב100%.
דני קריצ'מן:
הקריטריונים לא קשורים למי יצואן או מי לא יצואן.
דני קריצ'מן:
כל מי שרצה להיות יצואן פנה וביקש.
אלי גולדשמידט:
נניח שיש אחד שמקבל סיוע, יש לו מערכת ממוחשבת מלאה והוא לא צריך סיוע כספי.
דני קריצ'מן:
אבל הקריטריונים לא באים להכביד עליו, הם באים רק לעזור לו.
נחום לנגנטל:
מה שהוא אומר לך זה שהוא היה מגיש בקשה לרשיון לייצוא אילו הוא היה יודע שאחת מהחלופות האחרות היתה מאפשרת לו למשוך כסף מהקופה.
נחום לנגנטל:
אילו הוא היה יודע, הוא היה מגיש בקשה.
דני קריצ'מן:
פה אמרנו שמי שמקבל רשיון ייצוא הוא רק מי שביקש מאפריל עד ספטמבר.
דני קריצ'מן:
לי אין בעיה שיאריכו את זה גם לשנה הבאה.
יוסף יצחק פריצקי:
ילך יצואן, שלא הגיש בקשה, לבג"ץ ואז חבל על הזמן כי בג"ץ יקבל את זה.
יוסף יצחק פריצקי:
האם אתה יכול לבוא ולהכניס יצואנים שלא הגישו בקשה עד 31 באפריל?
יוסף יצחק פריצקי:
האם את הבקשה להשתתפות אתה יכול לתת כך שיגישו עד סוף דצמבר?
דני קריצ'מן:
אף אחד לא הגיש בקשה להשתתפות.
אלי גולדשמידט:
הקריטריונים לרשיון ייצוא היו ידועים לכל המגדלים לפני ה30- באפריל?
דני קריצ'מן:
כן, זאת היתה החלטת מועצה.
דני קריצ'מן:
המועצה פירסמה את ההחלטות שלה ברבים.
דני קריצ'מן:
היה אישור של ועדת הכלכלה של הכנסת וזה הופיע ברשומות.
יעקב ליצמן:
מתי זה פורסם?
דני קריצ'מן:
זה בטח היה בסביבות מרץ, אפריל, אני כבר לא זוכר מתי.
אלי גולדשמידט:
אבל ייעוד הסיוע הכספי לא היה ידוע אז.
אלי גולדשמידט:
איך נגיע למצב שבו מגדל פרחים שהבעיה שלו היא רק הנושא של המחשב והוא לא הגיש בקשה יגיש את הבקשה?
אנה שניידר:
הוא אומר שלסיוע לא מגישים בכלל בקשה.
אנה שניידר:
ברגע שהוא יצואן מורשה הוא לא צריך להגיש בקשה.
משה גפני:
יש פה חלק שמתייחס למי הוא יצואן.
משה גפני:
הוא היה צריך להגיש בקשה עד ה30- באפריל שזה בסדר ולכן הוא קיבל.
משה גפני:
מכאן ואילך יש קריטריון לקבלת סיוע, שזה לא המילה קריטריונים כי היא לא נכונה בעניין הזה, אלא מטרות הסיוע.
משה גפני:
צריך לאפשר לאנשים שיש להם רשיון ייצוא על פי החוק להשתתף באותן מטרות.
דני קריצ'מן:
זה מה שאנחנו אומרים.
יוסף יצחק פריצקי:
אני יצואן ואני רוצה להשתתף במימון מחשבים, איך אני מקבל ממך את הסיוע?
יוסף יצחק פריצקי:
האם אני צריך להראות לך שקניתי מחשב עד 31 בדצמבר 1999?
דני קריצ'מן:
התאריך הסופי שלך זה אם קיבלת רשיון ייצוא בשנת 1999.
יוסף יצחק פריצקי:
עכשיו אני רוצה את הכסף.
