GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רות יוסף:
ואז הוקצה סכום נוסף של 200 מיליון שקל - וחבר הכנסת שטרית דיבר על זה בתחילת הדיון הבוקר.
רות יוסף:
עשו הסדר נוסף עם ראש הרשות החדש והם קיבלו עוד שליש.
רות יוסף:
הסכומים האלה הצטברו ואז במקומות מסויימים אתה רואה מצב כזה.
רות יוסף:
היום באו אלינו וביקשו את הכסף.
רות יוסף:
אמרנו להם: לא, אתם לא עומדים בתוכנית ההבראה.
ויצמן שירי:
מה עוד נשאר?
ויצמן שירי:
20% מהמענק?
ויצמן שירי:
הם לא משלמים משכורות כבר חודשיים לעובדי הרשות.
רות יוסף:
כולנו יודעים את הבעיה.
רות יוסף:
אנחנו עומדים בלחץ לא פשוט.
רות יוסף:
מצד אחד עומדים העובדים המסכנים האלה, ולכולנו כואב הלב עליהם.
רות יוסף:
מצד שני אנחנו אומרים לרשות שאם היא לא עומדת בתוכנית ההבראה היא לא תקבל את הכסף.
רות יוסף:
זה לא קל.
רות יוסף:
זו מערכת יחסים לא פשוטה כי אנחנו לא עומדים מול הרשות.
רות יוסף:
אנחנו עומדים מול העובדים.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה להתחיל להגיע להתכנסות.
אלי גולדשמידט:
אנחנו היום כניראה כבר לא נוכל לקיים דיון מעמיק לגבי היחס בין משרד הפנים לרשויות המקומיות מזווית תוכניות ההבראה.
אלי גולדשמידט:
נצטרך לעשות את זה אולי בעת הדיון על תקציב משרד הפנים ובזמנים אחרים.
אלי גולדשמידט:
הרי אין גבול לדברים.
אלי גולדשמידט:
השאלה היא האם אנחנו היום נותנים לגברת רות יוסף, על סמך הדיווח שהיא נתנה לנו, על סמך הנתונים בכתב שהיא הציגה בפנינו, את אותם 287 מיליון שקל.
עופר חוגי:
אנחנו רוצים התייעצות סיעתית בנושא הזה.
אלי גולדשמידט:
אתה יודע שיכול להיות שהמשמעות תהיה שלכאלה שמגיע ושצריכים לשלם משכורות לפני החג תהיה בעיה לשלם.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה שתבינו, מאחורי כל המלל שאנחנו פה מוציאים לאוויר החדר יכול להיות שמחר תהיה משפחה שלא תקבל משכורת.
אלי גולדשמידט:
אני מציע לכולנו גם את זה לראות.
רות יוסף:
הרשויות שאנחנו הולכים להעביר להן מחר הן בית-שמש, עבלין, דיר על אסד, גליל תחתון, חצור, טבריה וטורען.
אלי גולדשמידט:
זה הכל רשויות עם אזרחים במצב סוציו-אקונומי לא טוב.
מאיר שטרית:
אני מבקש שגברת רות יוסף תאמר פה לפרוטוקול כי שחרור הכסף - אני בעד שנאשר את ההקצבה, שנאשר למשרד הפנים את ההעברה.
ויצמן שירי:
אנחנו מאשרים מסגרת.
אלי גולדשמידט:
אבל במסגרת ההסדר היא גם נתנה לנו את המסמך הזה, שהוא כאילו חלק מהבקשה.
מאיר שטרית:
שחרור 287 מיליון שקל - משרד הפנים והאוצר צריכים לחתום.
מאיר שטרית:
צריך לבקש עוד פעם אישור של העברת חלק מהכסף הזה למשרד הפנים.
מאיר שטרית:
זה נותן את החופש בידי אגף התקציבים להעביר למשרד הפנים עד 287 מיליון שקל.
ויצמן שירי:
אבל הם לא יכולים לתמרן.
מאיר שטרית:
זה נותן אפשרות לאגף התקציבים להעביר למשרד הפנים עד 287 מיליון שקל.
מאיר שטרית:
אני מבקש שגברת רות יוסף תאמר לפרוטוקול שהכסף יועבר רק לרשויות שעומדות בתוכנית ההבראה.
ויצמן שירי:
הן מופיעות פה ברשימה.
ויצמן שירי:
צריך לבדוק שגובה המענק שאושר להן הוא אכן הגובה המתאים.
אלי גולדשמידט:
גברת רות יוסף הודיעה לפרוטוקול שהכספים ישוחררו בהתאם להתקדמות בתוכניות ההבראה וכמו כן שהן מופיעות ברשימה.
