GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם-בייגה שוחט:
גם אני מבין שבריבית ריאלית של 8% אי אפשר לקיים צמיחה.
אברהם-בייגה שוחט:
הנגיד יודע את דעתי והוא שמע את זה לא פעם ולא פעמיים.
אברהם-בייגה שוחט:
לגבי השינויים המבניים - אני רוצה להפריך איזושהי הנחה, וגם שמעתי כאן איזושהי הערה, שהחוברת של השינויים המבניים היא חוברת ממוחזרת, כמו, להבדיל אלף אלפי הבדלות, ההגדה של פסח שחוזרת על עצמה ולא משנים בה תג.
אברהם-בייגה שוחט:
בתוך 80 ההחלטות בחוברת לגבי השינויים המבניים ישנן שתי החלטות שחוזרות כלשונן.
אברהם-בייגה שוחט:
ישנן כשבע החלטות שהן החלטות המשך וכל השאר הם דברים חדשים.
לימור לבנת:
נכון, כי את השאר יישמנו.
אברהם-בייגה שוחט:
אני שומע גם מפי שרים בתוך הממשלה וגם מארגוני עובדים את ההתנגדות לשינויים המבניים.
אברהם-בייגה שוחט:
אני זוכר את חודש ספטמבר לפני שנתיים, כאשר התקבלה החלטה והיה משפט קטן שאמר שני דברים: חלק שדיבר על תחרות בפתיחת השמים בתעופה.
אברהם-בייגה שוחט:
חלק אחר, לא פחות חשוב, דיבר על השינויים בחוק הבזק, שאיפשרו תחרות על הבינלאומי, שאיפשרו תחרות על הסלולרי.
אברהם-בייגה שוחט:
אני זוכר את ההפגנה של ועד העובדים של בזק שכעס על הענין ואת אלה שאמרו, חלקם גם אומרים היום, שאסור לגעת במונופולים האלה.
אברהם-בייגה שוחט:
פלאפון אז עלה 6,000 שקל והכל היה בסדר.
אברהם-בייגה שוחט:
אבל למי היה פלאפון?
אברהם-בייגה שוחט:
לנו.
אברהם-בייגה שוחט:
לעם ישראל לא היו פלאפונים.
ראובן ריבלין:
מי אשם שיש לכולם?
ראובן ריבלין:
שיקום.
אברהם-בייגה שוחט:
ב- 1994 היה המכרז השני וירדו המחירים.
אברהם-בייגה שוחט:
מה אנחנו מציעים בשינויים המבניים?
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו קודם כל מציעים הידברות עם העובדים.
אברהם-בייגה שוחט:
הצענו שגם החשמל יהיה בתחרות, גם הנמל, גם בתי הזיקוק, גם תחבורה - -
מוחמד ברכה:
וגם בתי חולים וגם משק המים.
אברהם-בייגה שוחט:
לאזרח הישראלי לא יקרה שום דבר, אלא הוא ישלם פחות כסף ויהיה שירות יותר טוב.
אברהם-בייגה שוחט:
קרה אסון?
אברהם-בייגה שוחט:
הולכים לשחוט את העובדים?
אברהם-בייגה שוחט:
איזה קשקוש.
אברהם-בייגה שוחט:
מדובר על הידברות ובסופו של דבר הוכח שהעובדים נהנים שעושים את המהלכים האלה והאזרח בוודאי יוצא נשכר.
אברהם-בייגה שוחט:
יכול להיות שיש קבוצת אנשים שרוצה לשמר את המונופולים, כדי שיהיה להם כוח במשק ושאף אחד לא יוכל לומר להם כלום.
אברהם-בייגה שוחט:
אני לא רוצה להשתלח, אבל קראתם את פרסומי השכר היום בבוקר ואתם רואים איפה השכר הכי גבוה במשק - חשמל ומים, אלה ששבתו.
אברהם-בייגה שוחט:
שם השכר הכי גבוה במשק.
אברהם-בייגה שוחט:
למה?
אברהם-בייגה שוחט:
למה שחקלאי לא ירוויח טוב?
אברהם-בייגה שוחט:
למה שעובד בבנין לא ירוויח טוב?
אברהם-בייגה שוחט:
צריך להבין שיש חשיבות לשינויים המבניים.
אברהם-בייגה שוחט:
צריך להתחשב בעובדים ואין כוונה לפגוע בהם.
אברהם-בייגה שוחט:
בכל השינויים המבניים לא מדובר בזריקת אנשים החוצה.
אברהם-בייגה שוחט:
אפשר לשבת ולדבר ולראות מה עושים, אבל שלאזרח הישראלי יהיה טוב.
אברהם-בייגה שוחט:
את מי אנחנו מייצגים?
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו מייצגים 6 מיליון תושבים או ארגון של 5,000 עובדים?
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו מייצגים 6 מיליון תושבים וכדי לייצג 6 מיליון תושבים, צריך לעשות רפורמות.
אברהם-בייגה שוחט:
וכדי לעשות רפורמות, צריך להחליט את זה בהחלטת ממשלה.
אבשלום וילן:
צריך שהפערים הכלכליים ביניהם יהיו קצת יותר קטנים.
אברהם-בייגה שוחט:
יש לך פתרון?
אברהם-בייגה שוחט:
יותר טוב שזה היה אצל קיסר ומשל, אז היה יותר טוב?
ויצמן שירי:
אנחנו בעד הרפורמה, אבל בואו נדבר על הבעיות האמיתיות של אותו מובטל.