יוסף יצחק פריצקי:
תגיד לי איך אני מקבל את הכסף.
דני קריצ'מן:
הוא צריך להגיש בקשה למשרד החקלאות.
יוסף יצחק פריצקי:
אתה משלם את זה עד סוף שנת התקציב עבור הוצאה שאני הוצאתי החל מיום האישור ועד סוף שנת התקציב?
אלי גולדשמידט:
האם בעקבות זה שנאשר את הבקשה הזאת, אתם תפנו לאותם יצואנים שנרשמו, תגידו שלכל אחד מהם מוקצב הסכום הזה והזה?
דני קריצ'מן:
לא, נגיד להם שכל אחד יכול לקבל סיוע באחד הנושאים הללו.
אלי גולדשמידט:
אבל אתה צריך להגיד לו מה סך היקף הסיוע.
דני קריצ'מן:
נכון.
דני קריצ'מן:
הסיוע המוערך הוא בסביבות 2 סנט, אבל הוא מותנה בסך כל התקציב מחולק ל2- מיליון שקל.
משה גפני:
האם תעבירו את זה לכל היצואנים?
דני קריצ'מן:
בוודאי.
יוסף יצחק פריצקי:
אין לך הגבלת זמן בכלל, נכון?
יעקב סיטון:
ההשתתפות בקרן סיכוני אשראי בגובה של 3% היתה עד היום בבית אריזה "אביב".
יעקב סיטון:
אם אתם שמים את זה כקריטריון, תקבעו שרק "אביב" יוכל להשתתף.
אלי גולדשמידט:
למה?
אלי גולדשמידט:
אולי מישהו אחר יביא בעיות של מחשב.
אלי גולדשמידט:
יש פה 3 מטרות, שאו שאתה עומד באמת באחת מהן, או שאתה עומד ביותר מאחת מהן, ועל זה אתה מקבל כסף.
אלי גולדשמידט:
אם נניח בית אריזה "אביב" באמת נותן את ה3% מהיקף האשראי, ויצואן אחר רוצה מימון תוכנות אשראי, אז הוא יקבל את הכסף לצורך המימון.
אלי גולדשמידט:
זה לא הופך להיות בלעדי לבית אריזה "אביב".
יעקב סיטון:
השתתפות בקרן סיכוני אשראי זה רק 20%...
אלי גולדשמידט:
אתה חולק על המטרה הזאת, למה?
יעקב סיטון:
לדעתי זה חסר משמעות.
אלי גולדשמידט:
זה עוזר למגדלים.
אלי גולדשמידט:
אתה נותן אשראי למגדלים?
יעקב סיטון:
כן.
אלי גולדשמידט:
למה שהייצואן ההוא לא יתן?
יעקב סיטון:
ב3% המועצה לא משתתפת אלא המגדלים משתתפים, וזה רלוונטי רק לאלה שקיבלו אשראי, לא לכולם.
עופר חוגי:
כמה יצואנים כבר נרשמו?
יעקב סיטון:
16 יצואנים.
יוסף יצחק פריצקי:
האם קיימת סכנה שיבוא אדם ויאמר: שמע, לו הייתי יודע שיש סיוע, הייתי נרשם כיצואן.
יוסף יצחק פריצקי:
לא ידעתי שיש סיוע, לכן לא נרשמתי.
אלי גולדשמידט:
אם אדם מחליט שהוא רוצה להיות יהלומן וכעבור שנה מדינת ישראל מחליטה לתת סיוע ליהלומנים, אז הוא יכול לבוא ולומר: אם הייתי יודע שאקבל סיוע הייתי נרשם מוקדם יותר.
יעקב סיטון:
ישנם לא מעט יצואנים שביקשו רשיון ייצוא ובגלל ה2- סנט ירדו מהנושא.
דני קריצ'מן:
המגדלים מדברים עכשיו על סיוע למגדלי הוורדים, שפעם אחת ניתן פה אבל אולי גם ניתן פעם שנייה.