מאיר שטרית:
במילים אחרות, אגף התקציבים ישחרר את הכסף למשרד הפנים רק בהתאם ל- - -
ישראל כץ:
מה קורה למשל עם שדרות?
ישראל כץ:
הם טוענים שהם עמדו בכל תוכנית ההבראה.
אלי גולדשמידט:
האם אתם רוצים שנאשר כל העברה כספית בכל רשות מקומית במדינת ישראל?
אלי גולדשמידט:
באמת, בואו נתקדם.
רות יוסף:
שדרות קיבלה 73% וברבעון הבא היא תקבל עוד מנה, אם היא תעמוד בתוכנית ההבראה.
רות יוסף:
היא לא סיימה עדיין את תוכנית ההבראה.
אלי גולדשמידט:
אני עכשיו מודיע לפרוטוקול, כשגברת רות יוסף מקשיבה לי ואם אני אומר משהו לא נכון היא תתקן.
אלי גולדשמידט:
אומרת גברת רות יוסף שבעצם נלוותה לבקשה של כ287- מיליון שקל רשימה שעל-פיה נכון לרגע זה מפורטת כל הקצאת הכספים לרשויות המקומיות בהתאם לשלבים בהם הן עמדו בתוכנית ההבראה.
אלי גולדשמידט:
במילים אחרות, פרט לבני-ברק ולירושלים, רשות שכתוב לצד שמה 100% קיבלה את 100% המענק וזה סימן שהיא עמדה ב100%- בתוכנית ההבראה.
אלי גולדשמידט:
אם היא קיבלה 70%, זאת אומרת שהיא בערך נמצאת בסדר גודל של 70% מביצוע תוכנית ההבראה.
אלי גולדשמידט:
משרד הפנים מזרים את הכסף בהתאם להתקדמות בתוכנית ההבראה, החל מהשלב הראשון, שהוא החתימה על תוכנית ההבראה, שאז מקבלים שליש.
אלי גולדשמידט:
זה מה שאמרה לנו גברת רות יוסף.
אלי גולדשמידט:
אנחנו כמובן מאשרים את המסגרת של 287 מיליון שקל, לפי מה שכתוב בבקשה, את הסכום המדוייק, ואז אתם מקצים את זה לפי הקריטריונים שאני אמרתי כאן.
אלי גולדשמידט:
האם יש לך מה להוסיף בעניין?
רות יוסף:
יש לי עוד דבר אחד להוסיף, כדי לדייק.
רות יוסף:
ישנן רשויות, דוגמת באר-שבע שעלתה כאן, דוגמת מבשרת-ציון, שיש שם נבחר חדש עכשיו, - - - הסכומים רק יכולים לגדול בהם, לא לקטון.
רות יוסף:
כלומר, אין הקטנה בסכומים האלה.
רות יוסף:
יש רק הגדלה.
ויצמן שירי:
כלומר זה סכומי מינימום.
אלי גולדשמידט:
האם על רקע כל ההבהרות שנאמרו פה אנחנו מאשרים את הבקשה?
ישראל כץ:
האם אנחנו נכנסים לכל רשות?
ישראל כץ:
יש כאן עניין של שיקול דעת.
ישראל כץ:
ערב החגים יש כמה רשויות שנמצאות במצוקה נוראית ויכול להיות שהן חושבות שמבחינתן הן כבר מילאו את מה שצריך אך אתם עוד לא בדקתם.
ישראל כץ:
האם יש פה איזושהי אפשרות לגמישות?
ישראל כץ:
יש רשויות שמילאו כבר 70% מתוכנית ההבראה.
ויצמן שירי:
לא נשאיר להם שיקול דעת ואפשרות לתימרון.
ישראל כץ:
זה שיקול דעתם בכל מקרה, אבל אני רוצה שיהיה שיקול דעת חיובי.
אלי גולדשמידט:
חבר הכנסת ישראל כץ לא אומר לתת כסף למי שלא מגיע לו.
אלי גולדשמידט:
הוא אומר: אם יש בעיה ביורוקרטית של הצגת הנושאים ותגובת משרד הפנים, צריך לזרז את העניין.
אלי גולדשמידט:
במיוחד נוכח העובדה שאנחנו נמצאים ערב החגים, כדי לאפשר לרשויות לשלם את הכסף.
אלי גולדשמידט:
הוא אומר שצריכה להיות מידת גמישות שלא פוגעת בקריטריונים של עמידה בתוכניות ההבראה.
ישראל כץ:
אני אפילו אחדד את זה.
