GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוני קפלן:
דיברתי על כך שאנחנו לא רק נותני שירותים, אנחנו רשות שמבצעת אכיפה.
יוני קפלן:
אם יש מצב שמעביד משלם את השכר לעובד שלו, הוא גם מנכה ממנו את המס, הוא לא משלם לו את השכר ברוטו.
יוני קפלן:
אם הוא לא מעביר, אני חושב שאנחנו לא צריכים לרצות שהמדינה תפצה אותו אם הוא כופר בחובה שלו.
לימור לבנת:
זה לא הגיוני.
לימור לבנת:
נניח שלא הטילו על התושבים להכנס למקלטים ולא לעבוד ולבטל ימי עבודה, המעביד משלם להם את שכרם ואין בעיה, והוא מפגר בתשלומים שלו לביטוח הלאומי.
סמדר אלחנני:
הוא מנכה במקור ולא מעביר למס הכנסה.
לימור לבנת:
האם אז העובד ניזוק?
לימור לבנת:
לא.
לימור לבנת:
הוא ניזוק בגדול, אבל ביום-יום הוא מקבל את המשכורת שלו.
יוני קפלן:
גם כאן, הוא מקבל את המשכורת, אבל הוא לא מעביר את תשלומי החובה.
יוני קפלן:
זאת אותה דוגמה.
נחום לנגנטל:
דבר אחד שעליו יכולה להיות התקוממות זה דבר שהוא קשור לצדק הטבעי.
נחום לנגנטל:
יש מעביד שהוא לא בסדר, הוא לא מעביר את ההפרשות, למרות שבתלוש הוא מוריד את זה לעובד.
יוסף יצחק פריצקי:
המעביד שילם לו.
יוסף יצחק פריצקי:
אתה רוצה שהוא לא ישלם מסים וגם שמס רכוש יפצה אותו?
נחום לנגנטל:
אם הפעולה היא פעולה מתמשכת, אותו מעביד לא ישלם בחודש הבא את מלוא השכר לעובד, הוא מנכה לו את הימים שהוא לא הגיע לעבודה.
נחום לנגנטל:
התוצאה היא, שאתה לא מעביר את התשלומים למעביד והמעביד לא מעביר אותם לעובד, ויוצא שהעובד לא מקבל כסף.
אלי גולדשמידט:
חברי הוועדה אומרים פה, שצריך למצוא מנגנון למקרים חריגים.
ויצמן שירי:
צריכה להיות סנקציה, שמעביד שלא משלם במצב כזה, ייענש.
נחום לנגנטל:
אני חושב שהפתרון לעניין הזה צריך להיות דרך הביטוח הלאומי.
יוני קפלן:
יושבים פה אנשי הצפון, והם יעידו בפניכם גם היום שלא פיצינו את המעבידים.
יוני קפלן:
התהליך הזה שאתם חוששים ממנו לא מתקיים.
יוני קפלן:
מה שכן מתקיים, מורידים לעובדים את התשלום הזה מימי החופשה שלהם.
מקסים לוי:
ברגע שהמעביד משלם לעובדים הוא צריך לדווח לכם, ועם הדיווח הזה אתם רואים שהוא העביר את הניכויים ורק לאחר מכן אתם משלמים למעביד.
מקסים לוי:
אם כך, אני לא מבין מה הבעיה.
ויצמן שירי:
הוכחת התשלום של המעביד גורמת לכם להעביר לו את הכסף.
לימור לבנת:
אם המעסיק לא יקבל פיצוי, הוא גם לא ישלם לעובדים, והעובד ייצא ניזוק.
מקסים לוי:
אני חושב שבהרבה מקרים כאשר מתבקש המעביד לשלם כל מיני נושאים, כמו שכר מסוים לתאונות עבודה, יש טופס מסוים.
מקסים לוי:
רק לאחר שהוא מעביר את הניכוי בטופס המעביד מקבל את הפיצוי מהמדינה.
לימור לבנת:
אבל זה לא פותר את בעיית הפיצוי לעובד.
לימור לבנת:
לא חלה חובה על המעביד לשלם לעובדים שכר.
יוסף יצחק פריצקי:
צריך לחייב מעביד לתשלום שכר לעובד שלא הגיע לעבודתו בגלל שהוא ישב במקלט.
יוסף יצחק פריצקי:
זה עניין לחוקי עבודה ולא לפה, וזה צודק.
יוסף יצחק פריצקי:
ואם הוא לא ישלם - ישלם הלנת שכר ויילך לבית-דין לעבודה.
לימור לבנת:
אז נתקן את זה במקום אחר.
נחום לנגנטל:
אני מציע לא לעכב את מה שיש פה עכשיו, אל תמנע טוב מבעליו.
נחום לנגנטל:
אני מציע שתביאו בתשובה הזאת גם את הנקודה הבאה, מה עושים אם זה לא דרך הנציבות, אלא דרך חוקי עבודה ודברים אחרים.
ויצמן שירי:
מה מעמדו של עובד שהוא תושב המקום אבל עובד מחוץ לאיזור?
יוני קפלן:
אתה שואל מה קורה כאשר נגרם נזק לעובד אבל לא למעביד, כיוון שהמעביד נמצא מחוץ לתחום קו העימות.
יוני קפלן:
זה עדיין לא כלול בתקנה, גם פה נצטרך לשנות את החוק ולתת לעובד את הפיצוי הישיר.
ויצמן שירי:
מה מעמדם של הקיבוצניקים לצורך העניין, או המושבניקים?
