GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם בורג:
הצבעה בעד מועמדתו של חבר הכנסת אלי גולדשמידט להיות יו"ר ועדת הכספים - רוב נגד - אין נמנעים - אין מועמדותו של חבר הכנסת אלי גולדשמידט לכהן כיו"ר ועדת הכספים, נתקבלה.
אברהם בורג:
אני מברך את חבר הכנסת אלי גולדשמידט.
אברהם בורג:
אדוני היושב ראש, בבקשה.
אלי גולדשמידט:
אני מודה לכם על האמון, אני גם חושב שהאמון ניתן בי לא רק על בסיס ההסכם הקואליציוני.
אלי גולדשמידט:
אני יודע מחברים רבים פה, שהם נותנים קרדיט ואשראי מאוד גדולים לעבודתי כאן כיושב ראש הוועדה ועל כן המשימה שמוטלת עלי היא מאוד כבדה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נתחיל לעבוד בצורה מסודרת החל מהשבוע הבא.
אלי גולדשמידט:
כבר ביום שני יופיע בוועדה שר האוצר והוא יציג את עיקרי הדברים בפני הוועדה.
אלי גולדשמידט:
בשתי מילים אני רוצה לומר לכם מהי תפיסתי לגבי צורת עבודת הוועדה.
אלי גולדשמידט:
אני לא רוצה להצהיר הצהרות מרחיקות לכת, אבל אני חושב שהוועדה איננה כלי להעברות תקציביות.
אלי גולדשמידט:
אני לא רואה אותה ככזו.
אלי גולדשמידט:
העברות תקציביות הן חלק מפעולת הוועדה הזאת, זאת פעולה לגיטימית, הממשלה לא יכולה לבצע העברות ללא אישור הוועדה.
אלי גולדשמידט:
אני באמת מתכוון - אשמח אם תוכלו לסייע בידי - להפוך את הוועדה במה לליבון הבעיות הכלכליות/ חברתיות האמיתיות של מדינת ישראל.
אלי גולדשמידט:
בענין הזה, בלי הבדל סקטור, גוף כזה או אחר, אני חושב שאם אנחנו נעשה את העבודה בצורה מעמיקה, אני משוכנע שהוועדה הזאת תוכל להפוך להיות אחד מהצירים הכלכליים המרכזיים במשק הישראלי.
אלי גולדשמידט:
מטבע הדברים יש לנו נחיתות מסוימת כלפי הרשות המבצעת.
אלי גולדשמידט:
משרד האוצר משופר בעזרה, בפקידות - אגב, פקידות מצוינת - עם יכולת רבה מאוד, יועצים רבים, יועצים כלכליים, יועצים משפטיים, אנחנו עניים מאוד במובן הזה.
אלי גולדשמידט:
זה מטיל עלינו משימה הרבה יותר קשה.
אלי גולדשמידט:
גם חבר כנסת שצריך להתכונן לדיונים מבקש ללמוד את החומר לפני כן.
אלי גולדשמידט:
אם יורשה לי להגיד שבחו של אדם בפניו, כיושב ראש ועדת כלכלה הכרתי את חבר הכנסת נסים דהן, שכל חומר שהיה בפני הוועדה הוא ידע אותו יותר טוב מאלה שהציגו את החומר.
אלי גולדשמידט:
הוא למד בבית את החומר בצורה מאוד יסודית.
אלי גולדשמידט:
על ידי כך יכולנו לתת "קונטרה" אמיתית, ולא "קונטרה" בשביל להכעיס אלא באמת לעמוד מול אנשים שמציגים נושא ולהוכיח בקיאות בנושא ולהתמודד התמודדות ענינית על הנושא.
אלי גולדשמידט:
אני מאוד מקווה שכך אנחנו ננהג.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה לומר דבר אחד נוסף.
אלי גולדשמידט:
אני מצר על כך שחברי הליכוד לא נמצאים כאן היום במסגרת ההחרמה שהם עושים על כל תהליך בחירת הוועדות בכנסת.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שזה מיותר, אני מכיר פחות או יותר מה היה בנבחי המשא ומתן, ולדעתי הצעד קיצוני מאוד.
אלי גולדשמידט:
חוויתי בוועדה הזאת הרבה מאוד ימים של התנגחויות מאוד קשות בין אנשים.
אלי גולדשמידט:
אנחנו פה מתמודדים על סדרי עדיפויות בחברה הישראלית והרבה פעמים יש מתח, יש כעסים ויש צעקות.
אלי גולדשמידט:
אני מאוד מקווה שנוכל לקיים את הדיונים ברוח טובה, בהבנה, מתוך רצון אמיתי של כל אחד מאתנו להמשיך.
אלי גולדשמידט:
כוונתי - וזה חידוש מסויים בחיי ועדת הכספים - לפתוח אותה הרבה יותר לתקשורת, לא משום שאני חושב שאנחנו צריכים להצטלם, אלא משום שאני חושב שמה שקורה בוועדה הזאת צריך להיות ידוע לכל אזרח ואזרח בצורה שקופה מאוד.