ישראל כץ:
אם אדם כבר מילא 70% מתוכנית ההבראה ועכשיו הגיש את המסמכים, וזה ערב החגים, כן הייתי הולך לקראתו.
עופר חוגי:
אבל בין כה צריך לחכות 21 ימים.
רות יוסף:
משרד האוצר בעניין הזה שומר עלינו חזק.
ויצמן שירי:
מהרגע שאנחנו אישרנו, מה הקשר למשרד האוצר?
רות יוסף:
החשב הכללי - - -
מאיר שטרית:
האוצר בודק את משרד הפנים.
אלי גולדשמידט:
אנחנו אישרנו את הבקשה.
עופר חוגי:
אני מבקש התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט:
אנחנו קואליציה.
אלי גולדשמידט:
מה הסיפור?
אלי גולדשמידט:
אתה מעכב כסף לרשויות.
אלי גולדשמידט:
למה אתה עושה את זה?
אלי גולדשמידט:
אנחנו ערב ראש השנה.
אלי גולדשמידט:
האם אני צריך להסביר לך מה זה ערב ראש השנה?
אלי גולדשמידט:
האם יש משהו מאחורי הקלעים שאנחנו לא יודעים?
אלי גולדשמידט:
אני יכול להגיד שתצאו להתייעצות סיעתית ותהיה עוד 10 דקות הצבעה.
אלי גולדשמידט:
אנו חוששים שהם לא יספיקו להעביר כסף לרשויות כדי לשלם משכורת.
רחמים מלול:
למה אתה חושב שהיא רוצה להעביר את הכסף כבר היום או מחר?
ויצמן שירי:
זה שהיא באה אלינו וחזרה באותו יום, זה מראה על הלחץ שלה.
אלי גולדשמידט:
אני התרשמתי שיש רשויות שעמדו בקריטריונים, שמילאו חלק ניכר מתוכנית ההבראה, 70% או 60%
רחמים מלול:
יש רשויות שקיבלו 100% והן בגרעונות מצטברים.
רחמים מלול:
ניקח לדוגמא את עיר מגורי.
אלי גולדשמידט:
תקשיב לי שניה, חבר הכנסת מלול - אני לא יודע איפה אתה גר ומה היא עיר מגוריך - אתם מנסים לפעמים לפתור בעיות קונקרטיות.
אלי גולדשמידט:
לי יש שיטה בדברים האלה.
אלי גולדשמידט:
אני משתדל לבוא עיוור.
אלי גולדשמידט:
אני לא יודע איזה רשימה, לא יודע מה.
אלי גולדשמידט:
ככה אני מעדיף לעבוד.
אלי גולדשמידט:
יש לי דוגמא אחת של העיר לוד, שנמצאת במצוקה מאוד גדולה.
אלי גולדשמידט:
אני יודע את זה כי במקרה ראש העיריה פנה אלי אתמול בלילה והבוקר.
אלי גולדשמידט:
אבל פרט לזה אני לא יודע.
אלי גולדשמידט:
אני לא יודע מי מקבל ומי עמד ומי לא עמד.
אלי גולדשמידט:
אני יודע שאני עובד לפי קריטריונים.
יוסף יצחק פריצקי:
האם אפשר להצביע עיר, עיר?
אלי גולדשמידט:
חבר הכנסת מלול, אני לא רוצה שההשהייה תהיה על המצפון שלי.
אלי גולדשמידט:
אני יכול לקחת את ההצעה של חבר הכנסת חוגי, שמבקש התייעצות סיעתית, להגביל את זמן ההתייעצות ל10- דקות ואחרי זה להצביע על רביזיה.
אלי גולדשמידט:
זה הנוהל בפגרה כיוון שיש פער ימים בין אישור לאישור.
אלי גולדשמידט:
אני מפחד שאם העניין יידחה ליום רביעי אז רשויות שמגיע להן לא תקבלנה את הכסף בזמן לפני החג ולא תוכלנה להעביר משכורות.
קריאה:
לא יוכלו בטוח.
אלי גולדשמידט:
אנחנו ערב חג.
אלי גולדשמידט:
אז למה אתה רוצה לעכב את זה?
אלי גולדשמידט:
אני לא מבין את זה.
אלי גולדשמידט:
אני לא אומר שניתן למישהו שלא מגיע לו.
אלי גולדשמידט:
למי שמגיע, שייגיע הכסף לפני החג.
עופר חוגי:
אנחנו רוצים להתייעץ.
אלי גולדשמידט:
נעשה עוד 5 דקות הצבעה, בשעה 2:10.
איוור קרשנר:
פנייה מס' 229 - יש כאן פנייה של משרד הבריאות.