ויצמן שירי:
הרי הם לא מנכים מעצמם את המס.
ויצמן שירי:
אנשים שעובדים בתוך התעשייה הקיבוצית לא מקבלים תלושי משכורת, ומצד שני לאותו מושבניק השנה לא היתה כמו שנה שעברה.
שלמה רווח:
אני נציג תעשייני הצפון בקו העימות.
שלמה רווח:
ישבתי בכמה דיונים של ועדת המנכ"לים, אני רוצה לציין את הרצון האמיתי של נציגי מס הכנסה ומס רכוש להגיע לפתרון.
שלמה רווח:
אני מציין את זה, משום שאני חושב שהפתרון שהוצע, שלא הגיע לכאן, הוא הפתרון הטוב ביותר, ואני מקווה שזה הפתרון שיתקבל.
שלמה רווח:
אני מתייחס לדברים שנאמרו כאן, שמה שמוצע עכשיו זה רק חלק מתוך הפתרון הכולל.
שלמה רווח:
אני מבקש להעיר הערה עקרונית, שהיא העיקר.
שלמה רווח:
מאז אותו תאריך שרוצים לפצות קרו ארבעה אירועים, ולפי החישובים שמוגשים במסמכים שהגיעו, בסך הכל מדובר על יום ורבע או יום וחצי, כאשר בפועל היו ארבע יממות של השבתה.
שלמה רווח:
באירועים מהסוג הזה אי-אפשר לספור את השעות מרגע תחילת האירוע ועד הרגע שבו ניתנה ההוראה לחזור לשיגרה.
ויצמן שירי:
הם אמרו שחלק מהיממה זה יממה.
שלמה רווח:
לפי מה שמוצע פה, הכוונה של מס הכנסה כרגע היא לפצות כפיצוי חלקי את העובדים על יום וחצי, כאשר בפועל היו ארבעה אירועים.
אלי גולדשמידט:
אתה לא מדבר על השכירים.
שלמה רווח:
אני מדבר גם על השכירים.
שלמה רווח:
זאת התקנה שמופיעה כרגע.
אלי גולדשמידט:
התקנה גם צופה פני עתיד, בוא נהיה הוגנים.
אלי גולדשמידט:
גבול הצפון נמצא בבעיה הזאת משנת 1976.
אלי גולדשמידט:
היו גם עוולות שנעשו בעבר.
אלי גולדשמידט:
זה לא יום וחצי, מדובר שאם חלילה יהיו עוד אירועים, יהיה פיצוי.
שלמה רווח:
מליל הבחירות, שהוא התאריך הקובע, היו ארבעה אירועים והכוונה היא לפצות על יום וחצי.
שלמה רווח:
זאת משום שהזמן שנלקח לאירוע כזה הוא זמן נטו, ובתעשייה אין נטו, כי עד שתעשייה מחדשת את הייצור לפעמים לוקח לה עוד 12 שעות.
אלי גולדשמידט:
לא כל התעשייה.
שלמה רווח:
לפחות התעשייה שאני מכיר באיזור שלי.
שלמה רווח:
באירוע האחרון, לדוגמה, שנמשך 12 שעות, לקח 26 שעות עד שחזרנו לייצור.
אלי גולדשמידט:
השאלה היא, אם העובדים חזרו.
שלמה רווח:
העובדים חזרו באיחור של 12 שעות.
שלמה רווח:
חלק בכלל עוזב את האיזור ולוקח 8 שעות עד שהוא חוזר חזרה.
שלמה רווח:
אם מה שיבצעו עכשיו הוא חלק מהסך הכל, אנחנו כמובן מברכים על היוזמה.
חזקיה ישראל:
אנחנו מבקשים שיובהר שמדובר בתקנות ביניים.
אלי גולדשמידט:
זה ברור, זה נאמר כמה פעמים.
חזקיה ישראל:
אנחנו מבקשים שייקבע לוח זמנים, כדי שיגיע לכאן הפתרון המסכם.
חזקיה ישראל:
בקטע הטכני, יוני דיבר כאן על שכר יום עבודה של העובד ללא תוספות.
חזקיה ישראל:
אני מבקש שזה יהיה מפורט, כי "ללא תוספות" זה מושג רחב מאוד, לא ברור, ויכולות להיות בעניין הזה בעיות.
סמדר אלחנני:
התשלומים השנתיים לא תלויים ביום התשלום הזה.
חזקיה ישראל:
ממילא הולכים אחורנית ובודקים ממוצע של שלושה חודשים.
חזקיה ישראל:
לכן אין כל בעיה.
חזקיה ישראל:
בעניין התוספת שהוסיפו פה לעומת התקנות שהיו פה בבוקר, הכניסו פה "מעביד, למעט חלק שהמדינה משתתפת במישרין או בעקיפין כ25%-".
חזקיה ישראל:
הנושא הזה היה בעייתי מאוד כאשר דנו בחוק התמריץ של גדליה גל, כשהכניסו את הדבר הזה.
אלי גולדשמידט:
על מי מדובר ב25%- האלה?
חזקיה ישראל:
אם מדובר ברשויות מקומיות, אין לי בעיה.
חזקיה ישראל:
אבל כשהכניסו את הסעיף בנוסח הזה, התברר שמדובר בקבלנים שקיבלו תמריצים כאלה ואחרים, או במפעל שקם אתמול על-פי חוק עידוד השקעות הון בקריית-שמונה וכדומה, ועדיין המחזור הכספי שלו לא הגיע לרמה כזאת, כי הוא רק התחיל לעבוד.