אלי גולדשמידט:
אבל, אם אראה שהתהליך של פתיחת הוועדה לתקשורת ילווה בתופעות של התנגחויות מכוערות בתוכה, אני אצטרך להפסיק זאת.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש שתתנו לי צ'אנס בענין הזה.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שזה גם טוב לכם, כל אחד יביע את עמדתו כפי שהוא מציג אותה ואני בהחלט חושב, שאין שום סיבה, שעתונאים ואנשים שמסקרים את החיים הכלכליים במדינת ישראל לא ישמעו את הדברים שיש לכל אחד מכם להגיד ולהעביר באמצעות התקשורת לציבור שלו את הדברים.
אלי גולדשמידט:
אני מקווה לשיתוף פעולה מלא.
אלי גולדשמידט:
אם יש כמה חברים שרוצים לומר משהו, אשמח.
אלי גולדשמידט:
חבר הכנסת פרוש, אדוני סגן השר לשעבר, בבקשה.
מאיר פרוש:
ראשית, אני רוצה לברך אותך על הבחירה, היא היתה בחירה פה אחד, ואני בטוח שאם התחלנו ביחד, יש לנו הזדמנות לעבוד במשותף.
מאיר פרוש:
צריך רק לקוות שאחד יוכל להאזין לשני כדי שנוכל לעשות את העבודה בצורה משותפת.
מאיר פרוש:
אני חושב שבהזדמנות חגיגית זאת, אנחנו צריכים לומר מילה טובה ליושב ראש היוצא.
מאיר פרוש:
מאחר ואנחנו לא משופעים בתקציבים, אני לא יודע באם יש את הכלים לערוך מסיבות או השקת כוסית ליושב ראש היוצא, אבל יש יושב ראש יוצא לוועדת הכספים שעשה את העבודה בצורה מכובדת ונאותה ומן הראוי שגם נכבד אותו.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שנעשה זאת בישיבה הקרובה, אפילו בנוכחות שר האוצר.
מאיר פרוש:
לשיקולך, אתה היושב ראש.
מאיר פרוש:
ברצוני להוסיף משפט, אני מאוד מסופק באם אנחנו מסוגלים לשנות סדרי עדיפויות.
מאיר פרוש:
מה שקורה, התקציבים מגיעים לכנסת רק לאחר החלטות הממשלה.
מאיר פרוש:
קשה לי מאוד לראות את ועדת הכספים מסוגלת לקבל את מה שמשרד האוצר מחליט.
מאיר פרוש:
בשלב זה אני מסתפק במה שאמרתי, ושוב ברכות.
יצחק וקנין:
אדוני היושב ראש, אני רוצה לאחל לך הצלחה בתפקיד.
יצחק וקנין:
אני מכיר אותך כיושב ראש ועדת הכלכלה, אני חושב שהצלחת לנווט את הוועדה בצורה הטובה ביותר, אני בטוח שגם בוועדת הכספים תעשה את התפקיד על הצד הטוב ביותר.
יצחק וקנין:
אני בטוח שתצליח לעשות זאת עם נועם ההליכות שלך.
יצחק וקנין:
יחד נסייע לך למלא את התפקיד על כל קשייו.
יצחק וקנין:
אני מסכים עם דבריו של הרב פרוש, אני לא יודע כמה נוכל לשנות את סדרי העדיפויות, מי שמכיר את הנושא התקציבי במדינת ישראל יודע, שהכל מגיע מוגמר ממשרד האוצר ואנחנו אלה שצריכים לבצע אולי שינויים קטנים אבל לא את אותם השינויים הגדולים, שאני חושב שאפשר לעשות אותם אם הוועדה תיכנס לעומקם של דברים.
ויצמן שירי:
יש לי את העונג להיות נוכח בישיבה זאת ולברך אותך.
ויצמן שירי:
אני מכיר את חבר הכנסת אלי גולדשמידט יותר מהפן הפוליטי-חברי.
ויצמן שירי:
זכינו ליושב ראש רגיש מאוד שינסה להתחשב בצרכים.
ויצמן שירי:
אם ועדת הכספים על כל חבריה והיושב ראש שלה ידעו לאחד כוחות, אני חושב שגם הממשלה תדע להתאים את עצמה לאותה ועדה כי המחוקק נתן לוועדה הזאת את הסמכות לכך.
ויצמן שירי:
מכיוון שזכינו לכך שאלי גולדשמידט יוביל את הוועדה הזאת, הוועדה הזאת תהיה הדומיננטית ביותר וזה יהיה לטובת עם ישראל.
ויצמן שירי:
בהצלחה.
שלום שמחון:
אני רוצה לברך את חבר הכנסת אלי גולדשמידט על הבחירה, אני חושב שזאת הבחירה הטובה ביותר שיכולה להיות למרות שצפיתי אותה הרבה קודם.
שלום שמחון:
אני משוכנע שתהיה אחד מיושבי ראש הוועדות בכנסת הטוב ביותר.