גלעד ריגן:
מדובר בבקשה להעברת 5.5 מיליוני שקלים מהתקציב השוטף של משרד הבריאות לתקציב הפיתוח לצורך מימון פרוייקט המערכת הפיננסית בבתי-החולים הממשלתיים הכלליים.
אלי גולדשמידט:
לקראת התיאגוד?
גלעד ריגן:
זה לא קשור לכך.
גלעד ריגן:
המערכת הפיננסית היא מערכת מחשבים בבית-החולים, שבעזרתה הם יכולים לבדוק כמה חולים היו להם.
אלי גולדשמידט:
5.5 מיליון שקלים מהתקציב השוטף לתקציב הפיתוח?
אלי גולדשמידט:
בדרך כלל זה עובר בכיוון ההפוך, מפיתוח לשוטף.
אלי גולדשמידט:
העברה מהתקציב השוטף לתקציב הפיתוח זה דווקא חיובי.
ויצמן שירי:
האם אתה למדת גם כן מפקידי הואצר, שכל מה ששוטף הוא לא טוב וכל מה שהוא פיתוח זה טוב?
מאיר שטרית:
בעוד שבועיים תבוא בקשה להעביר מתקציב הפיתוח לתקציב השוטף.
יוסף יצחק פריצקי:
התקציב השוטף פירושו תרופות ודברים חיוניים.
גלעד ריגן:
התקציב מיועד להעברה מהמשרד הראשי.
גלעד ריגן:
זה לא נוגע לתרופות.
אלי גולדשמידט:
מר גלעד ריגן, האם ההעברה הזאת לא פוגעת בשום שירות רפואי, בשום עניין של תרופות?
גלעד ריגן:
לא.
גלעד ריגן:
זה לא פוגע בתרופות או בשירות לאזרחים.
גלעד ריגן:
זה בתקציב משרד הבריאות, להעביר לסעיף 67.
יוסף יצחק פריצקי:
מאיזה תקציב אתה גורע את זה?
גלעד ריגן:
מתקציב 24, שזה התקציב השוטף לבתי-החולים.
אלי גולדשמידט:
אבל מה נכלל בתקציב השוטף הזה?
איוור קרשנר:
זה לא מה שכתוב בדף המחשב שקיבלנו.
איוור קרשנר:
כאן כתוב: "הוצאה מותנית בהכנסה".
גלעד ריגן:
תקציב 94 הוא סעיף של תקציב בתי-החולים הממשלתיים.
גלעד ריגן:
לחלק מבתי-החולים הממשלתיים, למשל לבית-החולים תל-השומר, יש עודף תקציבי.
מאיר שטרית:
למה לך להסתבך?
מאיר שטרית:
בתי-חולים ממשלתיים נמצאים בצרה צרורה מבחינת הכספים.
מאיר שטרית:
חסרים להם מאות מיליוני שקלים.
אלי גולדשמידט:
300 מיליון שקל גרעון.
מאיר שטרית:
אני נתתי אז מקדמה של 100 מיליון שקל כדי למנוע את סגירתם לפני שהממשלה שלכם תיכנס.
מאיר שטרית:
בתי-החולים הממשלתיים נמצאים בצרה צרורה מבחינה תקציבית.
מאיר שטרית:
אבל אין סתירה בין זה לבין הצורך לטפל במערכת הפיננסית של בתי-החולים.
גלעד ריגן:
זה כסף שמיועד לבתי-החולים.
מאיר שטרית:
בתוך בתי-החולים יש תקציבים שוטפים שאינם מיועדים לתרופות, תקציב מינהלי של בית-החולים, ואותו הוא רוצה להעביר למערכת הפיננסית.
מאיר שטרית:
זה מה שהוא מבקש.
מאיר שטרית:
אין לנו סיבה לא להיענות לזה.
אלי גולדשמידט:
הוחלט: פניה מס' 229 מאושרת.
אלי גולדשמידט:
אנחנו חוזרים לפניות מס' 022 18 ו023- 18.
אלי גולדשמידט:
אף שחברי הכנסת שביקשו התייעצות סיעתית לא חזרו, זה לא מעניין אותי.
אלי גולדשמידט:
אמרתי שההצבעה תהיה עוד 5 דקות.
אלי גולדשמידט:
אני מצביע.
אלי גולדשמידט:
הצבעה על אישור פניות מס' 022 18 ו023- 18 בעד - 6 אין מתנגדים אין נמנעים הפנייה נתקבלה.
אלי גולדשמידט:
הוחלט: לאשר את פניות מס' 022 18 ו023- 18.
מאיר שטרית:
אני מבקש רביזיה.