חזקיה ישראל:
ואז אמרו, שהוא לא זכאי, למרות שהעובד שלו נפגע.
חזקיה ישראל:
כלומר פה צריך להבהיר שמדובר בגוף ממשלתי כמו עירייה, ולא יהיה מצב שבו מפעלים ייפגעו.
נחום לנגנטל:
אני מנסה לחשוב האם יש אפשרות לפתור את הבעיה באמצעות הנציבות, ואני חושב שלא.
נחום לנגנטל:
לכן אני מבקש מכם, מאחר שאין פה נציגי האוצר, שתחשבו בראייה כלל אוצרית.
נחום לנגנטל:
ייתכן שתתייחסו אליהם כמו לגבי גרושות, שלא משלמים מזונותיהן בביטוח הלאומי, ואחר-כך הביטוח הלאומי גובה את זה מהאנשים, יכול להיות שזה יכול להיות פתרון.
נחום לנגנטל:
אני מבקש שאם אתם לא יכולים לראות את זה בהיבט של הנציבות, תראו את זה בהיבט האוצרי.
יוני קפלן:
לגבי הפיצוי של העובד, יש פה נסיון נצבר.
יוני קפלן:
יושבים פה אנשים שעוסקים בזה לאורך זמן.
יוני קפלן:
למרות העובדה שעד היום לא פיצינו את המעבידים, המעבידים בפועל, כיוון שהם רוצים לשמור על העובדים שלהם, כיוון שיש פה יחסי עובד מעביד והם לא רוצים לפגוע במורל, תקופה ארוכה מאוד הם פיצו אותם ושילמו להם שכר.
יוני קפלן:
בשנים האחרונות הם עברו לנכות להם את זה מימי החופשה.
יוני קפלן:
אין בעיה כזאת בפועל.
יוני קפלן:
יותר מזה, אם תיקבע בחוק אפשרות כזאת, שאנחנו נפצה את העובדים, זאת תהיה נבואה שמגשימה את עצמה.
יוני קפלן:
אז למה שהמעביד ישלם לו?
יוני קפלן:
אסור לעשות את זה.
יוני קפלן:
אם ההתנהגות בפועל היא כזאת, שהמעבידים משלמים לעובדים ועכשיו אנחנו מתכוונים לפצות את המעבידים, אז תופעות מהסוג הזה שאתם חוששים מהן לא תתרחשנה.
יוני קפלן:
יכול להיות שבחוק דיני עבודה צריך לקבוע שיש לו חובה לשלם, כדי למנוע את אותם מקרים.
יוני קפלן:
לגבי הנושא של הגדרת מעביד, רשמנו את הדבר לעצמנו.
טליה דולן:
אנה שניידר ואני ניסינו למצוא פתרון.
יוני קפלן:
הכוונה היתה בעיקר לעובדי הרשויות המקומיות.
יוני קפלן:
לגבי חלקיות היום, זאת נקודה שעלתה בוועדה.
יוני קפלן:
הבוקר דיברתי עם ראש עיריית קריית-שמונה, שאלתי אותו לגבי האירוע האחרון, שנגמר בשעה 11:00 בבוקר, האם אנשים לא הגיעו לעבודה.
יוני קפלן:
מתברר שחלק הגיעו לעבודה.
שלמה רווח:
חלק הגיעו ולא היה להם מה לעשות.
יוני קפלן:
אם לא היה מה לעשות זה אובדן רווחים, זה שני דברים שונים.
יוני קפלן:
על זה אנחנו נפצה.
יוני קפלן:
אסור ליצור מצב, שיש אירוע שמתרחש על חלק קטן מיום העבודה, ובאמצעות זה שאנחנו מפצים על כל יום עבודה אנחנו מעודדים את האנשים לא לצאת ליום העבודה.
משה גפני:
איך הגעתם ליום וחצי?
יוני קפלן:
יום וחצי זה הממוצע.
יוני קפלן:
בוודאי שיכולים להיות מצבים, שאם נניח היה אירוע כל הלילה ויש מפעל שעובד משמרת לילה כל הלילה, מפעל כזה לא יפוצה ביום וחצי.
יוני קפלן:
יום וחצי זה הממוצע של כל שעות האירוע.
יוני קפלן:
יש כאלה שבאו לעבודה ולא יהיה להם גם היום וחצי, כשזה יגיע לפיצוי הספציפי זה יהיה חצי יום, ויש כאלה שהושבתו בארבעה האירועים האלה 2.5 ימים והם יקבלו בגין 2.5 ימים.
אלי גולדשמידט:
המבחן הוא מבחן ההשבתה בפועל.
אלי גולדשמידט:
יש משפט שאומר, שהאויב של הטוב זה הטוב מאוד.
אלי גולדשמידט:
אנחנו חשבנו שאנחנו עושים טוב לעובדים תושבי הצפון, ולא רק שעשינו את זה, אלא עשינו את זה ברצונם של ראשי הרשויות, כאשר בפעם הקודמת החזרנו את התקנות לוועדה.
אלי גולדשמידט:
מאותו רגע אני "חטפתי" אמירות מכל מיני מקומות בגבול הצפון, למה אנחנו לא מפצים אותם על היום הראשון, למה זה לא מתקיים.
אלי גולדשמידט:
זה היה אצלנו בוועדה, החזרנו את זה בגלל שזה היה מעט מדי.