ויצמן שירי:
אני לא דואג לבזק ולא דואג לחברת החשמל.
אברהם-בייגה שוחט:
אני רוצה לומר משהו על הקיצוצים, כי פטור בלא כלום, אי אפשר.
אברהם-בייגה שוחט:
אני יכול לומר כאן שני משפטים כלליים: בקיצוצים שיובאו לממשלה ביום ראשון, אני יכול להודיע לכם ששום מערכת לא תקרוס, שום מערכת לא תיפגע פגיעה אנושה, השירותים לאזרח אם הם ייעשו ביעילות - שום דבר לא יקרה.
אברהם-בייגה שוחט:
מערכת של 27 מיליארד שקל יכולה לספוג קיצוץ של 1.5%.
אברהם-בייגה שוחט:
לא קורה שם שום אסון אם מנהלים את זה כמו שצריך ואם במקום לצעוק על שר האוצר הולכים הביתה למשרד ועושים עבודה כמו שצריך.
אברהם-בייגה שוחט:
אני לא אומר את זה לגבי שר זה או שר אחר.
אברהם-בייגה שוחט:
אני מודה ומתוודה.
אברהם-בייגה שוחט:
היה לי הבוקר טלפון מהרמטכ"ל שאול מופז.
אברהם-בייגה שוחט:
הוא איש נחמד ויש לי רושם שהוא גם רמטכ"ל יוצא מן הכלל.
אברהם-בייגה שוחט:
אני יכול להבין אותו, כי כשנוגעים בביטחון זה מכביד עליו.
אברהם-בייגה שוחט:
הוא עושה עבודה טובה מאוד בצה"ל, הוא מתייעל ויש לו תוכנית עבודה יפה.
אברהם-בייגה שוחט:
אבל גם הוא צריך להבין, והוא מבין, שאם מקצצים 5.5 או 6 מיליארד שקל, אי אפשר בלי לקצץ בביטחון.
אברהם-בייגה שוחט:
אין מה לעשות כי זה חלק גדול מהתקציב.
אברהם-בייגה שוחט:
אני אומר לכם ששום שירות חיוני במדינת ישראל לא ייפגע.
לימור לבנת:
תסביר לו שאתם רוצים בסך הכל צבא קטן וחכם.
אברהם-בייגה שוחט:
במערכת החינוך השנה יש יותר שעות מאשר בשנה שעברה.
אברהם-בייגה שוחט:
במקום 1.6 מיליון שעות יש 1.64 מיליון שעות.
אבשלום וילן:
אתה השר שהביא את המהפכה בחינוך בשנת 1992, ממה אתה נבהל?
אבשלום וילן:
מכמה כתבות?
אבשלום וילן:
למה אתה לא ממשיך את הקו שלך?
אברהם-בייגה שוחט:
מכיוון שאין מקורות.
אברהם-בייגה שוחט:
אם היו מקורות להגדיל את תקציב החינוך, הייתי עושה את זה בשמחה רבה.
אברהם-בייגה שוחט:
אמרתי שכשהמשק יצמח, נוכל בשנת 2001 לעשות את זה.
אבשלום וילן:
%¼ גירעון והבעיה נפתרה.
שלום שמחון:
בכל זאת נתנו התחייבויות.
אברהם-בייגה שוחט:
מאף התחייבות אנחנו לא מסתלקים, אבל אם מישהו חשב שבשנה הראשונה אפשר גם ללכת לצמיחה, הוא טועה במצב שיש לנו, כי אם היה עודף תקציבי לא היתה שום בעיה וגם אם היה גירעון קטן .
אברהם-בייגה שוחט:
התחייבנו בענין גילאי שלוש-ארבע בשלבים, והנה השנה אנחנו משקיעים יחד עם משרד החינוך כ- 100 מיליון שקל בכל שכונות המצוקה ועיירות הפיתוח במדינת ישראל.
אברהם-בייגה שוחט:
בגילאי ארבע יהיה פטור מוחלט וזה עולה 100 מיליון, למרות כל הקיצוצים וכל הבעיות.
אברהם-בייגה שוחט:
כפי שהובטח, אנחנו גם נעביר חקיקה שתיתן לחייל משוחרר הקלה במס הכנסה דרך נקודות זיכוי בשנתיים הראשונות.
מאיר פרוש:
מה עם הדיור הציבורי?
אברהם-בייגה שוחט:
לכן אני יושב עם כל השרים ומוכן גם לשבת עם יוסי שריד שהודיע שהוא לא רוצה.
אברהם-בייגה שוחט:
ירצה יישב, לא יירצה לא יישב.
משה גפני:
מדוע הוא לא רוצה לשבת איתך?
אברהם-בייגה שוחט:
זאת התמונה האמיתית ואנחנו נעמוד במחוייבויות שלנו.
אלי גולדשמידט:
מה עם הבריאות?
אברהם-בייגה שוחט:
תאמינו לי, מה שיושת על החינוך הוא במסגרת חצי שריטה על העור וכך גם על הבריאות.
אברהם-בייגה שוחט:
צריך לזכור מהו תקציב הפעילות של הבריאות.
אברהם-בייגה שוחט:
תקציב הבריאות עם קופות החולים הוא תקציב גדול.
אברהם-בייגה שוחט:
השנה נגמרת מאוזנת בכל קופות החולים.
אברהם-בייגה שוחט:
היתה בעיה בבתי החולים הממשלתיים - -
אלי גולדשמידט:
קיבלנו תמונה אחרת לגמרי.
אלי גולדשמידט:
היינו בבלינסון אצל פטרסבורג וזה לה נראה כך.