אלי גולדשמידט:
בסדר, יש רביזיה.
אלי גולדשמידט:
אני מקיים עוד דקה רביזיה.
מאיר שטרית:
אתה יכול להצביע עכשיו.
אלי גולדשמידט:
מי לרביזיה?
אלי גולדשמידט:
ירים את ידו.
ויצמן שירי:
תעשה עוד פעם הצבעה.
אלי גולדשמידט:
למה שנצביע עוד פעם?
אלי גולדשמידט:
אני הצבעתי.
אלי גולדשמידט:
אמרתי שיש 5 דקות להתייעצות.
אלי גולדשמידט:
ביקשתי לקרוא לחברי הכנסת אך הם לא נכנסו.
אלי גולדשמידט:
הפסדתם.
עופר חוגי:
ביקשתי ממך התייעצות סיעתית.
עופר חוגי:
לא היה לי זמן להתייעץ.
אלי גולדשמידט:
האם אתה רוצה רביזיה על ההחלטה?
עופר חוגי:
כן.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נצביע על הרביזיה.
אלי גולדשמידט:
חבר הכנסת עופר חוגי מבקש רביזיה.
אלי גולדשמידט:
הצבעה על הרביזיה אין בעד חבר הכנסת חוגי, אתה ביקשת רביזיה.
אלי גולדשמידט:
אני מצביע על הרביזיה.
עופר חוגי:
אני ביקשתי התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט:
קיבלת התייעצות סיעתית.
עופר חוגי:
5 דקות זה לא התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט:
אני מודיע לך שבזמן פגרה, ערב החג, אני לא יכול לעשות את הדברים כמו שעושים אותם ביום יום.
אלי גולדשמידט:
זה הנוהג.
אלי גולדשמידט:
אני לא עושה את זה לכבודכם.
ויצמן שירי:
תאמין לי, פה מדובר בדיני נפשות.
אלי גולדשמידט:
האם ביקשת רביזיה?
עופר חוגי:
אני ביקשתי התייעצות סיעתית אבל לא קיבלתי אותה.
עופר חוגי:
לא היה לי מספיק זמן.
אלי גולדשמידט:
קיבלת אותה.
אלי גולדשמידט:
האם עכשיו אתה מבקש רביזיה?
אלי גולדשמידט:
אתה לא מבקש רביזיה?
אלי גולדשמידט:
אז אני אפזר את הוועדה.
אלי גולדשמידט:
אחרי זה אי אפשר יהיה לבקש רביזיה.
עופר חוגי:
אני לא מבקש רביזיה.
אלי גולדשמידט:
שנה טובה לכולם.
אלי גולדשמידט:
אני פותח את ישיבת הוועדה.
אלי גולדשמידט:
על סדר היום שני נושאים.
אלי גולדשמידט:
נדון בבקשה של מפלגת המרכז לדחות בחודש נוסף את הגשת הדוחות שלה למבקר המדינה.
אלי גולדשמידט:
אבל הנושא המרכזי שלנו היום הוא תקנות מס רכוש, שעניינן תשלום פיצוי לתושבי קו העימות, בעקבות הפגזות הקטיושות שהיו והירידה למקלטים.
נחום לנגנטל:
מה בעניין ההעברות התקציביות?
אלי גולדשמידט:
אני עדיין לא יודע אם נספיק לדון בהן היום.
נחום לנגנטל:
האם אפשר להחליט שלא נדון בישיבה הזאת בהעברות התקציביות?
אלי גולדשמידט:
אני אבקש ממר קרשנר לפנות ליושב-ראש הכנסת ולקבל אישור לקיים ישיבה במהלך הדיון היום במליאה.
משה גפני:
אני לא רואה שלמשרדי הממשלה זה דחוף.
משה גפני:
אני אבקש רביזיה על הכל.
משה גפני:
משרדי הממשלה עסוקים מאוד, אנחנו ביקשנו מהם שיבואו לדברים מסוימים והם לא באו.
אלי גולדשמידט:
בעניין מס רכוש וקרן פיצויים, בעקבות הפגזות קטיושות שהיו, הממשלה הביאה לפנינו עוד בהיותנו ועדת כספים זמנית, אחרי הבחירות ולפני שכוננה הממשלה החדשה, הצעה מפורטת, שהמרכיב המרכזי שלה היה הכללת היום הראשון במסגרת סל הפיצויים.
אלי גולדשמידט:
היו בה נושאים שונים מכל התחומים, הן לגבי שכר לעובדים והן לגבי פיצוי על נזקים עקיפים של עסקים שונים.