דני קריצ'מן:
תאר לך שאני נותן סיוע למגדלי הוורדים ויבואו אלי מגדלי הגיבסנית ויגידו לי: שמע, אם היינו יודעים שלמגדלי הוורדים אתה נותן סיוע, לא היינו שותלים גיבסנית אלא היינו שותלים ורדים.
עופר חוגי:
מדוע הסיוע ניתן רק לאלה של מיליון דולר ולא ליצואנים של פחות?
דני קריצ'מן:
אנחנו רצינו שלא כל אחד יוכל לקחת שק עם ורדים ולבלבל את השוק.
דני קריצ'מן:
רצינו שהיצואנים יהיו רק אלה הרציניים שמסוגלים להבטיח את התמורה.
אלי גולדשמידט:
מבחינה חוקית הנושא הזה כבר נגמר כי הוא נדון בוועדת הכלכלה, אושר בוועדה הכלכלה ופורסם ברשומות.
מוחמד ברכה:
הסיוע בפועל ילך למגדלים או לייצואנים?
דני קריצ'מן:
בעקיפין זה יגיע בסוף למגדלים.
אבשלום וילן:
2 סנט לפרח מי יקבל, היצואן או המגדל?
דני קריצ'מן:
הייצואן.
אלי גולדשמידט:
זה סיוע ליצואנים.
אלי גולדשמידט:
זה שאומר מנכ"ל המשרד שבסוף זה עוזר למגדלים כי זה מייעל את הענף וזה מכניס תחרותיות לענף, זה נכון.
אלי גולדשמידט:
הסיוע הכספי עובר ליצואן.
אלי גולדשמידט:
ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - 3 אושר
אלי גולדשמידט:
פניות מספר 218,219.
אמיר לוי:
הבקשה כאן היא להעביר 80 מיליון שקל לחוק עידוד השקעות בתיירות.
אמיר לוי:
ההשקעה היא לא בהרשאה אלא במזומן בלבד, שזה לא לצורך כתבי אישור חדשים אלא לצורך התחייבויות.
אלי גולדשמידט:
מה זה נקרא לא בהרשאה אלא במזומן?
אמיר לוי:
כאשר מפעל או בית מלון מגיע למרכז השקעות ומקבל כתב אישור שהוא זכאי למענק מהמדינה באישור של 24% אם זה הולך לאיזור א', אז מחייבים את כל ההרשאה ואז זה כתב אישור חדש.
אמיר לוי:
עכשיו המפעל או בית המלון הזה יבוא במשך 7 שנים לפדות את השיק הזה שנתנו.
אמיר לוי:
ה80- מיליון האלה הם במזומן.
אמיר לוי:
הם תמורת אותם שיקים שנתנו בעבר.
אלי גולדשמידט:
אז למה זה לא בבסיס התקציב?
אמיר לוי:
את בסיס התקציב אנחנו בונים לפי צפי ההשקעות שצפוי.
אמיר לוי:
אותו מודל שנבנה במהלך שנת 1998 לא נבנה טוב, וכיום קצב הביצוע של בתי מלון הוא גבוה מזה שנחזה.
אלי גולדשמידט:
מה המקור של הכסף הזה?
אמיר לוי:
המקור של הכסף הזה הוא גם מחוק עידוד השקעות.
אמיר לוי:
זאת פשוט הסטה פנימית.
אמיר לוי:
זה בא מחוק עידוד מתעשייה.
אמיר לוי:
שם נוצר עודף מסויים והוא עובר לבתי מלון.
אמיר לוי:
בסך הכל זה אותו חוק.
אלי גולדשמידט:
אם כמו שאנחנו משערים תהיה פריחה ויבואו מחר מפעלי תעשייה, אז הם יצטרכו הרשאה חדשה ואתם תבקשו אותה.
אלי גולדשמידט:
אם הם יעמדו בקריטריונים, אתם תצטרכו לתת את זה.