אברהם-בייגה שוחט:
חלק מארבע קופות החולים גומרות עם עודף קטן וחלק עם חוסר קטן.
משה גפני:
זה לא כך.
אברהם-בייגה שוחט:
אני אומר את זה במלוא האחריות.
אברהם-בייגה שוחט:
היתה בעיה בבתי החולים הממשלתיים והיא נפתרה לאחר הישיבה שהיתה אצלי יחד עם השר בניזרי.
אברהם-בייגה שוחט:
מה שאני אומר על הגירעון בקופות החולים הוא באחריות מלאה.
משה גפני:
הציגו כאן בוועדה דבר אחר לגמרי.
ראובן ריבלין:
חשבתי שרוצים לדעת מה עם האישה הזאת במסדרון בבית החולים בנהריה.
אברהם-בייגה שוחט:
לכן אני אומר שגם בנושא הבריאות אין מה לצעוק.
אברהם-בייגה שוחט:
אני יכול לומר שאם לוקחים את הטייס האוטומטי, קרי את הגידול שישנו בסל בגלל זה, אז זה אפס קיצוץ.
ויצמן שירי:
זה עדיין קיצוץ.
אברהם-בייגה שוחט:
בעוד יומיים אתם תוכלו לדעת, כאשר הדבר יתפרסם.
אברהם-בייגה שוחט:
הקיצוץ הוא לא כצעקתה.
אברהם-בייגה שוחט:
הדברים האלה הם ממש מינוריים וכל השירותים יוכלו להתקיים ברמה בהחלט סבירה.
אברהם-בייגה שוחט:
לתקציב יש נושא מרכזי ראשון - נושא הצמיחה והורדת האבטלה.
אברהם-בייגה שוחט:
חלק מהמחויבויות שניתנו יקוימו כבר בשנה הבאה ויינתן לזה ביטוי בתקציב, כמו הנושא של גני ילדים, מס הכנסה לחיילים משוחררים ונושאים נוספים.
אברהם-בייגה שוחט:
ביקור אצל רופא מקצועי יהיה פטור מתשלום, זה דבר שהתחייבנו לו ואנחנו נעשה אותו.
אברהם-בייגה שוחט:
רבותי, צריך לראות את היכולת המסויימת שיש.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו לא רצים לתקשורת כדי לתקוף, כמו שלצערי הרב נעשה, אבל כשיובאו הדברים במלואם אתם תראו שבסך הכל ההצעה היא הצעה סבירה.
לימור לבנת:
מה עם הקצבאות?
אלי גולדשמידט:
הכותרות הראשיות של העיתונים הבוקר זועקות את נושא הקיצוץ בקצבאות הילדים.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש שתתייחס למה שנכתב, כאילו יקוצצו הקצבאות למשפחה שההכנסה שלה 9,000 ברוטו.
אברהם-בייגה שוחט:
אני לא אכנס לדירוג ולמספרים.
אברהם-בייגה שוחט:
כפי שאמרתי, חלק גדול מהפרסומים הם דברים לא נכונים.
אברהם-בייגה שוחט:
אכן, אחת ההצעות שכרגע, אני מדגיש שכרגע, מונחת בספר ההצעות שלנו כוללת שיטה מסויימת של קיצוץ, לא ביטול, של קצבאות הילדים.
אברהם-בייגה שוחט:
זאת שיטה פרוגרסיבית מאוד מרמת הכנסה מסויימת ומעלה.
אברהם-בייגה שוחט:
גם באותה רמת הכנסה היא מדורגת, כלומר, אלה שקרובים לקו שממנו מתחילים זה פחות אחוזי תשלום, עד שזה מגיע לאחוז מסויים בטופ.
אברהם-בייגה שוחט:
ההצעה נובעת מהעובדה הברורה שאם אנחנו רוצים להגיע לקיצוץ, מן הראוי לטפל גם בתשלומי ההעברה - -
אילן גילאון:
בהכנסה ברוטו של 9,000 שקל.
אברהם-בייגה שוחט:
אני לא רוצה להיכנס למספרים.
לימור לבנת:
זה ענין של עקרון, הרי מדובר פה במיסוי.
לימור לבנת:
במקום קיצוץ בהוצאות הממשלה, קרי, להעביר את זה לחלק השני של הכנסות מסים.
לימור לבנת:
זה מיסוי.
אברהם-בייגה שוחט:
זה לא מיסוי.
אברהם-בייגה שוחט:
יש בעיה של הגדרה וכל אחד יגיד מה שהוא רוצה בענין.
אברהם-בייגה שוחט:
אני מניח שאת תמשיכי לומר שזה מיסוי ואני אגיד לך שזה מבחן הכנסה.
ראובן ריבלין:
לפי כל הגדרה כלכלית, זה מיסוי.
לימור לבנת:
אפשר להעביר את זה לצד של ציפי גל-ים, אבל זה לא קיצוץ בהוצאות הממשלה.
אבשלום וילן:
בצד התיאורטי היא צודקת במאה אחוז.
משה גפני:
מה זה משנה איך קוראים לזה.
משה גפני:
זו פגיעה.
אבי בן-בסט:
אני אתייחס בקיצור לכמה דברים שקשורים למסגרת של המדיניות, במודל שעומד מאחוריה.
אבי בן-בסט:
ראשית, אני מבקש להעיר שתי הערות על נקודת המוצא שממנה אנחנו יוצאים.
אבי בן-בסט:
כמו שכבר אמר השר, אנחנו בעצם נמצאים במיתון הכי ארוך במשק, בהיסטוריה הכלכלית שלנו.