אלי גולדשמידט:
ישבנו בתל-אביב יחד עם אנשי קו העימות, על-פי בקשתם של שלמה בוחבוט, שהוא יושב-ראש פורום קו העימות, ראש עיריית קריית-שמונה ואנשים אחרים, והחלטנו לבקש להחזיר את התקנות המוצעות לממשלה, בעיקר משום שראינו כמה פגמים.
אלי גולדשמידט:
הפגם הבולט ביותר היה, שנקבעה תקרה של 250 שקלים בלבד ליום, כדי לפצות את אותם עובדים.
אלי גולדשמידט:
אנחנו ראינו בזה יותר מאשר טעם לפגם, כי מה קורה עם עובד שמרוויח יותר מ250- שקלים ליום?
אלי גולדשמידט:
נקבעה ועדה במשרד האוצר, בראשותו של נציב מס הכנסה, יוני קפלן.
אלי גולדשמידט:
היו לנו הערות נוספות, אבל הן לא עומדות היום לדיון.
אלי גולדשמידט:
הוועדה עסקה בכל הנושא הזה תוך הידברות עם נציגי קו העימות.
אלי גולדשמידט:
בוועדה הזאת הוחלט, לדעתי בצדק, שכיוון שהם לא מגיעים להבנות סופיות בשורה של נושאים, שינסו לפתור נושא אחד במישור המיידי ביותר.
אלי גולדשמידט:
נציב מס הכנסה החליט, ואני רוצה לשבח אותו על הרגישות החברתית והציבורית שהוא גילה בעניין הזה, שהוא מפריד את הנושא של השכר לעובדים מכלל הנושאים על-מנת לעשות הכל כדי שהעניין הזה ייגמר מהר ככל האפשר.
אלי גולדשמידט:
אני נמצא בדיאלוג עם נציב מס הכנסה כבר שבוע ימים.
אלי גולדשמידט:
נציב מס הכנסה דיווח לי, שהם הגיעו להחלטה בנושא הפיצוי באופן שהפיצוי ליום עבודה יוגדל מההצעה הקודמת, שהיתה עד 250 שקלים ליום, ל670- שקלים ליום כתקרה, שזה פי 2.5 מהשכר הממוצע במשק.
אלי גולדשמידט:
יוני קפלן, טלי דולן, אנה שניידר, סמדר אלחנני, איוור קרשנר ואני, רצנו יחד במהלך השבוע האחרון כדי שנוכל לקדם, והכל בימי תקציב.
אלי גולדשמידט:
הבוקר אנשי נציבות מס הכנסה ומינהל הכנסות המדינה עמדו בפתח של ישיבת הממשלה, כדי שהשר שוחט יחתום.
אלי גולדשמידט:
הם ידעו שיש עכשיו ישיבה בוועדת הכספים, דיברתי עם יוני כבר ארבע פעמים הבוקר, ואכן סוף-סוף העניין הזה נחתם.
אלי גולדשמידט:
הכל כדי שאנשי גבול הצפון יידעו שיש מבחינתם פתרון עוד לפני ראש-השנה.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש להודות לנציב מס הכנסה ולאנשי משרדו וכן למינהל הכנסות המדינה.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שהם גילו הרבה מאוד רגישות.
אלי גולדשמידט:
מס הכנסה הרבה פעמים מצטייר בציבור ככזה שעומד מול האזרח ולא תמיד נהנה מתדמית טובה.
אלי גולדשמידט:
זה פן מאוד חיובי, שאני חושב שחשוב להדגיש אותו, שבנושא הזה מס הכנסה אחראי גם על מס רכוש.
אלי גולדשמידט:
אני באמת מעריך את מה שנעשה ואני מקווה שאני מדבר גם בשם תושבי גבול הצפון בעניין הזה.
יוני קפלן:
אנחנו מתפקדים פה תחת הכובע השני שלנו, כנותני פיצויים ולא כגובי מיסים.
יוני קפלן:
אנחנו גם נותני שירותים בדרך כלל, תוך כדי תהליך האכיפה.
יוני קפלן:
אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה, שהנושא כבר הובא פעם אחת לפני הוועדה, מיד לאחר האירוע שהיה ב24- ביולי, אלא שאז זה נדחה על-ידי חברי הוועדה, מכיוון שאז התקרה היתה סביב 250 שקלים.
יוני קפלן:
הממשלה הקודמת קיבלה החלטה בעקבות האירוע של ה24- ביולי להקים ועדה בין-משרדית שתבדוק את כל מכלול תהליך הפיצוי לתושבי הצפון.
יוני קפלן:
אנחנו נכנסנו לדיונים, והנושא הראשון שדנו בו הוא הפיצוי בגין העובדים שלא מגיעים ליום העבודה בעקבות ההפגזות.