שלום שמחון:
אני מקבל את דבריו של חבר הכנסת פרוש, שצריך להיפרד בדרך נאותה מחבר הכנסת רביץ.
שלום שמחון:
בסופו של דבר, מי שייקבע את מעמדה של ועדת הכספים כוועדה החשובה בכנסת הינו היושב ראש.
שלום שמחון:
אני לא מדבר על כסף או על העברות תקציביות, זה פחות מענין אותי.
שלום שמחון:
הוועדה הזאת צריכה להביא לדיון נושאים חשובים שיעמדו על סדר היום ולא לרדוף אחר הנושאים.
שלום שמחון:
זה החלק שתלוי בעיקר ביושב ראש הוועדה.
שלום שמחון:
אני חושב שאנחנו חייבים להיות ועדה יוזמת, לומדת, חושבת, ועדה שמצליחה להגיע לכל מגזר במשק הישראלי.
שלום שמחון:
ברצוני להוסיף משפט נוסף בהקשר למעמדה של ועדת הכספים ביחס לעבודת המשרדים ובפרט לעבודת משרד האוצר.
שלום שמחון:
ככל שתדע להוביל את הדברים כבר מן ההתחלה בעבודת הוועדה ובחלוקת האחריות בתוך חברי הוועדה, זה בסופו של דבר מה שיטביע את החותם.
שלום שמחון:
אין לאף נבחר ציבור כוונה להיות נגרר אחר פקיד כזה או אחר.
שלום שמחון:
יש חשיבות שכל בעלי התפקידים החשובים במשרד האוצר ובמשרדים האחרים יקחו בחשבון את הדברים הללו.
שלום שמחון:
אני רוצה להציע לך: יש חשיבות שנתכנס, למשל, באותו סגנון של הכנס בקיסריה על מנת ללמוד את המשק הישראלי.
שלום שמחון:
אני מאחל לך בהצלחה, אני מוכן לסייע בכל צורה שהיא, גם כדי שתצליח וגם כדי שהמשק הישראלי יוכל להסתייע בחברי ועדת הכספים כדי לעלות על המסלול הנכון שהוא צריך לעלות עליו.
אלי גולדשמידט:
רבותי, אני מאחל לעצמנו שהברכות שלכם יתגשמו ושתהנו מהשירות בוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט:
ישיבת ועדת הכספים הראשונה תתקיים ביום שני בשעה עשר בהשתתפות שר האוצר.
אלי גולדשמידט:
תודה רבה, הישיבה נעולה.
אלי גולדשמידט:
אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
אלי גולדשמידט:
אני מברך את שר האוצר ואני מברך את חברי ועדת הכספים שהגיעו.
אלי גולדשמידט:
אברהם (בייגה) שוחט היה שר אוצר במשך 4 שנים, שזה כשלעצמו דבר מאוד חריג בנוף הפוליטי הישראלי.
אלי גולדשמידט:
בקדנציה האחרונה ראינו תחלופה מאוד גדולה בתפקיד שר האוצר.
אלי גולדשמידט:
ראינו את זה גם בקדנציות קודמות, למעט הקדנציה שאברהם (בייגה) שוחט היה שר האוצר, שזה היה בין 1992-1996.
אלי גולדשמידט:
ההסטוריה הפוליטית מאפשרת לאברהם (בייגה) שוחט לחזור לקדנציה נוספת, ואני מאחל לו ולנו שזאת תהיה קדנציה מלאה של 4 וחצי שנים.
אלי גולדשמידט:
אני בדיעה שהקדנציה של 1992-1996 היתה קדנציה מאוד מוצלחת מבחינה כלכלית.
אלי גולדשמידט:
חלק גדול מההצלחה הכלכלית צריך לזקוף לזכותו של שר האוצר דאז, אברהם (בייגה) שוחט, ובראש וראשונה לראש הממשלה המנוח יצחק רבין ז"ל, כאשר אין ספק שגם התהליך המדיני איפשר באותה קדנציה האצה בצמיחה הכלכלית שלא ידענו כמותה בשנים הקודמות.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שהקדנציה ההיא תזכר לטובה עוד הרבה מאוד שנים.
אלי גולדשמידט:
היתרון של אברהם (בייגה) שוחט הוא שהוא יכול להוציא את אותם לקחים נדרשים מאותן טעויות שנעשו.
אלי גולדשמידט:
אני בטוח שאין שר ואין אדם שממלא תפקיד כל כך בכיר שלא עושה טעויות במהלך הזמן, אם כי אני באמת חושב שבקדנציה שבה אברהם (בייגה) שוחט היה שר האוצר ההישגים העפילו על המשגים שהיו.
אלי גולדשמידט:
ההישג הגדול ביותר באותה תקופה היה הנושא של הצמיחה.
אלי גולדשמידט:
למעשה, בין 1992-1996 נהנינו מצמיחה של כ6%- בשנה, נהנינו מירידה דרסטית בשיעור האבטלה במשק ונהנינו ממעמד בלתי רגיל בשווקי ההון העולמיים - ביכולת שלנו לגייס הון וברמת הסיכון שהלכה ופחתה מבחינת מעמדה של מדינת ישראל ברחבי העולם המערבי.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שזאת היתה תקופה של עליית רמת חיים וגם האצה אדירה בהשקעות.