אבי בן-בסט:
אבל מה שמטריד אותי במיוחד הוא שכשאנחנו מסתכלים על המחצית הראשונה של השנה הזאת, אפשר בעצם לראות שהמיתון העמיק וההערכות שנוכל להגיע השנה ל- 2.5% תוצר, הן הערכות שאינן סבירות יותר וברור שקצב הצמיחה יהיה הרבה יותר איטי.
אבי בן-בסט:
אפשר לראות את זה בכל מיני אינדיקטורים שמסתכלים על המשק.
אבי בן-בסט:
מסתכלים למשל איך התפתחה התפוקה התעשייתית או מסתכלים על ייבוא חומרי גלם.
אבי בן-בסט:
הדבר שמדאיג אותי במיוחד זה שהקטר של המשק בשנים האחרונות, שהיה היצוא, אז גם בו אנחנו רואים תפנית שלילית.
אבי בן-בסט:
ועוד יותר חמור, אנחנו רואים תפנית שלילית בייצוא של התעשיות המתקדמות.
אבי בן-בסט:
בסך הכל, התמונה למחצית הראשונה של השנה אינה כל כך מעודדת.
אבי בן-בסט:
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סיכמה את התמונה הזאת באמצעות מה שנקרא מערכת החשבונות הלאומיים, ואנחנו רואים שם שהתפוקה הלאומית, התוצר הלאומי, במחצית הראשונה של השנה, בעצם כמעט לא גדל, אלא גדל רק ב- 0.2%.
אבי בן-בסט:
זה בהחלט שיעור מתון מאוד.
אבשלום וילן:
כמה הוא עלה לנפש?
אבי בן-בסט:
כ- 2%.
אבי בן-בסט:
במונחים שנתיים אלה נתונים ארעיים וההערכה שלי היא שקצב הצמיחה הוא קצת מהיר מהקצב הזה, אבל נמוך יותר מכפי שהערכנו שיהיה השנה.
אבי בן-בסט:
אמרנו את זה כבר לפני חודש.
אבי בן-בסט:
זאת נקודת המוצא שממנה אנחנו יוצאים.
אבי בן-בסט:
את זה אנחנו רוצים לשנות.
אבי בן-בסט:
אנחנו רוצים בעצם להגיש תוכנית לפיה קצב הצמיחה יואץ בשנה הבאה לקצב של 3%.
אבי בן-בסט:
נכון שזה פחות מהפוטנציאלי, שכן יכולנו לצמוח ב- 4% או 4.5%, אבל אי אפשר לעשות את התפנית הזאת ביום אחד.
אבי בן-בסט:
אני אומר שכלכלה משולה למכלית דלק ענקית.
אבי בן-בסט:
מרגע שהנווט מסובב את ההגה ועד שהכלכלה הזאת כולה זזה, לוקח זמן.
אבי בן-בסט:
מוכרחים להביא בחשבון את הזמן ו- 3% בשנה הבאה זה יעד יפה וזה אומר שייווצרו כ- 55 אלף מקומות עבודה והאבטלה תרד במעט.
אבי בן-בסט:
לא רק הצמיחה חשובה, חשובה גם היציבות במשק והתוכנית מכוונת לכך שתהיה צמיחה תוך כדי יציבות.
אבי בן-בסט:
נשאלת השאלה מה הקונספט פה.
אבי בן-בסט:
אני יכול לומר לכם שאני בקלות יכול להצמיח את המשק יותר מהר והרבה יותר, על ידי זה שפשוט נגדיל את ההוצאה הציבורית.
אבי בן-בסט:
נגדיל את ההוצאה הציבורית בכל השירותים ובכל המגזרים, זאת לא בעיה.
אבי בן-בסט:
אבל היינו כבר בסרט הזה, במה שמכונה בכלכלה הישראלית "העשור האבוד של הכלכלה הישראלית", בין 1974 ל- 1985.
אבי בן-בסט:
לא רק את הוצאות הביטחון הגדלנו אז, הגדלנו אז גם תשלומי העברה בשיעורים אדירים.
אבי בן-בסט:
עשינו גירעונות גדולים בתקציב, הגענו לאינפלציה מטורפת ומה שיותר חשוב, למרות כל זאת, המשק לא צמח, בוודאי לא צמח כפי שיכול היה לצמוח.
אבי בן-בסט:
זאת לא בעיה לשפוך כסף ציבורי, אבל מחר צריך לממן אותו, מחר אתה צריך להעלות את המסים.
אבי בן-בסט:
כך בעצם אתה מחניק את הפעילות הכלכלית במשק.
אבי בן-בסט:
אם רוצים צמיחה בת-קיימא, לא נרמה את עצמנו, יש רק דרך אחת:
אבי בן-בסט:
דרך הצמיחה של סקטור העסקים במדינת ישראל.
ויצמן שירי:
אבל הסקטור הזה גוסס.
ויצמן שירי:
לפחות חלק גדול ממנו.
יוסף יצחק פריצקי:
חלק זה בגלל הריבית וזה לא קשור אליו.
ויצמן שירי:
זה לא משנה אם זו הביצה או התרנגולת.
אבי בן-בסט:
אני אדבר גם על הביצה וגם על התרנגולת.
אבי בן-בסט:
חייבים להתבסס על הסקטור העסקי וכך גם עשינו מאז 1985.
אבי בן-בסט:
מה זה אומר להתבסס על הסקטור העסקי?
אבי בן-בסט:
זאת לא סיסמה.