אלי גולדשמידט:
אני לא רוצה שנחזור על הטעות הזאת פעם נוספת.
אלי גולדשמידט:
יש בעיות, והן הושמעו פה.
אלי גולדשמידט:
אני מאוד מקווה שגם בדיונים שלכם תתייחסו אליהן.
אלי גולדשמידט:
אני מניח שעכשיו בתהליכי הפיצוי יעלו עוד נושאים שאולי לא העלינו אותם כאן, ואני בטוח שתהיה פתיחות אצל יוני קפלן ואצל הצוות שלו לשמוע את הדברים האלה ולתקן את הנדרש תיקון.
אלי גולדשמידט:
אבל בואו נקבל את העקרון היום, שהוא תשלום בעבור היום הראשון.
אלי גולדשמידט:
אנחנו שינינו מצב קיים, אנחנו עושים את זה ערב ראש-השנה.
אלי גולדשמידט:
יש לזה גם משמעות סמלית, ונאפשר לוועדה בראשותו של יוני להמשיך בנושאים האחרים שדורשים פיצוי.
אלי גולדשמידט:
אם היא תגלה שיש בעיות שקשורות בעניין 12 השעות, בעניין של הגדלת מעביד וכיוצא בזה, הם ידונו בזה במסגרת הוועדה.
נחום לנגנטל:
צריך לקוות שהחוק הזה יהיה חוק אקדמי.
אלי גולדשמידט:
הוא לא חוק אקדמי לגבי העבר, אני מקווה שהוא יהיה אקדמי לגבי העתיד.
אנה שניידר:
למה לא לקבל את ההערה של סמדר בעניין השכר הממוצע, להצמיד אותו למוסד לביטוח לאומי?
טליה דולן:
אין לי כל בעיה.
חזקיה ישראל:
זה יוריד את הסכום.
סמדר אלחנני:
זה שאמרת 670 שקלים, זה נובע מזה שלקחת את הפרסום האחרון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
סמדר אלחנני:
אבל הטיוטה שלכם אומרת, השכר שפורסם לפני קרות הנזק, ואז זה יוצא 620 שקלים.
אלי גולדשמידט:
אני מציע, שאנה שניידר, סמדר אלחנני, טלי דולן וחזקיה ישראל יקיימו דיון לעדן את ההגדרות, באופן שיהיה ברור מה הסכום ואיך הוא מורכב.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נסמיך את הצוות הזה להגיע להבנה הזאת, ואם הם יגיעו להבנה לא נצטרך להביא את זה מחדש לוועדה שלנו, זה יאושר.
אלי גולדשמידט:
הרי הרצון ישנו.
משה גפני:
אני מקבל מה שאתה אומר, אני חושב שלא כדאי לגרום לעיכוב בגלל שאנחנו רוצים להגיע לטוב ביותר.
משה גפני:
אבל לנושא של המשך הדיונים, הועלו פה הערות שהן הערות קשות, שצריך להתמודד איתן.
משה גפני:
זה לא יעודד אנשים לא לעבוד.
משה גפני:
אנחנו מדברים על מדינה שלמה שיכולה לשבת באותו יום בבתי-קפה בתל-אביב, ושם אנשים יושבים במקלטים.
משה גפני:
להיפך, הם רוצים לצאת לעבוד.
ויצמן שירי:
אני חושב שאנשי הוועדה מגלים נכונות בלתי רגילה, וצריך לתת להם את הקרדיט לסיים את העבודה.
משה גפני:
יש מפעלים, שבהם כאשר הם יוצאים מהמקלטים ב13:00- בצהריים, הם איבדו יום עבודה.
אלי גולדשמידט:
בכפוף לכל ההערות שהערתי, ובכפוף להחלטה שיישבו אנה שניידר, סמדר אלחנני, טליה דולן וחזקיה ישראל ויגיעו להבנה שאנחנו מאשרים אותה מראש, בכפוף להגדרה של המעביד, בכפוף לנושא של ההגדרה שסמדר ביקשה בשאלה מה המכשיר שאליו אנחנו מצמידים את הסכום, כל הדברים האלה ילובנו ביניהם ולא נצטרך לדבר פעם נוספת בוועדה.
אלי גולדשמידט:
בכפוף להבנה שאנחנו טיפלנו היום רק בעניינם של השכירים ועוד יש לנו שורה ארוכה של נושאים שהוועדה הזאת בעזרת השם תביא בפנינו, ומתוך רצון ותקווה שכל מה שאנחנו מדברים פה זה רק כלפי העבר ולא נצטרך להזדקק לזה בעתיד, אני מציע לאשר את התקנות ולהגיד פעם נוספת, בשם כל הוועדה, מילה טובה לנציב מס הכנסה, לאגף הכנסות המדינה ולשר שוחט.
לימור לבנת:
לא, לממשלה הקודמת שהביאה את זה.
לימור לבנת:
מאיר שטרית, בממשלה הקודמת, הביא את ההחלטה הזאת.
אלי גולדשמידט:
תודה למאיר שטרית שהביא את ההחלטה על פיצוי של 250 שקלים ליום ולשר שוחט שהביא החלטה על 670 שקלים ליום.
אלי גולדשמידט:
מי בעד, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט:
ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד - אין ההחלטה אושרה.
אלי גולדשמידט:
בקשת מפלגת המרכז לדחות בחודש נוסף את הגשת הדוחות למבקר המדינה
אלי גולדשמידט:
הנושא הבא הוא בקשה של מפלגת המרכז למתן ארכה של חודש נוסף בהגשת הדוחות שלה למבקר המדינה.