אמיר לוי:
קריטריונים זה דבר גמיש.
אמיר לוי:
אנחנו לא לוקחים מתעשייה בהרשאה.
אמיר לוי:
לא יהיו עכשיו פחות מפעלים.
אמיר לוי:
אני לוקח רק במזומן.
אמיר לוי:
לא יאושרו בגלל זה פחות מפעלים במרכז השקעות לתעשייה.
יוסף יצחק פריצקי:
האם יש בתיירות גם מסלול של הטבות מס?
אמיר לוי:
זה אותו חוק, אבל אף אחד לא מנצל אותו בתיירות, מנצלים אותו בתעשייה כי שם שיעורי הרווח הם גבוהים ובפרקי זמן קצרים.
אמיר לוי:
בתיירות שיעורי הרווח הם יותר נמוכים, והם בפרקי זמן יותר ארוכים.
אמיר לוי:
לכן הם מעדיפים את המענק שהוא שווה ערך יותר מאשר ההטבות.
אלי גולדשמידט:
ה80- מיליון שקל האלה זה חתיכת סכום.
אלי גולדשמידט:
זאת אומרת שבתקופה האחרונה היתה בנייה של הרבה חדרים.
אמיר לוי:
בים המלח אישרו לא מעט בשנים האחרונות, ובאילת קצת.
אמיר לוי:
לפי חוק עידוד השקעות, תוך 60 יום מרגע שהמפעל או בית המלון הגיש לתשלום ובדקו אותו צריך לשלם לו.
עופר חוגי:
מדובר גם על שיפוצים?
אמיר לוי:
לא, מדובר על בתי מלון חדשים.
אלי גולדשמידט:
יש גם סיוע בנושא שיפוצים?
אמיר לוי:
בעבר היה, היום אין.
אלי גולדשמידט:
אבל אם מלון רוצה להגדיל את מספר החדרים שלו מ120- ל200-?
אמיר לוי:
אז זאת הרחבה לא שיפוץ.
אלי גולדשמידט:
אבל UPGRADING של מלון שהוא מיושן?
אמיר לוי:
לא, כיום לא עושים את זה.
אמיר לוי:
משרד התיירות והממשלה הקודמת העבירו איזו שהיא החלטה והיא כרגע נמצאת בדיונים.
אלי גולדשמידט:
פנייה 213.
אמיר לוי:
הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב משרד התיירות - להעביר מיליון שקל בהוצאה ו2- מיליון שקל בהרשאה לטובת פעילות של שיווק שמבצע משרד התיירות עם מארגני שיווק ומארגני תיירות.
אמיר לוי:
הם משתתפים איתם בהכנת חומר ובקמפיינים שהם מפרסמים את ישראל במדינות שונות באירופה ובארצות הברית.
אמיר לוי:
זה באמצעות MATCHING.
אמיר לוי:
על כל שקל שיוצא ממשרד התיירות, מארגני התיירות שמים שקל או קצת פחות.
אמיר לוי:
המקור לשינוי הפנימי הזה זה שיש להם איזו שהיא עתודה לשיווק שהם לא ידעו בתחילת שנה למה הם רוצים לייעד אותה.
אמיר לוי:
הם הגיעו למסקנה שעדיף להם את זה בפעילות הזאת.
אמיר לוי:
יש עוד פעילויות שיווק, אבל הם בחרו דווקא את זה.
אמיר לוי:
המקור השני זה הכנת חומר פירסומי שיש בלשכות בחו"ל.
אמיר לוי:
במקום חומר פירסומי הם מעדיפים להשתתף בפירסום עם מארגני התיירות עצמם.
עופר חוגי:
איך אתם בודקים שהיזמים עושים את זה?
אמיר לוי:
יש את העבודות עצמן.
עופר חוגי:
לא ראיתי שיפור בכניסה של תיירים לארץ.