אלי גולדשמידט:
אני זוכר שהקרנות שעמדו לטובת מימון השקעות הן בתעשייה והן בתחומים אחרים התרוקנו מיד בתחילת השנה משום הביקוש האדיר שהיה לאותן פעילויות של השקעות חוץ ושל פיתוח.
אלי גולדשמידט:
זאת היתה תקופת פיתוח שנעצרה די בחריקת בלמים בקדנציה האחרונה שהסתיימה עכשיו.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מרמה של 6% צמיחה בזמנו של אברהם (בייגה) שוחט, כלומר בתקופה של 1992-1996, ירדנו ל3.1% צמיחה החל מ1996- , ו2%- צמיחה החל מ1998-.
אלי גולדשמידט:
לדעתי 2% צמיחה ביחס לגידול האוכלוסייה זה כבר בעצם צמיחה שלילית, כאשר אנחנו מדברים על משק שפוטנציאל הצמיחה שלו הוא 4.5% לשנה.
אלי גולדשמידט:
רק בשנת 1998 היתה ירידה של 7.2% בהיקף ההשקעה בבנייה למגורים, שזה אינדיקטור מאוד מאוד רציני.
אלי גולדשמידט:
הריבית הראלית ב1995,1996 עמדה על 4.5%, ב1997- היא ירדה ל5%-, ב1998- היא ירדה ל5.8% וב1999- היא עומדת על 7.5%.
אלי גולדשמידט:
אין כדוגמתה, לדעתי, בשום מקום בעולם הנאור.
אלי גולדשמידט:
יש פה מצב אבסורדי: מצד אחד הריבית לא הורדה, ומצד שני האינפלציה יורדת בקצב מאוד מהיר, כאשר אנחנו מדברים על יעד אינפלציה שהוגדר על ידי הממשלה של 4%.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שאנחנו חיים במערכת שצריכה לנווט בין שני צ'דיקים: צ'דיק אחד זאת הצמיחה, והצ'דיק השני זה הצדק החברתי.
אלי גולדשמידט:
אנחנו צריכים לשאוף לצמיחה ביחד עם צדק חברתי.
אלי גולדשמידט:
אני יודע שמאוד קל לומר את הדבר הזה והרבה יותר קשה לבצע אותו, אבל אחד הדברים שאפיין ברמה אולי פחות טובה את הקדנציה הקודמת שאנחנו היינו בשילטון היה נושא גידול הפערים בחברה הישראלית עד כדי פער בין השכר הממוצע של העשירון העליון לשכר הממוצע של העשירון התחתון, סדר גודל של פי 11.
אלי גולדשמידט:
מדובר על הפרש עצום.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מצאנו בשנים האחרונות פגיעה לא פשוטה בצדק החברתי בכל מה שקשור בשירותי הבריאות במדינת ישראל.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נמצאים היום במצב שבו שני חולים ששוכבים באותה מחלקה בבית החולים, חולים באותה מחלה, האחד מהם עשוי לקבל תרופה מיושנת ולא יהיה לאל ידו לשלם עבור התרופה החדישה כיוון שהיא לא נמצאת בתוך סל הבריאות, והחולה שנמצא במיטה לידו יוכל לקבל את התרופה החדישה יותר.
אלי גולדשמידט:
זאת סוגייה מאוד סבוכה, מאוד בעייתית מבחינה חברתית.
אלי גולדשמידט:
לדעתי, אחד הדגלים שראש הממשלה אהוד ברק בזמן הקמפיין שלו לראשות הממשלה העלה זה הנושא של שיוויוניות במערכת הבריאות לשם צימצום התהליך, שלדעתי הוא תהליך מהיר של רפואה לעשירים ורפואה לעניים.
אלי גולדשמידט:
שכר המינימום מהווה 47.5% מהשכר הממוצע במשק.
אלי גולדשמידט:
היום הוא עומד על 2797.95 שקלים.
אלי גולדשמידט:
אני אפילו לא יכול לעגל את זה ל2800-, כי בסכומים האלה אפילו העיגול הוא משמעותי למשפחה שצריכה לשאת בעול הפרנסה.
אלי גולדשמידט:
אני יודע ששכר מינימום עלה לפני שנתיים או שלוש ב2.5%- מהשכר הממוצע במשק.
אלי גולדשמידט:
זאת בהחלט התפתחות חיובית.
אלי גולדשמידט:
ביקשתי מהיועצת הכלכלית של הוועדה, סמדר, לעשות בדיקה מהו האחוז של מקבלי שכר המינימום במשק מכלל מקבלי השכר, והיא מצאה שוני בין הנתונים של ההסתדרות ובין הנתונים של התאחדות התעשיינים.
אלי גולדשמידט:
לפי ההסתדרות, בין 185 ל190- אלף איש קיבלו שכר מינימום, שהם כ11%- מכלל השכירים במשק.