אבי בן-בסט:
צריך להעביר את זה למדיניות.
אבי בן-בסט:
משמעות המדיניות היא שאנחנו צריכים לצמצם את הגודל של הסקטור הציבורי.
אבי בן-בסט:
אי אפשר להישאר עם סקטור ציבורי כל כך גדול כמו שאנחנו היום.
אבי בן-בסט:
עשינו את זה ב- 1985 ועד היום, אך לא עשינו את זה מספיק.
אבי בן-בסט:
כדי לסבר את האוזן - סך כל ההוצאה של הסקטור הציבורי במדינת ישראל מתוך התוצר הלאומי שלנו היא כ- 56%.
אבי בן-בסט:
הכוונה לממשלה ולרשויות המקומיות.
אבי בן-בסט:
באירופה זה רק 45%, בארצות הברית זה רק 35% וביפן זה רק 33%.
אבשלום וילן:
מה קורה בדרום מזרח אסיה?
אבי בן-בסט:
אם הסקטור הציבורי לוקח נתח כזה - -
אלי גולדשמידט:
אבל אצלנו אתה כולל בפנים גם את הביטחון.
אבי בן-בסט:
היום הפער בביטחון לא כל כך גדול, הוא רק כ- 5% תוצר.
אבי בן-בסט:
זה לא יכול להסביר את כל הפער.
אבי בן-בסט:
זה בשום אופן לא יכול להסביר את כל הפער.
אבי בן-בסט:
אם אנחנו רוצים באמת לצמוח ולבסס את זה על הסקטור העסקי, צריך להשאיר מרווח נשימה לסקטור העסקי.
אבי בן-בסט:
צריך להקטין את הגודל היחסי של הממשלה וזה לא מספיק.
אבי בן-בסט:
זה לא מספיק, כי אם נעשה את זה ולא נלווה את זה בצעדים נוספים, אז אולי הסקטור העסקי לא יאסוף את המקומות המתפנים.
ויצמן שירי:
מה עם חוק עידוד השקעות הון?
אבי בן-בסט:
אנחנו צריכים לצמצם את הגודל היחסי של הממשלה ולנקוט בסדרה של צעדים שיקלו על הסקטור העסקי לאסוף את גורמי הייצור המתפנים, לקלוט את העובדים, להשקיע במכונות וציוד ולצמוח.
אבי בן-בסט:
זה אומר שיש לעשות מספר צעדים.
אבי בן-בסט:
ברוב השנים, מ- 1985 עד היום, עשינו את זה, רק שאנחנו לא עושים את זה בקצב מתמיד ומפעם לפעם אנחנו נעצרים.
אבי בן-בסט:
צריך לחדש את התנופה שיוצרת תנאים לסקטור העסקי.
אבי בן-בסט:
התנאים הכלכליים שנדרשים: 1.
אבי בן-בסט:
קודם כל יציבות.
אבי בן-בסט:
סקטור עסקי לא יכול לצמוח, כאשר היציבות הכלכלית מתערערת.
אבי בן-בסט:
נטל מס - שלפחות לא נעלה אותו ושנשאף בשנים הבאות להוריד אותו.
אבי בן-בסט:
השקעות בתשתית, כי התשתית היא גורם ייצור משלים לסקטור העסקי.
אבי בן-בסט:
המפעל להלבשה צריך גם כביש להסיע עליו את החליפות אל החנות.
אבי בן-בסט:
4.
אבי בן-בסט:
רפורמות שיורידו את עלויות הייצור במשק.
אבי בן-בסט:
השר דיבר בצדק על כך שכשאנחנו עושים רפורמות בתקשורת או בענפים אחרים, אנחנו גורמים לירידת מחירים וכל אחד נהנה מזה.
אבי בן-בסט:
כך הטלפון הסלולרי הפך ממוצר יוקרה למוצר עממי.
אבי בן-בסט:
אבל שכחנו עוד דבר אחד שהוא מאוד חשוב - אנחנו נהנים מזה כפל כפליים באפיקים אחרים.
אבי בן-בסט:
מי הצרכן הכי גדול של חשמל, של תקשורת, של כבישים?
אבי בן-בסט:
זאת התעשיה, הסקטור העסקי.
אבי בן-בסט:
אם אתה מצליח להוזיל את שירותי התשתית, כמו חשמל, תקשורת, פריקה וטעינה בנמלים, אתה בעצם מוזיל עלויות לסקטור העסקי, אתה משפר את הרווחיות שלו ואז בדרך הזאת הסקטור העסקי צומח.
אבי בן-בסט:
הורדת העלויות משפרת את הרווחיות של הסקטור העסקי, מגדילה כך את הרצון שלו להשקיע, כי הוא רוצה לעשות יותר רווחים, ואז נוצרים יותר מקומות עבודה.
אבי בן-בסט:
אילולי עבד התהליך הזה בסקטור העסקי במשק הישראלי בין 1985 להיום, אילולי הוא עבד בעולם, לא הייתי מביא אותו לפניכם.
אבי בן-בסט:
יש לנו עובדות רבות מאוד שרפורמות שביצענו תרמו את תרומתן.
אבי בן-בסט:
נכון, אנחנו במקרה של חצי הכוס המלאה - יש רפורמות שעשינו ויש רפורמות שנרתענו מלעשות.
אבי בן-בסט:
עשינו למשל רפורמות בשווקים הפיננסיים.
אבי בן-בסט:
אני רוצה לשים בצד את המדיניות המוניטרית.