אמיר לוי:
יש שינוי דרסטי.
אמיר לוי:
ב1997- היו 1.8 מיליון תיירים, ב1998- היו 2.2 מיליון תיירים וב1999- היו כבר 2.5 מיליון תיירים.
אמיר לוי:
התחזית לשנת 2000 היא 3.1 מיליון תיירים.
אלי גולדשמידט:
פנייה 228.
רוני ארד:
מדובר על פנייה שכוללת שינויים פנימיים על בסיס בקשות של המשרד עצמו.
רוני ארד:
יש במשך השנה תקנות.
רוני ארד:
בגלל שמשרד הקליטה עובד על התחייבות לטווח של שנתיים או שלוש, למשל תוכנית המדענים, אז הכסף הזה מתוקצב במשך השנה, אבל בגלל שהוא התחייב לשלם בינואר או פברואר או מרץ, אז הוא משלם כבר עם הכסף של תקציב שנת 1999 על התחייבויות שנת 1998.
יעקב ליצמן:
זה לא בהרשאה?
רוני ארד:
יש גם בהרשאה, אבל יש גם תקנות שהן בלי הרשאה.
יעקב ליצמן:
למה זה לא צריך הרשאה?
רוני ארד:
בגלל שהפעילות היא לא בתחילת שנה.
רוני ארד:
יש נגיד חברה שנותנת עכשיו שירות לאמנים עולים.
רוני ארד:
אני חתמתי איתה חוזה ביוני 1998 עד יוני 1999.
רוני ארד:
אני לא משלם לה רק ביוני 1998, אני משלם לה גם ב1999-.
רוני ארד:
בגלל שאני משלם לה גם ב1999- וזה כבר מתקציב 1999, יש תקנות שיש בהן חוסר עד שלא יוחזרו העודפים.
אלי גולדשמידט:
לפי מה שאני מבין, אתה מפחית מהרבה מאוד נושאים - מסיוע לתעסוקת עולים, מסיוע לאמנים, מסיוע ליזמות עסקית, מקליטה חברתית, ואתה מעביר הכל לקליטה ישירה.
רוני ארד:
כל התקנות שמהן הורדתי היו תקנות שהתחייבנו עליהן עד שיופשרו העודפים.
רוני ארד:
עכשיו הופשרו העודפים ולכן חזר כל הכסף לתקנות האלה.
אלי גולדשמידט:
מה זאת אומרת חזר כל הכסף לתקנות האלה?
אלי גולדשמידט:
אם ניקח את התקנה לסיוע לאמנים וספורטאים עולים אז זה היה 9 מיליון וירד ל8.5- מיליון.
אלי גולדשמידט:
אתה אומר שה700- אלף שאתה מוריד עכשיו חזרו בצורה של עודפים?
רוני ארד:
אני לקחתי במשך השנה את ה700- אלף מסל קליטה, העברתי אותם לתקנה עד שהעודפים המחוייבים יחזרו לתקנה.
רוני ארד:
העודפים המחוייבים מוחזרים בסביבות החודשים אוגוסט, ספטמבר.
רוני ארד:
ברגע שחזרו העודפים האלה לתקנה, אני יכול לקחת את הכסף בחזרה לסל קליטה.
אלי גולדשמידט:
אז למה לא משתקף פה האיזון המחודש הזה?
רוני ארד:
כי זה מופיע בפניות קודמות.
יוסף יצחק פריצקי:
זאת בעצם פעולה טכנית.
אלי גולדשמידט:
למעשה מה שאתה אומר הוא - אם נחזור לסיוע לאמנים - ש8.5- זה מה שהיה בתחילת השנה, ובשלב מסויים זה גדל ל9.2 מיליון כתוצאה מהעודפים.
רוני ארד:
זה בגלל שבשלב מסויים, עוד בתחילת השנה, המשרד שילם עוד כסף שהוא היה חייב מ1998-.