אלי גולדשמידט:
אגב, מתוכם כ110- אלף הן נשים שעובדות וזה השכר שהן מקבלות.
אלי גולדשמידט:
12.3% מהשכירים שעבדו במשרה מלאה קיבלו שכר מינמום.
אלי גולדשמידט:
לפי הנתונים של התאחדות התעשיינים לשנת 1998, אחוז מקבלי שכר המינימום במגזר העסקי הוא הרבה יותר גדול.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מדברים על 225-300 אלף איש, קרי 15% - 20% ממקבלי השכר.
אלי גולדשמידט:
אני שואל את עצמי: האם זה ראוי שבמדינה מודרנית נספור רק את מספר המובטלים ולא נספור גם את מקבלי שכר המינימום?
אלי גולדשמידט:
סל ההוצאות הממוצע למשפחה במדינת ישראל הוא כ6000- שקל.
אלי גולדשמידט:
איך אפשר לגמור את החודש עם 2700,2750 שקל?
אלי גולדשמידט:
אני חושב שגם בעניין הזה יש משמעות לעשייה.
אלי גולדשמידט:
אני יודע ואני מודע לכך שמול העלאת שכר מינימום יש את הנושא המיידי של גידול האבטלה במשק, אבל אני חושב שהעניין הזה חייב לבוא לידי ביטוי בקריטריונים נוספים, כמו במתן סיוע בהשקעות או מתן סיוע במפעלי תעשייה.
אלי גולדשמידט:
היום המדד היחידי הוא הייצוא שמפעל תעשייה עושה ומיקומו הגאוגרפי.
אלי גולדשמידט:
אני הייתי מכניס לשיקולים של מתן סיוע, למשל, את גובה השכר.
אלי גולדשמידט:
אני לא חושב שאנחנו צריכים לעודד מפעלים לשלם שכר מינימום, גם אם הם נקראים מפעלי היי-טק והעובדים שלהם הם בעצם כמו עובדי טקסטיל, רק שהם לובשים חלוקים לבנים.
אלי גולדשמידט:
הנושא הנוסף הוא מדיניות הריבית ומדיניות הצמיחה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו חיים עם חוק הפחתת הגרעון - חוק שהמטרה שלו מאוד רצויה, מאוד חשובה.
אלי גולדשמידט:
לפי היחס בין ההוצאות להכנסות אנחנו נמצאים כבר במיצוי אחוז הגרעון בתקציב המדינה הקרוב, נדמה לי 8 מיליארד שקל.
אלי גולדשמידט:
אין לי צל של ספק שאם אנחנו רוצים להגדיל צמיחה חייב להיות פה מהלך משולב.
אלי גולדשמידט:
יש כאלה שמגדירים בעשרות מיליארדים את הנזק למשק הישראלי כתוצאה מהריבית הגבוהה של השנים האחרונות.
אלי גולדשמידט:
אנחנו צריכים לאפשר הפניית השקעות לתשתית גם אם זה יביא לאיזו שהיא עליה באחוז האינפלציה.
אלי גולדשמידט:
אולי צריך לבדוק עוד פעם את יעד האינפלציה בממשלה כפי שנקבע בתחילת השנה או בסוף שנה שעברה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו צריכים לדאוג לכך שתהיינה השקעות שתופנינה לצמיחה.
אלי גולדשמידט:
הממשלה שנבחרה נבחרה על דגל סוציאל דמוקרטי, שזה דגל שהיום מאפיין את המשטר של שרייבר בגרמניה, את המשטר של טוני בלייר באנגליה וכו'.
אלי גולדשמידט:
זהו דגל שמשלב את שני הדברים: צמיחה וצדק חברתי.
אלי גולדשמידט:
אנחנו בעד צמיחה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו חושבים ששוק ההון צריך לקבל מרחב פעולה מלא.
אלי גולדשמידט:
מצד אחד אנחנו לא חוזרים למערכים של משק סוציאלי במובן של פעם, אבל מצד שני אנחנו צריכים להיות הרבה יותר קשובים והרבה יותר רגישים בנושא של צדק חברתי ממה שראינו במהלך השנים האחרונות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
בשמחה רבה קיבלתי את הזמנתו של יו"ר הוועדה לבוא לישיבת הוועדה הראשונה בכנסת הזאת.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני מייחס חשיבות רבה מאוד לוועדת הכספים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני חושב שזאת הוועדה עם הסמכויות הגדולות ביותר בכנסת ישראל.
שר האוצר אברהם  שוחט:
זאת ועדה שבידיה הרבה מאוד יכולות מבחינת חיי המשק והכלכלה של מדינת ישראל, כמו בתחום התקציב, בתחום המיסוי, בתחום ההפרטה ובהרבה מאוד דברים אחרים שהוועדה איננה משמשת רק במה לרעיונות והחלפת דיעות אלא בידיה נמצא הרבה מאוד כוח, הרבה מאוד ביקורת על פעולות הממשלה, הרבה מאוד יכולות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני יכול לומר כמישהו שכיהן גם כיו"ר הוועדה, גם כחבר הוועדה וגם כשר האוצר, שהוועדה הזאת היא חשובה, ומידת הצלחתה וחשיבותה תלויות כמובן ביו"ר, שלדעתי הוא מצויין.