אבי בן-בסט:
כולנו שוכחים שבשנים 85' - 86' הריבית הריאלית היתה אסטרונומית - עשרות אחוזים על המגזר השקלי ו- 15% על מגזר המשכנתאות.
אבי בן-בסט:
הרפורמות האלה שצמצמו את מעורבות הממשלה הורידו את הריבית לספירות אחרות לגמרי.
אבי בן-בסט:
אנחנו עדיין לא מרוצים, אבל אנחנו בספירה אחרת.
ויצמן שירי:
פרופורציונלית המספרים היום יותר גבוהים.
אבי בן-בסט:
אני מוכן לתת לכל מי שירצה נתונים מפורטים לגבי כל מה שאני אומר.
אבי בן-בסט:
לא רק אנחנו רוצים רפורמות.
אבי בן-בסט:
בעצם בכל המדינות החצי מתועשות מבצעים רפורמות.
אבי בן-בסט:
בעולם המערבי אין צורך, כי הם כבר מזמן השלימו בעצם את התהליך ורוב השווקים שלהם הם שווקים יעילים ותחרותיים.
אבי בן-בסט:
אבל מי שישווה איפה אנחנו עומדים, על יד מדינות שהן דומות לנו באופיין, כמו מדינות דרום אמריקה או מדינות כמו יוון ופורטוגל או ניו-זילנד, יראה שאנחנו מאוד מפגרים אחריהן בתהליך.
אבי בן-בסט:
מ- 1990 ועד היום הם רצים בקצב כפול מאיתנו בביצוע הרפורמות.
אבי בן-בסט:
רואים את התוצאות של זה בצמיחה הכלכלית של אותן מדינות.
יוסף יצחק פריצקי:
הן משלמות מחיר חברתי.
אבי בן-בסט:
כשעושים שגיאות נוספות זה דבר אחר.
אבי בן-בסט:
רוב המדינות האלה השלימו את הרפורמות תוך שלוש עד שבע שנים.
אבי בן-בסט:
אנחנו כבר 14 שנים בתהליך ועוד לא גמרנו.
אבי בן-בסט:
צריך לחדש את הקצב של התהליך הזה ואם נעשה את השילוב של שני הדברים הללו: ממשלה יותר קטנה, כי לא מצמיחים משק מבזבוז של הוצאות ציבוריות, ורפורמות מבניות מהסוג שדיברתי עליהן, אנחנו נראה את מה שראינו מאז 1985 - המשקל של הסקטור העסקי גדל בסדר גודל של 7% - 8% - -
שלום שמחון:
מה בעצם קרה בשלוש השנים האחרונות?
אבי בן-בסט:
בשלוש השנים האחרונות אנחנו במיתון מהרבה סיבות: עשינו גם מדיניות מוניטרית מרסנת, גם פיסקלית מרסנת וגם היו גורמים חיצוניים מהעולם שגרמו לכך.
אלי גולדשמידט:
אז מה חדש פה?
אבי בן-בסט:
מה שאנחנו רוצים לעשות הוא תאוצה הרבה יותר גדולה ברפורמות המבניות ואנחנו מקווים שתוכנית שלמה כזאת תאפשר גם להוריד את הריבית וליצור מדיניות מוניטרית פחות מרסנת.
אבי בן-בסט:
זאת מדיניות שנמצאת בשליטת בנק ישראל, אבל אנחנו מעריכים שאם תאומץ תוכנית כזאת אז גם המדיניות המוניטרית תהיה פחות מרסנת.
דוד מלגרום:
אני רוצה להעיר שתי הערות, שלפי דעתי חשוב שיושמעו.
דוד מלגרום:
חלק מהסיבות שאנחנו נאלצים להפחית בהוצאות, זה בגלל שחלק מההוצאות של תקציב המדינה גדלות באופן אוטומטי על בסיס חקיקה קיימת.
דוד מלגרום:
הגורם הבולט ביותר הוא המוסד לביטוח לאומי שבעצם הוא חלק מתקציב המדינה.
דוד מלגרום:
תוך שמונה שנים הוצאות הביטוח הלאומי, במונחים ריאליים, עלו מ- 21 מיליארדי שקלים ל- 37 מיליארד שקל.
דוד מלגרום:
זה גידול של 70% ריאלי, תוך שמונה שנים.
דוד מלגרום:
ההוצאה של הביטוח הלאומי לא כוללת ביטוח בריאות ממלכתי.
ויצמן שירי:
אתה לא מתייחס לגידול באוכלוסיה.
דוד מלגרום:
האוכלוסיה באותה תקופה גדלה בסדר גודל של כ- 20%, כאשר ההוצאה עלתה ב- 70%.
דוד מלגרום:
ההוצאה כאחוז מהתקציב עלתה באותן שנים מ- 13% ל- 19%.
דוד מלגרום:
ההוצאה של תשלומי ההעברה של הביטוח הלאומי כאחוז מהתוצר עלתה מ- 7% למעל 9% בשנת 2000.
דוד מלגרום:
כלומר, יש לנו כאן סעיף בהוצאה שגדל הרבה מעבר לגידול התקציב, הרבה מעבר לגידול התוצר - -
ויצמן שירי:
התל"ג עלה באותה תקופה.
דוד מלגרום:
אם לא ייעשו צעדים כלשהם, הרי תשלומי ההעברה של הביטוח הלאומי יתפסו חלק הולך וגדל וישתלטו על מרביתו של תקציב המדינה.
דוד מלגרום:
לכן, על רקע זה, זה בהחלט לגיטימי לשאול אם באותם 37 מיליארדי שקלים יש גם תשלומי העברה שלא משיגים את היעד המרכזי שלשמם הם נועדו.