אלי גולדשמידט:
כזכור, לפני כחודש וחצי, בעקבות בקשה של כמה מפלגות לתת ארכה של חודש ימים, הגענו להסכמה שכל המפלגות תקבלנה את הארכה של חודש ימים, בהסכמתו של מבקר המדינה, ואכן הדבר הזה נעשה.
אלי גולדשמידט:
החובה המשפטית שמופעלת עלינו כוועדה, במקרה שיש פנייה כזאת של מפלגה, היא להיעתר או שלא להיעתר לפנייה לאחר התייעצות עם מבקר המדינה.
אלי גולדשמידט:
יש פה פנייה של מפלגת המרכז.
אלי גולדשמידט:
בעקבות הפנייה הזאת, שהיתה בכתב, אנחנו פנינו למבקר המדינה.
אלי גולדשמידט:
אנה שניידר עשתה את זה בשמנו.
אלי גולדשמידט:
מבקר המדינה שלח לנו מכתב בזו הלשון: "באופן יוצא מן הכלל, ובלי שהדבר ישמש תקדים בעתיד, עמדתי היא כי יש להיענות לבקשת מפלגת המרכז למתן ארכה להגשת החשבונות עד 3.10.99.
אלי גולדשמידט:
ברצוני להבהיר כי 'סחף' במתן ארכות למפלגות להגשת החשבונות עלול לגרום עיכובים בעריכת הביקורת, בהכנת הדוח, ובהגשתו על ידי ליו"ר הכנסת במועדו".
אלי גולדשמידט:
נציג מפלגת המרכז, דוד טביב, מה העילה לבקשה?
דוד טביב:
המפלגה היא חדשה.
דוד טביב:
הפעלנו כ30,000- פעילים, נפתחו 120 סניפים, ולא היינו ערוכים לכאלה היקפים.
דוד טביב:
לא ידענו שזאת מסה כזאת.
דוד טביב:
אף אחד מהעושים בדבר לא עסק בזה בעבר.
יוסף יצחק פריצקי:
גם שינוי היא מפלגה חדשה.
אלי גולדשמידט:
אבל מפלגת שינוי לא הפעילה כל-כך הרבה סניפים.
יוסף יצחק פריצקי:
שלושה סניפים.
לימור לבנת:
מה היה המועד האחרון להגשת הדוח, אחרי הארכה?
מרדכי בס:
היום בסוף היום.
לימור לבנת:
האם כל המפלגות עמדו במועד הזה, מלבד מפלגת המרכז?
לימור לבנת:
נניח שיש עוד מפלגות שנמצאות בסיטואציה דומה, אבל הן לא פנו למבקר המדינה.
מרדכי בס:
הפנייה היא מראשי מפלגת המרכז בלבד.
לימור לבנת:
ייתכן שיש עוד מפלגות שלא פנו, כי הם חשבו שארכה נוספת לא תינתן, ואז ייצא שאם אנחנו מאשרים את הפנייה של מפלגת המרכז, מפלגות אחרות שלא יזמו פנייה ייפגעו.
לימור לבנת:
אני לא מתלהבת מכל העניין, אני רואה שגם המבקר לא מתלהב מהעניין הזה.
לימור לבנת:
אבל אם בכלל צריך לאשר, בוודאי צריך לאשר לכל אחת מהמפלגות האחרות, שאולי לא הספיקה גם היא מטעם כזה או אחר להגיש את הדוח.
לימור לבנת:
אין לי מושג, אגב, אם הליכוד הספיק להגיש את הדוח או לא.
מאיר פרוש:
מהסיפא של מכתבו של מבקר המדינה אני יכול להבין, שאם נאשר למפלגת המרכז את הארכה, הוא לא יוכל לתת דוח סופי.
אלי גולדשמידט:
זה לא מה שהוא אומר.
אלי גולדשמידט:
הוא אומר שיהיה סחף כללי לתת ארכות לכולם ואז הוא לא יוכל לעמוד בזמן.
מאיר פרוש:
הסיפא של מכתב המבקר מסביר לנו, שאם הוא נעתר זה יגרום לכך שהוא לא יוכל להגיש את הדוח הסופי בזמן.
מאיר פרוש:
אם כך, חברת הכנסת לבנת צודקת.
מאיר פרוש:
אם מפלגת המרכז מקבלת ארכה, שתהיה יד חופשית ליתר המפלגות להגיש באיחור.
מרדכי בס:
חברת-הכנסת לבנת, אני לא יודע אם כל המפלגות כבר הגישו דוחות, לא קיבלתי אינפורמציה מתל-אביב ששם אמורות להיות הרשימות.
מרדכי בס:
אני מניח שמפלגה מסודרת שלא הגישה לוועדת הכספים בקשת ארכה, חזקה עליה שהיא פועלת לפי החוק והגישה בזמן.
מרדכי בס:
אני רוצה להפנות את תשומת הלב לכך, שהסנקציה על איחור היא שעוצרים את כל התשלומים למפלגה עד שיוגשו הדוחות וייבדקו בדיקה ראשונית על ידינו.
מרדכי בס:
אבל הפעלת הסנקציה הזאת תלויה בכך שמבקר המדינה מוסר ליושב-ראש הכנסת הודעה, שלפיה המפלגה לא הגישה את החשבונות ולא היה לה הצדק סביר לכך.