שר האוצר אברהם  שוחט:
בכל פעם שהוועדה תרצה להזמין אותי אני אבוא בשמחה רבה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הדברים יהיו ברורים, הדברים יהיו שקופים, לא תמיד מסכימים על הכל, אבל כעיקרון אתם יכולים לראות בי שר אוצר שלא בורח מדיוני הוועדה ולא מתייחס בזילזול אליהם.
שר האוצר אברהם  שוחט:
בדיוק ההיפך מזה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני בטוח שבשנים בהן אכהן בתפקיד אני אוכיח שהדברים שאני אומר הם אכן דברים שאני מתכוון אליהם.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני בישיבה הזאת לא בא לתאר באופן מפורש את תמונת המצב הקיימת, לא מה אני אמליץ לממשלה בעוד חודש או 3 שבועות, אלא כמה דברים ברמת המטרות וברמת המדיניות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
כל זאת מכיוון שאנחנו עדיין בעיצומם של דיונים כמעט בלתי פוסקים במערכת המקצועית של האוצר, שבהם אנחנו סוקרים את המצב, שבהם אנחנו מקבלים נתונים ובהם אנחנו חושבים על כל מיני אלטרנטיבות שאותן נציע כמדיניות כלכלית של הממשלה הזאת, שאני כבר יכול לומר לכם שהיא תהיה אחרת מהמדיניות הכלכלית של הממשלה הקודמת ועם יעדים אחרים שמיד אדבר עליהם.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אתמול פירסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה את נתוני האבטלה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אנחנו נמצאים ברמה של קרוב ל9%- אבטלה במשק הישראלי, דבר שמחייב פעילות ממשלתית.
שר האוצר אברהם  שוחט:
תוך כדי תהליך של צמיחה אמיתית תרד האבטלה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
פורסם אתמול מאזן הסחר שלנו, ולצערי הרב בחצי השנה האחרונה הייצוא ירד בערך ב2.5%,3% והגרעון המסחרי גדל בערך ב22%- , זאת אם משווים את ינואר-יוני לשנה קודם לכן.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אנחנו יודעים שהצמיחה היא בסביבות 2%, כלומר צמיחה שלילית לנפש.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הגרעון המקומי של השנה השוטפת בשנה הבאה יהיה למעלה מ15- מיליארד שקל, כלומר סטייה של 5,5.5 מיליארד שקל.
שר האוצר אברהם  שוחט:
בהכנסות הסטייה תהיה עוד יותר גדולה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
היא תהיה בערך 10 מיליארד שקל פחות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
מכיוון שיש מיתון אז גם הפעילות של המשק ושל התקציב היא יותר נמוכה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
זאת בעצם תמונת הרקע המרכזית שאליה אנחנו נכנסים מבחינת הטיפול בתקציב.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אין ספק שאנחנו צריכים לחשוב איך וכיצד אנחנו פועלים עם תקציב שנה הבאה במדיניות הכלכלית.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני לא חושב שממשלה צריכה לנהוג אחרת ממה שהיא אמרה בקמפיין הבחירות שלה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
לפעמים יש דברים שאפשר לבצע מיד, יש דברים שנדחים בתקופה מסויימת, אבל בעיקרון ראש הממשלה בקמפיין שלו אמר: אנחנו רוצים להביא לצמיחה במשק הישראלי.
שר האוצר אברהם  שוחט:
זאת תהיה המדיניות של הממשלה, תוך כדי טיפול בבעיות חברתיות, תוך כדי טיפול בנושאי חינוך - וכשאני אומר חינוך זה כולל את החינוך הכללי, החינוך הדתי, החינוך העצמאי ואת מעיין החינוך התורני.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אם יש דברים שצריך לתקן במערכת הזאת הם יתוקנו ואם יש דברים שצריך לשנות אז הם ישונו, אבל כל ילד במדינת ישראל שהולך ללמוד הוא ילד שחי במדינה הזאת, לא משנה אם הוא דתי, חילוני או חרדי.
שר האוצר אברהם  שוחט:
יש גם דברים חברתיים נוספים שאנחנו צריכים לטפל בהם.
שר האוצר אברהם  שוחט:
דובר פה על פער השכר.
שר האוצר אברהם  שוחט:
זה נושא שהממשלה תצטרך לתת עליו את הדעת, ואני עדיין לא יודע באיזה כלים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
כאשר הלכנו לבחירות, אמרנו: צמיחה אמיתית ומדיניות חברתית רגישה, כל זאת בהתאם ליכולות ולמשאבים שעומדים לרשותינו.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הצמיחה הביתית יכולה להעשות רק על ידי הסקטור העסקי.