דוד מלגרום:
הם נועדו לשיפור חלוקת ההכנסות במשק, ואם מקבלים את תשלומי ההעברה גם כאלה שהם או פחות זקוקים להם או לא זקוקים להם כלל, כי אז חובתה של הממשלה, וזה לא מיסוי ולא צריך לערב את זה עם שאלת המס, היא לבחון את זה בראיה הזאת.
לימור לבנת:
אתה מתכוון לקיצוץ בקיצבאות?
דוד מלגרום:
אני מתייחס לכל מה שנוגע לתשלומי העברה שמחולקים באופן אוניברסלי.
דוד מלגרום:
ההערה השניה נוגעת לשינויים מבניים שיש בהם כדי להגדיל את ההשקעות בתשתית במשק.
דוד מלגרום:
נוח לי דווקא שיושבים כאן גם שרת תקשורת לשעבר וגם מנכ"ל שר תחבורה לשעבר, שעשו הרבה לקידומם של שינויים מבנים.
דוד מלגרום:
יכולים הם להעיד וכל מי שעסק בזה, ששינויים מבנים שמגבירים תחרות, מגדילים גם את ההשקעות בתשתית במשק.
דוד מלגרום:
אנחנו יכולים להוכיח שאם יישמו את השינויים המבניים שאנחנו מציעים, כי אז הסקטור הפרטי, מבלי עוד שקל ממשלתי, שגם זה לגיטימי - -
שלום שמחון:
אם היה פה הספר של המחליטים לא היית אומר את מה שאתה אומר, כי יש שם שורה של קשקשת שאתם עבדתם עליו בזה שהוא הביא את זה לספר הזה.
שלום שמחון:
קשקשת שלמה.
שלום שמחון:
יש מכשיר גריסה ואתם יכולים לגרוס את הניירות.
שלום שמחון:
מה החשיפה בענף הדבש גורמת למשק?
שלום שמחון:
אתה יכול להסביר לי?
אברהם-בייגה שוחט:
אבל חברת החשמל גורמת למשק?
שלום שמחון:
כן.
שלום שמחון:
תכתוב את זה בארבעה עמודים, אתה לא חייב להוציא 80.
אברהם-בייגה שוחט:
האם הדבר הזה הוציא אותך מהאיזון?
אברהם-בייגה שוחט:
שר החקלאות הסכים לזה.
שלום שמחון:
דווקא בגלל זה אני אומר.
אברהם-בייגה שוחט:
למה אתה מסתכל רק על זה?
אברהם-בייגה שוחט:
תסתכל על הלמ"ס, תסתכל על המשק.
שלום שמחון:
אני הולך בכוונה לקיצוניות, כדי שלא ידברו באופן גורף.
דוד מלגרום:
עד שנת 1985, כל ממשלות ישראל הנהיגו רפורמות.
דוד מלגרום:
מאז 1985 המשק שינה את פניו וכל הממשלות אימצו מדיניות של שינויים מבניים.
דוד מלגרום:
פעם זה תקשורת, פעם זה שמיים פתוחים, פעם זה מוצר חקלאי כזה ופעם זה אחר, פעם זה גליל ופעם זה גם דבש.
דוד מלגרום:
אז יש גם דבש בעסק הזה.
דוד מלגרום:
גידול בהשקעות בתשתית של 4 מיליארדי שקלים על ידי המגזר העסקי, זה תנופה של ממש לצמיחת המשק בשנה הבאה.
שלום שמחון:
אדוני שר האוצר, אנחנו שמחים שאתה שר האוצר.
שלום שמחון:
אולי רצינו יותר ממך שתהיה שר אוצר ודווקא אתה.
שלום שמחון:
אני לא רוצה שיהיה ספק בענין הזה.
שלום שמחון:
כאן בוועדת הכספים הנוכחית יש לך רוב מוחלט ודווקא בגלל הענין הזה אנחנו רוצים להרשות לעצמנו לומר את הדברים בהגינות רבה ככל האפשר ואני רוצה שתקבל אותם ככאלה ולא אחרת.
שלום שמחון:
יכולתי לקחת את פרוטוקול ועדת הכספים מהשנה הראשונה שלנו בקדנציה הקודמת ולקרוא ממנו את מה שאתה אמרת.
שלום שמחון:
בשביל ההגינות אני לא אעשה את זה.
לימור לבנת:
תשאיר את זה לנו.
שלום שמחון:
אני רוצה להתחיל בדבר מאוד פעוט שהיה הבוקר.
שלום שמחון:
התקשרה אליי אמא מאחד המושבים באזור לכיש.
שלום שמחון:
היא אמרה לי: בשנה הקודמת שילמתי על מעון יום 400 שקלים ואילו הבוקר כשבאתי עם הילדה שלי למעון ראיתי מעון שהשקיעו בו למעלה ממיליון שקל, והוא סגור.
שלום שמחון:
שאלתי למה, ואמרו לי שזה בגלל ששר העבודה הוציא תקנות שמקפיצות את המחיר ל- 1,200 שקל.
אברהם-בייגה שוחט:
מ- 400 ל- 1,200 שקל?
שלום שמחון:
במעון יום הזה היו בשנה שעבר 45 ילדים.
שלום שמחון:
כל 45 הילדים האלה, להוציא שמונה, עברו למעון יום אחר שמשלמים בו 250 שקל בלבד והוא עד השעה חמש בערב כולל ארוחת צהריים.