מרדכי בס:
זה מה שכתוב בחוק באשר לסנקציה.
מרדכי בס:
אני חושב שלתת ארכה למפלגות רק מכיוון שמפלגה אחרת קיבלה, זה הליך לא נכון.
לימור לבנת:
וזה נכון לתת ארכה למפלגת המרכז, למרות הארכה שכבר ניתנה?
מרדכי בס:
זאת שאלה שמבקר המדינה הביע עליה את דעתו בכתב, אני כמובן לא אוסיף על זה.
מרדכי בס:
אבל הבקשה שנמצאת בפניכם היא בקשה ספציפית של מפלגה ספציפית, שיש בה הנמקה עובדתית ספציפית.
מרדכי בס:
זאת לא בקשה שנובעת מטיעונים תיאורתיים.
מרדכי בס:
לכן אני מציע שהוועדה תדון בבקשה הספציפית.
מרדכי בס:
בעניין שאלתו של חבר-הכנסת פרוש, כמו שהמבקר כתב, אם יהיו ארכות נוספות זה יקשה עלינו מאוד לעמוד במועד.
מרדכי בס:
המועד הקבוע היום הוא סוף ינואר.
מרדכי בס:
בהנחה שתינתן ארכה למפלגת המרכז בלבד, אנחנו נעשה מאמץ ונשתדל לעמוד במועד.
מרדכי בס:
אם יינתנו ארכות אחרות, ההערכה של המבקר היא שיהיה לנו קשה מאוד.
משה גפני:
אני זוכר שבפעם הקודמת, כאשר אישרנו את הארכה, נציג המבקר אמר שאתם דוחים את הדוח בחודש.
מרדכי בס:
אז ניתנה ארכה כללית לכולם.
משה גפני:
זאת אומרת, גם אז זאת היתה בקשה של מפלגת המרכז.
מרדכי בס:
היו שלוש בקשות, שאליהן הצטרפו כל נציגי המפלגות בוועדה.
אלי גולדשמידט:
כמעט כל הסיעות מיוצגות בוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט:
כל אחד מאתנו יודע אם יש בעיה במפלגה שלו.
אלי גולדשמידט:
אני מציע להתייחס לזה כמקרה מאוד חריג.
אלי גולדשמידט:
נקבל את רוח הדברים שנושבת ממכתבו של המבקר, שזה לא דבר שצריך לעשות אותו כעניין שבשגרה.
אלי גולדשמידט:
הסמכות היא שלנו, אנחנו מחליטים.
אלי גולדשמידט:
יש לנו חובת היוועצות עם המבקר, ובדין ובצדק אנחנו צריכים להתחשב במה שהמבקר אומר, כי החובה מוטלת עליו.
אלי גולדשמידט:
אני מציע להיענות לפניית המפלגה.
אלי גולדשמידט:
ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 4
יוסף יצחק פריצקי:
אני מציע הצעה אחרת, לתת ארכה כללית.
אלי גולדשמידט:
אני לא מסכים לזה.
אלי גולדשמידט:
אין פה בקשה לארכה כללית, אני לא מעלה פה בקשה כזאת.
אלי גולדשמידט:
יש פה בקשה ספציפית של מפלגת המרכז.
אלי גולדשמידט:
המבקר אמר שאם מדובר בהיקף של מפלגה אחת, זה כנראה לא יפגע במועד מתן הדוחות על-ידי המבקר.
אלי גולדשמידט:
לכן המשמעות של ארכה כללית היא פריצה של כל העניין.
אלי גולדשמידט:
אני מציע לכם לא לדבר על ארכה כללית.
אלי גולדשמידט:
אתם לא רוצים לאשר ארכה למפלגת המרכז, תצביעו נגד.
לימור לבנת:
צריך לזכור, שלמרות שהוועדה לא מאשרת את הארכה, לא באופן אוטומטי מוטלות סנקציות על מפלגת המרכז, אלא זה לשיקול דעתו של מבקר המדינה.
מרדכי בס:
המבקר צריך להודיע ליושב-ראש הכנסת שיש איחור ולא היה לו הצדק סביר.
לימור לבנת:
אז הוא יכול לקבוע שהיה לו הצדק סביר, הרי זה לשיקול דעתו.
ויצמן שירי:
אבל בשביל מה להתחכם?
לימור לבנת:
אני לא שאלתי אותך למה אתה מצביע כפי שאתה מצביע.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש לראות את ההצבעה הקודמת, ברשותכם, כהצבעה שהיתה במסגרת בלאגן.
אלי גולדשמידט:
ממילא כולם יושבים פה.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש פעם נוספת להצביע ולהתעלם מההצבעה הקודמת.
אלי גולדשמידט:
מי בעד אישור הבקשה של מפלגת המרכז, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט:
ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 4 הבקשה לא אושרה, אני מצטער.
אלי גולדשמידט:
יש לנו בקשה להעברה תקציבית, מספר 38017, העברת עודפים מחויבים, 680 מיליון שקל בנושא של כתבי אישום למרכז השקעות.
ויצמן שירי:
אי-אפשר לאשר בקשה כזאת על רגל אחת.
משה גפני:
אני רוצה להזכיר, שהיתה פה התחייבות של משרד החינוך בנושא ההסעות.
משה גפני:
עד לרגע זה לא הגיעה הבקשה.
משה גפני:
משרד החינוך משקר.