שר האוצר אברהם  שוחט:
תקציב המדינה גם הוא יכול לשנות חלק מהצמיחה אם הוא הולך לנושאים שבאמת יש להם חשיבות כלכלית ותמורה ישירה, והדברים הקלאסיים שמדובר בהם זה תשתיות, חינוך.
שר האוצר אברהם  שוחט:
בחינוך מדובר על השקעה לטווח יותר ארוך.
שר האוצר אברהם  שוחט:
ההשקעה הזאת היא בעלת משמעות מבחינת מבנה המשק, היכולות הכלכליות שלה ואיכות כוח האדם.
שר האוצר אברהם  שוחט:
התשתיות הן דבר שיש בו תמורה יותר מיידית.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אנחנו ראינו את זה כאשר בשנת 1992 הוחלט לעשות העדפה תקציבית ברורה ביותר בכיוון של תשתיות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
כל אזרח שנסע במדינת ישראל ראה את המערכות לתחבורה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הכיוון היה של השקעה דרך תקציב המדינה באותם מרכיבים שהם מחוללי צמיחה ונותנים את התנופה למשק.
שר האוצר אברהם  שוחט:
האמת היא שהצמיחה האמיתית חייבת להיות צמיחה שנובעת ומתבצעת על ידי המגזר העסקי.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אם הוא יהיה בהשקעות, אם הוא יהיה בצמיחה, אם הוא יוכל לתת את הדחיפה למשק, אז גם יווצרו מקומות עבודה וגם יהיה נתח של הכנסות מדינה יותר גדול.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אז הממשלה תחליט על השימושים שהיא עושה, שחלקם שימושים בתחום החברתי ובתחומים אחרים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הממשלה קובעת הרבה מאוד כיצד יתנהל המשק.
שר האוצר אברהם  שוחט:
היא קובעת פנימה לגבי השימושים בתקציב והיא קובעת גם החוצה איך נראית מדינה ואיך היא מיעלת את תקציבה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אנחנו ננהל מדיניות תקציבית אחראית.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אנחנו לא ננהל מדיניות תקציבית פרועה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
עם כל הרצון שלנו לעשות צמיחה, אנחנו צריכים לעשות את זה בדרך נכונה בתוך העדפות תקציביות ברורות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
המרכיב השני הוא מדיניות מוניטרית.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני עושה מאמץ לנסות להגיע לכך שהמדיניות המוניטרית והמדיניות התקציבית יהיו שלובים זה בזה, תוך כדי השגת צמיחה על כל מה שמשתמע מזה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
כדי שתהיה הסכמה וכדי שהמדיניות המוניטרית תשולב במדיניות התקציבית, אין ספק שחייבת להיות הידברות וחייב להיות שינוי מסויים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
גם חוק בנק ישראל שקיים היום מטיל על הבנק חובה לא רק בתחום יציבות המחירים, אלא מטיל עליו גם חובה בתחום התעסוקה, ההשקעות והגידול בתוצר.
שר האוצר אברהם  שוחט:
קיימתי כבר שיחה עם הנגיד, ואני מחר נפגש איתו לשיחה נוספת.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הצוותים נפגשו, ועוד ותהיינה פגישות נוספות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני מאמין שבשלו הנתונים כדי שיהיה שילוב חיובי ופורה בין המדיניות התקציבית של הממשלה ובין המדיניות המוניטרית שהיא באחריות בנק ישראל.
שר האוצר אברהם  שוחט:
בסופו של דבר יש לנו כלכלה אחת.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אין לנו שתי כלכלות, אין לנו שתי ממשלות, אין לנו שני מוקדי כוח, ולכן אנחנו צריכים לעשות מאמץ שהמערכת הכלכלית תעבוד ככל האפשר בהסכמות ובתיאום.
שר האוצר אברהם  שוחט:
זאת המגמה שלי, ואני מקווה שהיא תצלח.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הרפורמות מבחינתי הן מאוד מאוד חשובות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני יודע שקשה מאוד לשנות רפורמות, בעיקר כאשר יש קונסנזוס עליהן.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני עברתי את זה בקדנציה הקודמת.
שר האוצר אברהם  שוחט:
כאשר באו אלי החברים מהאוצר ב1992- ואמרו שצריך לתקן את חוק הבזק, אמרתי להם: מה רע, הרי יש עובדים מצויינים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אז הם אמרו לי: כן, אבל הכל יקר פי שניים ממה שצריך להיות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אז הם הכניסו תיקון בחוק, תוך מחאות עם ועד העובדים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
התיקון שנעשה בספטמבר 1992 בישיבת הממשלה הראשונה הוא זה שסלל את הדרך לתחרות בטלפון הסלולרי, והוא זה שסלל את הדרך לתחרות בבינלאומי, תוך כדי רפורמות ועימותים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
ותראו מה קרה למחירים ולמשק התקשורת!
שר האוצר אברהם  שוחט:
מונופול יש לו תכונה נהדרת: הוא נורא טוב לבעלים - וזה לא חשוב אם הממשלה היא הבעלים או שזה מישהו פרטי.