רוני ארד:
כדי לקיים פעילות שוטפת הוא חייב בינתיים כסף עד שיחזרו העודפים.
רוני ארד:
באמצע שנה לקחנו עוד מיליון שקל או 700 אלף שקל.
אלי גולדשמידט:
אתה בעצם אומר לי עכשיו שבכל התקנות האלה שיש בהן ירידה, אין בהן ירידה.
אמנון כהן:
בשביל מה צריך את כל התיאור הזה אם הכל מתבצע?
רוני ארד:
אתה חייב לשלם כסף.
רוני ארד:
יש כמות מזומנים מסויימת שנגמרת בגלל כסף שהתחייבת עליו ב1998-.
רוני ארד:
העודפים מוחזרים רק עכשיו.
רוני ארד:
עד שמחזירים את העודפים האלה, שזה כסף של התקנה, אתה חייב שהמשרד ימשיך לעבוד בפעילות שוטפת.
אמנון כהן:
אתה אומר שסיוע לאמנים עולים היה 8.5 מיליון שקלים בתקציב 1999.
אמנון כהן:
את זה אני מבקש לראות.
רוני ארד:
יש את זה בספר התקציב.
אמנון כהן:
אני רוצה לראות אם זה היה בתקציב שלך לשנת 1999.
אלי גולדשמידט:
אנחנו לקחנו את האמנים כדוגמה, אבל חבר הכנסת אמנון כהן רוצה לראות מה קרה עם התקנה הזאת ואת כל התהפוכות שהיא עברה.
אלי גולדשמידט:
אני מציע שתעביר לחבר הכנסת אמנון כהן את ההסבר לכל התהליך, ואז נדון בבקשה הזאת פעם נוספת.
אלי גולדשמידט:
פנייה מספר 230.
רוני ארד:
מדובר על שינויים של ביטוח לאומי שעושה את אומדני הביצוע מחדש, ועל סמך זה אנחנו עושים שינויים פנימיים.
אלי גולדשמידט:
מדוע הסיוע לנכים יורד מ304 ל240-?
רוני ארד:
הביטוח לאומי עשה אומדנים גבוהים מידי.
רוני ארד:
הוא על פי האומדנים שלו ראה שיש לו עודף תקציבי, שכרגע הוא לא צריך את הכסף.
אמנון כהן:
בתחילת השנה אתה יודע כמה נכים יהיו.
רוני ארד:
זה הכל על פי אומדני גידול, אומדני ניצול.
אמנון כהן:
זה רק עולה, זה לא יכול לרדת.
רוני ארד:
כאשר בנינו את התקציב לקחנו, למשל, אומדני גידול של 10%, ובפועל יש אומדן גידול של 3%.
יוסף יצחק פריצקי:
מה זה תקציב סיוע לנכים?
רוני ארד:
זה הלוואות לרכב ולציוד לרכב.
אלי גולדשמידט:
מה זה האוכלוסיות האחרות?
רוני ארד:
זה כולל נפגעי הקרנות, כמו גזזת.
רוני ארד:
האישור לגמלה הוא על סמך ועדה רפואית.
רוני ארד:
ברגע שוועדה רפואית קובעת שהוא זכאי לגמלה, הוא מקבל גמלה או מענק שתלוי ברמת הנכות.
רוני ארד:
האומדנים עמדו על מספר מסויים.
רוני ארד:
כנראה שיש עלייה במספר המקבלים, אז פשוט הוספנו עוד כסף.
רוני ארד:
זה כולל תגמול ליתום עקב אלימות במשפחה.
רוני ארד:
יש יתומים שמקבלים כסף כתוצאה מאלימות במשפחה.
רוני ארד:
זה כולל גם מענק למשפחות ברוכות ילדים.
רוני ארד:
שנה שעברה עבר חוק שנותן מענק לימודים גם למשפחות ברוכות ילדים.