יוני קפלן:
היו דיונים לא קלים, ובסופו של דבר הגענו לסיכום שכל עובד יפוצה בגין עלות המעביד שהוא מפסיד בגין יום עבודה.
יוני קפלן:
קבענו תקרה שהיא פי 2.5 מתקרת השכר הממוצע במשק.
יוני קפלן:
המשמעות של זה, בתרגום לשקלים, זה 670 שקלים ליום.
יוני קפלן:
זה מקסימום הפיצוי שניתן יהיה לקבל.
יוני קפלן:
הוצאנו ממכסת הפיצוי תשלומים חד-פעמיים, כדי שלא תהיה דרישה לתשלום דמי הבראה, משכורת 13 וכיוצא באלה.
יוני קפלן:
קבענו תקרה, מכיוון שלאחר התלבטויות לא פשוטות, אנחנו מפצים גם בעלי שליטה של חברות.
יוני קפלן:
כלומר אם אדם הוא בעל מניות בחברה וגם הוא מקבל משכורת, הוא יוכל לקבל במסגרת הזאת פיצוי.
יוני קפלן:
כשהוא מקבל משכורת הוא שולט במשכורת, הוא קובע את גובה השכר שלו.
יוני קפלן:
צריך לזכור, שלבעל שליטה של כל שכיר ביישובי הצפון יש זיכוי ממס רחב מאוד, של 15% ו20%-, שעד רצפה גבוהה מאוד הוא לא משלם מסים בכלל, כך שהוא יכול לקבוע לעצמו רצפה גבוהה מאוד של שכר אם הוא נעדר מיום העבודה, ואז הוא מקבל פיצוי.
יוני קפלן:
אני חושב שאחד ההישגים הגדולים של ההצעה הזאת היא שהיא התקבלה פה אחד בדיוני הוועדה, ודיוני הוועדה לא מורכבים רק מנציגי הממשלה, יש בהם גם נציגי הצפון וגם נציגי התאחדות התעשיינים.
יוני קפלן:
מכיוון שבמקרה היה דיון בוועדה ביום חמישי שעבר, בעת אירוע, העליתי להצבעה בוועדה את מה שאנחנו עושים עכשיו, כלומר להפריד את ההמלצה הזאת מכלל ההמלצות ולהביא באופן מיידי לדיון בהמלצה הזאת, כדי שנוכל להתחיל לפצות בגין האירועים שהתרחשו.
יוני קפלן:
כאן היו בינינו כמה חילוקי דעות.
לימור לבנת:
האם מדובר בהחלטת ביניים?
יוני קפלן:
בנושא הספציפי הזה לא.
יוני קפלן:
כאן לא היתה החלטה פה אחד האם להביא ובאיזו דרך להביא, אבל גם כאן היתה החלטה של הוועדה.
לורנס כהן:
אני נציג ועד עובדים של "עוף הגליל".
לורנס כהן:
אני מבקש לדעת בכמה ימים אתם מתכוונים לפצות אותנו.
לורנס כהן:
הפנייה הראשונה שלי השנה היתה ב3- במרץ, אל שר האוצר דאז מאיר שטרית, שיתחיל לפצות אותנו.
לורנס כהן:
מאז ועד היום ישבנו שישה ימים במקלטים.
לורנס כהן:
מתוך מה שפורסם בעתונות, אתם מתכוונים לפצות אותנו רק על חלק מהימים.
לורנס כהן:
אני מבקש שהפיצוי יהיה לפחות מאותו יום שהיתה הדרישה, ולא ביום שמישהו יחליט שהוא היום שממנו צריך להתחיל לפצות.
יוני קפלן:
אתה פנית ב3- במרץ, יש כאלה שפנו עוד קודם, לפני תחילת שנת 1999.
יוני קפלן:
אפשר ללכת רטרואקטיבית להרבה מאוד אירועים.
יוני קפלן:
העובדה שהחוק עד עכשיו לא בוצע, וגם הממשלה הקודמת שהסמיכה אותי לעמוד בראש ועדה שתמליץ המלצות, גם היא התייחסה למעשה אך ורק לאירוע שהיה באותם ימים.
יוני קפלן:
כלומר שהתחולה תהיה סביב האירוע שהיה ב24- ביוני.
יוני קפלן:
היו דיונים בוועדה הזאת, היו חילוקי דעות, וקיבלנו החלטה שהיא קצת חורגת מכתב המינוי לטובתכם, שהתחולה תהיה רטרואקטיבית מיום ה17- במאי, אותו הלילה של הבחירות.