אלי גולדשמידט:
אני מאחל לכולנו שנה טובה.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שעשינו היום משהו טוב לקראת השנה החדשה, ואני מקווה שנעשה עוד הרבה דברים טובים.
אלי גולדשמידט:
אני פותח את הישיבה.
אלי גולדשמידט:
קודם כל, שנה טובה וגמר חתימה טובה לכולם.
אלי גולדשמידט:
לפני שאני פותח בהעברות התקציביות, אני מבקש את אישורכם בנושא טכני.
אלי גולדשמידט:
בשבוע שעבר אישרנו את תקנות מס רכוש לגבי יישובי קו העימות - תשלום עבור היום הראשון.
אלי גולדשמידט:
אנחנו הסמכנו את הצוות המשפטי שהיה פה - היועצת המשפטית שלנו, אנה שניידר, היועצת המשפטית של מינהל הכנסות המדינה והנציב יוני קפלן - להחליט בשאלות טכניות, מה יהיה המדד שלפיו זה ישולם.
אלי גולדשמידט:
נתגלעה מחלוקת מסוימת בין סמדר אלחנני לבין נציב מס הכנסה.
אלי גולדשמידט:
סמדר טענה שזה צריך להיות לפי הפרסומים של הביטוח הלאומי, ועמדתו של יוני קפלן - לפי דברי סמדר ולפי בדיקה שעשה מר קרשנר עם טלי דולן - היא שזה לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אלי גולדשמידט:
אני דיברתי הבוקר עם סמדר, היא מחזיקה בעמדתה שהיה נכון יותר ללכת לפי פרסומי הביטוח הלאומי אבל היא מקבלת את עמדת מס הכנסה.
אלי גולדשמידט:
אני כרגע לא רוצה לעכב את הנושא ולגרום לכך שדרך המחלוקת, שהיא מחלוקת טכנית בעיקרה והמשמעות שלה היא מזערית, ייפגע ההליך הזה.
אלי גולדשמידט:
לכן אני מציע שכולנו נסכים שהמדד יהיה פרסומי השכר הממוצע במשק לפי הלמ"ס.
אלי גולדשמידט:
אם זה מקובל על כולם ואין התנגדות, אנחנו נאשר את זה ואפשר יהיה להמשיך את העניין כתקנו.
ראובן ריבלין:
אין התנגדות.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עוברים לנושא הבא.
אלי גולדשמידט:
לפנינו פנייה מספר 253 ובקשה מספר 20020 - שינויים בתקציב משרד החינוך.
אלי גולדשמידט:
מר אדי הרשקוביץ, בבקשה.
משה שגיא:
הדיון על משרד החינוך כולל גם את הבקשה שעוכבה?
אלי גולדשמידט:
אם אתה מדבר על העודפים המחויבים, כן.
אדי הרשקוביץ:
הנושא שלנו הוא פתיחת שנת הלימודים תש"ס.
אדי הרשקוביץ:
פה אני חוזר על הבעיה הידועה, שאני מזכיר אותה כל שנה.
אדי הרשקוביץ:
אנחנו בעצם פועלים לפי שנת לימודים אבל מתוקצבים לפי שנת תקציב - ינואר-דצמבר לעומת ספטמבר-אוגוסט.
אדי הרשקוביץ:
מה שקורה בפועל הוא, שאנחנו עומדים לתקצב שנת לימודים עוד בטרם פתחנו את השנה הקודמת, כך שיש הרבה מאוד אי ודאות.
אדי הרשקוביץ:
לכן אנחנו גם שומרים דברים מרוכזים.
אדי הרשקוביץ:
למשל, כל שנה אנחנו מקבלים תוספת לגידול טבעי ואנחנו לא יודעים שנה לפני כן איך זה יתחלק בין החינוך המיוחד לבין החינוך הרגיל לבין החינוך העל-יסודי.
אדי הרשקוביץ:
כל הדברים האלה באים לידי ביטוי כשאנחנו עושים את הפנייה לקראת שנת הלימודים.
אדי הרשקוביץ:
לכן, בפנייה הזאת יש ניידות גדולה מאוד של שעות הוראה בין המגזרים השונים - מהמטה לחינוך ההתיישבותי, בין החינוך הרגיל לחינוך המיוחד ולחינוך העצמאי.
אדי הרשקוביץ:
אנחנו מחלקים את השעות של הגידול הטבעי.
אדי הרשקוביץ:
זה נכון גם לשרתים, למזכירים, לגננות, לסייעות טיפוליות.
אדי הרשקוביץ:
בקיצור, בהיערכות לפתיחת שנת הלימודים בא לידי ביטוי מה שלא יכולנו לעשות לפני שנה כשתיקצבנו את תקציב 1999.
אדי הרשקוביץ:
הנושא השלישי הוא החלטות ממשלה.
אדי הרשקוביץ:
יש החלטות ממשלה שאנחנו צריכים לקיים.
אדי הרשקוביץ:
למשל, החלטת הממשלה על קרית שמונה, החלטת הממשלה על קו העימות, החלטת הממשלה על מזרח ירושלים.
אדי הרשקוביץ:
את כל הדברים האלה אנחנו צריכים לקיים, והם באים לידי ביטוי בפנייה הזאת.
אלי גולדשמידט:
אתה יכול לתת קצת מספרים, למשל בבטיחות?
אדי הרשקוביץ:
בנושא הבטיחות יש לנו סעיף שפתחנו אותו עכשיו לקראת פתיחת שנת הלימודים, בהיקף של 25 מיליון שקל.