שר האוצר אברהם  שוחט:
המונופול - לא רק שהוא מצויין לבעלים, אלא הוא גם הרבה פעמים טוב לעובדים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
רמות השכר שנגזרות ממונופול הן בדרך כלל רמות שכר שהן אינן ברות תחרות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
יש מינוס אחד למונופול: הוא לא טוב לצרכנים, ולכן כאשר שמים אחד מול השני הממשלה צריכה לדעת שהיא צריכה לעשות רפורמות והיא צריכה לטפל במונופולים תוך כדי דאגה לעובד.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני לא בא ואומר שעובדים שעבדו במסירות 30,40 שנה בחברה, אפילו אם הם הרוויחו טוב, אפשר לבוא ולזרוק אותם בבת אחת עם השינויים המבניים, אבל אם אנחנו רוצים לפתח כושר תחרות כלפי העולם, ואם אנחנו רוצים להיות מדינה מודרנית, אנחנו חייבים לפתח תחרות כמעט בכל תחום אפשרי - ואני לא מדבר על הנושאים החברתייים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הרפורמות הן חובה, ועוצמתה של הממשלה תהיה תלויה ביכולת לעשות זאת.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הנושא האחרון הוא האווירה הבינלאומית ותהליך השלום.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני הייתי בסרט הזה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני ראיתי ב1992- משק שבו השקעות החוץ היו 150 מיליון דולר בשנה, ומשק בשנת 1996 שבו השקעות החוץ היו 2.9 מיליארד דולר בשנה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אם אתה חלק ממערכת שהולכת לפתרון של הסדרים מדיניים, חלק של מערכת יציבה, אתה מקבל על זה תמורה כלכלית גדולה מאוד כמעט בכל כיוון - גם בהשקעות, גם במעורבות, גם בגיוס ההון, גם בפתיחת שווקים וגם בתחומים אחרים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
לאור הנתונים שנתתי אני רוצה לומר לשרים שהכתובת שלהם היא פנימה, כל אחד במשרדו.
שר האוצר אברהם  שוחט:
זה הזמן לעשות רפורמות בתוך המשרד, זה הזמן להסתכל אחורה ולראות אם כל הדברים שנעשו הם הדברים הנכונים, זה הזמן שבתוך המקורות התקציביים הפנימיים אפשר יהיה לעשות שינוי סדר עדיפויות פנימי, זה הזמן שבו כל אחד מכם ידפוק פחות על דלתו של שר האוצר וידבר עם הפקידות הבכירה במשרדו על מנת לראות מה הוא יכול לעשות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני יודע שהמשק רוחש וישנם הרבה מאוד מגזרים וארגונים שאין להם הסכמי שכר.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני אומר להם בכל הידידות ובכל האחריות: צריך לנהוג באחריות.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אם המשק מתפתח ועולה רמת החיים, גם השכר הראלי בנקודת זמן כזאת או אחרת יכול לגדול במשהו, והוא גדל.
שר האוצר אברהם  שוחט:
בהסכמים האלה שעומדים לפתחינו, לא תוכל הממשלה בגלל המצב בתקציב ובגלל הרצון להגיע למדיניות משולבת של צמיחה לחרוג מהשכר הראלי, וצריך להביא את זה בחשבון.
שר האוצר אברהם  שוחט:
גם אתם, חברי הכנסת, תצטרכו לגלות אחריות, ויכול להיות שנבוא אליכם עם דברים לא קלים לקראת התקציב של שנה הבאה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני מבקש מכם שתעשו גם אתם לא רק את השיקול של הצבעה אחת אלא תעשו שיקול כולל.
שר האוצר אברהם  שוחט:
השקיפות, מבחינתינו, תהיה מלאה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
דיברתי הבוקר עם חברי שנמצאים עם ראש הממשלה, לא עם ראש הממשלה עצמו, והם עוסקים שם בשני דברים כלכליים מרכזיים: הנושא של מימוש הסיוע של וואי.
שר האוצר אברהם  שוחט:
היתה החלטה בהסכם וואי על סיוע של 1.2 מיליארד דולר ב3- שנים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
הכסף הזה מיועד להערכות כתוצאה מהסכם וואי.
שר האוצר אברהם  שוחט:
העסק הוקפא, וככל הנראה היום תצא הודעה מהממשל לקונגרס לקבלת אישור מזורז של התקציב על-מנת להעביר במהירות את המנה הראשונה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
יש גם את ההסכם שעומד להחתם על הורדת הסיוע הכלכלי והעלאת הסיוע הבטחוני.
שר האוצר אברהם  שוחט:
גם בנושא הזה יש לנו ויכוח מסוים עם האמריקנים, ואני מקווה שראש הממשלה ישלים את הוויכוח בנושא הזה.
ניסים דהן:
מה עם ה50- מיליון לירדן?
ניסים דהן:
זה נשאר בתוקף?
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני חושב שזה ירד.
שר האוצר אברהם  שוחט:
מצאתי באוצר צוות מצויין.