רוני ארד:
הערכה של ביטוח לאומי עמדה על 35 מיליון שקל, בפועל זה כנראה 45 מיליון.
רוני ארד:
זה כולל ילדים של עולים חדשים.
רוני ארד:
יש ילדים שהגיעו בלי הורים וזכאים לקיצבת ילדים, אבל בגלל שההורים לא הגיעו הם לא מקבלים.
אלי גולדשמידט:
מה היה קורה אם בשניהם היה לך אומדן חסר?
רוני ארד:
זה ביטוח לאומי.
רוני ארד:
אני שאלתי את ביטוח לאומי איפה כרגע יש אומדני עודף, והם אמרו שכרגע בהלוואות עומדות יש להם עודף.
רוני ארד:
יכול להיות שבסוף שנה נראה עוד פעם שצריך לעשות משחקי אומדנים.
רוני ארד:
יש להם סעיפים שיש בהם אומדני עודף ויש סעיפים שיש בהם אומדני חוסר.
סמדר אלחנני:
עודף או חסר נקודתי אסור שישמש בסיס להחלטות שהן לטווח ארוך.
סמדר אלחנני:
הדוגמה הכי טובה שאני תמיד יכולה להביא היא, שלפני הרבה שנים היה עודף בתקציב, היה גידול הכנסות שלא היה צפוי, אבל אמרו שיש עודף בתקציב והלכו והוציאו הכל על הסכמי שכר.
סמדר אלחנני:
הסכמי שכר זה ל80- שנה כי זה לא רק על משכורת.
יוסף יצחק פריצקי:
הסטייה היא של 20%.
יוסף יצחק פריצקי:
זאת סטיית ענק.
רוני ארד:
זה האומדנים של ביטוח לאומי.
אלי גולדשמידט:
האומדנים אמנם הם אומדנים, אבל הסטיית תקן לא יכולה להיות בהיקפים כל כך גדולים.
אלי גולדשמידט:
או שהאומדנים הם בעייתים, או שקרה איזה אירוע דרמטי במהלך השנה ששינה את האומדנים.
יוסף יצחק פריצקי:
אני מבקש שיבוא לכאן נציג הביטוח הלאומי ויסביר איך יש טעות של 20% באומדן.
אלי גולדשמידט:
תסתפק במכתב?
אלי גולדשמידט:
אנחנו נאשר את זה, אבל אני מבקש ממך לשלוח מכתב לחבר הכנסת פריצקי ובו הסבר לגבי העודף באומדן אחד, והחסר הגדול באומדן שני.
סמדר אלחנני:
ה1.5- מיליון שנוספו זה לחוק גל - חוק לעידוד המגזר היצרני.
רוני ארד:
זה תמריץ מעסיקים.
סמדר אלחנני:
החוק כבר נגמר מזמן.
סמדר אלחנני:
מה שמטריד אותי הוא, שהיה לו אומדן 0.
רוני ארד:
היה פסק דין של בית משפט.
רוני ארד:
עדיין יש כמה תביעות של מעסיקים בבתי משפט.
אלי גולדשמידט:
אבל למה זה לא היה באומדן שלכם?
רוני ארד:
החוק הזה כבר לא קיים.
אלי גולדשמידט:
החוק נגמר, אבל אתה יודע שיש דיונים בבתי משפט.
רוני ארד:
אבל אני לא יודע כמה לתקצב.
אלי גולדשמידט:
פרקליטות המדינה היא צד לתיקים האלה והיא יודעת שיש משפטים ושיכולים להיות הוצאות למשפטים, אז למה אתם לא יודעים את זה?
אלי גולדשמידט:
אנחנו מאשרים את זה.
אלי גולדשמידט:
ג.
אלי גולדשמידט:
צו היטלי סחר (היטל היצף על יבוא ברכיים וקשתות פלדה מסין), התשנ"ט 1999-.
אריה בר:
חוק היטלי סחר נחקק בשנת 1991.