אדי הרשקוביץ:
הוא נלקח בעיקר מיוזמות פדגוגיות.
אדי הרשקוביץ:
זאת אומרת, אנחנו עושים פחות יוזמות כי אין לנו ברירה, אנחנו צריכים לקיים את תקני הבטיחות.
יעקב ליצמן:
זה עבור כל המגזרים?
אדי הרשקוביץ:
כן.
אדי הרשקוביץ:
זה הולך לפי מה שקציני הבטיחות ברשויות המקומיות קובעים.
אדי הרשקוביץ:
כל הדברים שמניתי הם בתוך הפנייה הזאת.
אבשלום וילן:
מה הם סדרי הגודל של סך הכל השינויים?
אדי הרשקוביץ:
זה משחק של 200 מיליון שקל, אבל צריך לזכור שחלק גדול מהסכום זה שכר מורים.
אדי הרשקוביץ:
פה מדברים על 60-50 אלף שעות הוראה, שזה לבד 240 מיליון וזה רק החלק היחסי של ספטמבר-דצמבר.
ויצמן שירי:
אני רוצה לשאול שאלה שאנחנו שואלים בדרך כלל כל מי שמגיע מכל משרד, כמו שהיה בשבוע שעבר עם משרד הפנים.
ויצמן שירי:
זה בסדר שאתם מבקשים לעשות העברות פנימיות.
ויצמן שירי:
אבל אני חושב שכשאתם באים לוועדה, אתם צריכים להראות מהי החלוקה, מה סדר העדיפות של הדברים שאתם מביאים.
ויצמן שירי:
גם אם מעבירים 200 מיליון או 50 מיליון בתוך משרד - פה יושבים גם נציגי ציבור שנתקלים בבעיות בשטח ולא תמיד יודעים לתת את התשובות, כי חושבים שהכל בצמצום, אין תקציבים.
ויצמן שירי:
למה אתם לא מגיעים הנה ומראים בצורה מסודרת: 20 מיליון לכאן, 30 מיליון לכאן, 50 מיליון לשם.
ויצמן שירי:
הוועדה הזו מאשרת בלנקו, בלי לדעת לאן זה הולך.
אלי גולדשמידט:
לפני השאלות, אני רוצה לציין שכל אחד שיושב פה בחדר הזה ייקח בחשבון שיש פה מספר סעיפים שהם קריטיים להתחלת שנת הלימודים.
אלי גולדשמידט:
הראשון הוא נושא הבטיחות בבתי הספר.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עברנו תקלות מאוד חמורות בשנים האחרונות, והאחריות היא עלינו אם אנחנו לא מאשרים את אותם 25 מיליון שקל שמיועדים לבטיחות בכל המגזרים, בכל בתי הספר, כדי לאפשר לתלמידי ישראל לימודים בביטחון.
אלי גולדשמידט:
הדבר השני הוא החינוך המיוחד.
אלי גולדשמידט:
בכמה מדובר בחינוך המיוחד?
אדי הרשקוביץ:
כאן לא בא לידי ביטוי כל החינוך המיוחד, אבל הגידול הטבעי הוא בערך 4,000 שעות ועוד 5,000 שעות הרחבה, כך שזה בערך 10,000 שעות הוראה שעלותן 50 מיליון שקל.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה שנדע שבפנייה הזו מובלעים 50 מיליון שקל לחינוך המיוחד.
ויצמן שירי:
אתם מבטלים את ביטול הסייעות?
משה שגיא:
יש פה הגברת הסייעות.
אלי גולדשמידט:
תיכף אני אתן לשאול את השאלות.
אלי גולדשמידט:
אני רק רוצה שנדע על מה אנחנו מדברים באופן כללי.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מדברים על חינוך מיוחד בסדר גודל של 50 מיליון שקל, אנחנו מדברים על 25 מיליון שקל בנושא הבטיחות.
אלי גולדשמידט:
אלו נושאים קריטיים שאנחנו צריכים לתת להם את ה"פוש" כדי להתחיל את שנת הלימודים.
אלי גולדשמידט:
אני יודע שמאחורי הקלעים או לפני הקלעים ישנן בעיות של סיעות מסוימות, של נושאים מסוימים, אנחנו תיכף נדבר עליהן.
אלי גולדשמידט:
אני רק רוצה שנזכור כולנו שאלה הנושאים שעומדים על הפרק, שהם נושאים קריטיים.
ראובן ריבלין:
אלו בעיות יכולות להיות לסיעות?
ראובן ריבלין:
מדובר פה על כל ילדי ישראל.
אלי גולדשמידט:
תיכף תשמע, עובדה שיש.
ראובן ריבלין:
יש פה איזה כסף שהוא צבוע פוליטית?
אלי גולדשמידט:
כנראה שלסיעת הליכוד אין שום בעיה.
ראובן ריבלין:
אנחנו נצביע לגופו של עניין.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נעבור עכשיו להתייחסויות של חברי הכנסת.
אלי גולדשמידט:
יש לנו לחץ של זמן, אני לא אאפשר פה דיון אין-סופי.
אלי גולדשמידט:
חבר-הכנסת נחום לנגנטל, בבקשה.
נחום לנגנטל:
אדוני היושב-ראש, בפנייה הזאת, כמו בכל פנייה תקציבית יש סעיפים מסוימים שאני ממש ארגיש עוול עם תעצרו אותם, וישנם סעיפים אחרים שאני מרגיש שהם-הם הדיון.