לימור לבנת:
של מי המעון הזה?
שלום שמחון:
כל אחד מבין.
יוסף יצחק פריצקי:
זאת שאלה רטורית.
יוסף יצחק פריצקי:
לכולם ברור של מי המעון הזה.
יוסף יצחק פריצקי:
זה בטוח לא מעון של היהדות הרפורמית.
שלום שמחון:
אני מציין את הענין הזה, כי בכל זאת משהו קרה במדינת ישראל.
שלום שמחון:
התחלפה ממשלה שיש לה ענין גם לשנות כמה דברים.
שלום שמחון:
בלתי אפשרי שאמא במושב נוגה, בחבל לכיש, מושב שכוח אל, שיש שם בקושי כביש, תשלם 1,200 שקל על מעון יום ומישהו מאלץ אותה לקחת את הילדה שלה למקום אחר.
אברהם-בייגה שוחט:
למי שייך המעון הזה?
שלום שמחון:
המעון שייך למועצה האזורית.
אברהם-בייגה שוחט:
במועצה האזורית הרי יש שכר לימוד מדורג.
אברהם-בייגה שוחט:
לא יכול להיות דבר כזה.
לימור לבנת:
אותה אמא כנראה לא מספיק עניה.
אברהם-בייגה שוחט:
תן לי את השם של המעון, אני רוצה לבדוק את זה.
שלום שמחון:
זה מעון של המועצה האזורית.
שלום שמחון:
דרך אגב, כל מעונות היום באזור לכיש ואשקלון נסגרים כולם.
שלום שמחון:
אלה אומנם מעונות יום חדשים, יש בהם ציוד חדש, אבל הם סגורים, כי בבתים מטים ליפול יש מעונות יום שמשלמים בהם 200 שקל לחודש.
משה גפני:
בנגב הדרומי זו בדיוק אותה סיטואציה.
שלום שמחון:
נתתי את הדוגמה הזאת רק כדי שתבינו את המצב.
שלום שמחון:
אדוני שר האוצר, אנחנו נעשה הכל שהממשלה שלך תצליח.
שלום שמחון:
אנחנו יודעים שקיבלת משק שנוהל באופן מופקר.
שלום שמחון:
אנחנו יודעים את זה ואי אפשר להסתיר ולטשטש את זה.
שלום שמחון:
לא משנה מה יגידו מימין ומשמאל, מי שישב בוועדה הזאת יודע את האמת, שקיבלת משק במצב קשה.
שלום שמחון:
ברור גם שצריך לבצע במשק שינויים גדולים, אבל גם צריכה להיות רמה מסויימת של בשורה, משהו שנותן את הכיוון, שאומר לעם: תראו, אנחנו עכשיו לוחצים על הדוושה שנה ואחר נראה מה יהיה.
שלום שמחון:
מישהו צריך להסביר את הענין ואני חושב שבינתיים ההסברה שלך לוקה בחסר.
שלום שמחון:
אם הכיוון הוא שבעוד שנה יהיו פחות 50 אלף מובטלים או 20 אלף פחות, מישהו צריך לבשר את זה לאנשים ולהסביר להם שעכשיו זה הכיוון.
שלום שמחון:
אני זוכר שנתת דוגמה איך צמצמת את חוק ההסדרים עד ל- 12 עמודים ואני חושב שגם כאן אתה צריך להביא לנו 12 עמודים.
שלום שמחון:
האם יש למשרד האוצר בעיה לרכוש מכונת גריסה?
שלום שמחון:
אני מוכן לתרום את המכונה הזאת ושיכניסו את הניירות ויגרסו אותם אחת ולתמיד.
שלום שמחון:
התפרצתי לדבריו של מר מלגרום והערתי הערה קיצונית, כי חלק גדול מהדברים האלה לא יעבור גם בשנה הזאת ואתם יודעים את זה.
שלום שמחון:
אז בשביל מה להתעסק עם הדברים הטפלים והקטנים האלה?
שלום שמחון:
מה זה נותן?
שלום שמחון:
זה השינוי המבני הגדול שמביא בשורה למשק?
שלום שמחון:
זה הרי לא לענין.
שלום שמחון:
אדוני שר האוצר, אל תהיה מוטרד.
שלום שמחון:
הביקורת שלנו היא כזאת, כי קבענו בוועדת הכספים שאתה ממונה על הצמיחה ואנחנו אמונים על הצדק החברתי.
ויצמן שירי:
ככל שהביקורת תהיה חזקה יותר, כך תוכל להוכיח שההצלחה יותר גדולה.
לימור לבנת:
למה אתם כבר מתנצלים?
לימור לבנת:
תנו לו שיטעם קצת.
שלום שמחון:
בשני עניינים מאוד מהותיים ציפיתי לשמוע בשורות אמיתיות:
שלום שמחון:
ענין האבטלה - אני חושב שהממשלה הזאת היתה צריכה להקים רשות לאומית למלחמה באבטלה ולשחרר כמה שיותר חסמים במשק, כדי להחזיר כמה שיותר פועלים למעגל העבודה.
שלום שמחון:
הענין השני הוא הצמיחה - הציפיה שלי היתה למשהו קצת יותר גבוה.
שלום שמחון:
אני מקבל את ההסברים של שר האוצר, אבל יש ציפיה לעם הזה וחבל לאבד את האנרגיה, כי יש תחושה שאתה בעצם מיישם את מה שחבר הכנסת ריבלין אמר מהגיגי ליבו: תעשה את כל מה שאנחנו התכוונו ולא הצלחנו.