סמדר אלחנני:
רציתי להעיר על דברים טכניים.
סמדר אלחנני:
הפיצוי הוא למעבידים והוא מתייחס לעלות שכר, זאת אומרת התקרה היא של עלות השכר למעביד.
סמדר אלחנני:
זאת אומרת שהוא גם שילם את כל התנאים הסוציאליים, כולל הנלוות, שמזה נגזר שתקרת השכר לעובד היא פחות מפי 2.5 מהשכר הממוצע במשק.
סמדר אלחנני:
אני מציעה שתנסחו במדויק מתי זה עלות ומתי זה שכר לעובד.
טליה דולן:
אולי חטאנו בניסוח, אבל לא זאת היתה הכוונה.
סמדר אלחנני:
מותנה שהמעביד שילם את כל מה שמגיע ממנו.
סמדר אלחנני:
אבל יכול להיות מעביד שהוא לא בסדר, ואז העובדים יוצאים ניזוקים.
סמדר אלחנני:
עם כל הוויכוחים שיש בעניין הזה עם הממשלה, ועדת הכספים עשו פה מעשה יפה והחליטו להגדיל את התקרה.
סמדר אלחנני:
אני מציעה שהסכום יהיה כתוב במפורש.
סמדר אלחנני:
לא להגיד שכר ממוצע מחולק בעשר, שמי שיודע חשבון ערך משולש מבין מזה שזה פי 2.5 מהשכר הממוצע במשק.
סמדר אלחנני:
אני מציעה שיהיה כתוב שהתקרה היא 15,000 שקלים או 16,000 שקלים, ומזה ייגזר הסכום היומי, שהוא בערך 600 שקלים.
סמדר אלחנני:
אני חושבת שגם כלפי הציבור צריך לומר שעשינו.
סמדר אלחנני:
אתם מתייחסים פה לשכר שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
סמדר אלחנני:
הלשכה מפרסמת הרבה נתונים, הם לא מתפרסמים בפרסום רשמי, אלא רק בהודעות לעתונות ובירחונים שלהם.
סמדר אלחנני:
המספר שהם פרסמו במאי, שזה התאריך הקובע לצורך הנזק החל מה17- במאי, יש בו הבחנה עם עובדי יו"ש ובלי עובדי יו"ש.
סמדר אלחנני:
הם מתקנים את עצמם אחורה.
סמדר אלחנני:
בדקתי מה היה השכר הממוצע הגבוה ביותר באחד במאי, הכפלתי אותו ב2.5- וזה יוצא כ15,000-, מזה צריך לחלק ל25-, יוצא 620.
סמדר אלחנני:
אני לא יודעת איך הגעתם ל670-.
סמדר אלחנני:
יכול להיות שלנזק שיהיה היום זה 670.
סמדר אלחנני:
לכן אני מציעה להחליט על המספר, שלא יהיה ויכוח, לקבוע שזה יהיה הסכום עד ה1- בינואר 2000.
אלי גולדשמידט:
למעשה זה נקבע, כי יוני אמר 670 שקלים.
סמדר אלחנני:
אבל זה לא כתוב פה.
סמדר אלחנני:
כפי שמפרסם הביטוח הלאומי ב1- בינואר, הם חייבים לפרסם ברשומות על-פי חוק.
סמדר אלחנני:
הטוב ביותר לקחת לפי סעיף 2, זה שכר שממצע כל מיני תוספות, שנותן נתון נכון לינואר שנת 2000, ולקבוע שהוא יהיה פי 2.5 מאותו שכר.
סמדר אלחנני:
זה כבר נותן את מנגנון העדכון האוטומטי בשנה.
סמדר אלחנני:
בשנת 2001 אני מקווה שממילא לא נצטרך את כל זה, אבל שיתעדכן אוטומטית.
יוסף יצחק פריצקי:
האם מועד תחילת הנזק הוא בתום 24 שעות לתעשייה ובתום שבוע?
יוני קפלן:
זאת ההחלטה הקיימת, שאנחנו מבקשים לתקן אותה.
יוני קפלן:
זה יהיה מהדקה הראשונה.
יוסף יצחק פריצקי:
אתה כותב פה 25% יותר מתקציבו מהמדינה.
יוסף יצחק פריצקי:
אני מניח שאתה לא מתכוון לספק שמוכר למדינה.
יוני קפלן:
אין כל כוונה כזאת.
יוסף יצחק פריצקי:
נסחו את זה כך שיהיה ברור, שלא יבוא תעשיין שנותן שירותים ויאמרו לו שהוא מקבל 25% מהתקציב ועוד קיבל את הכסף.
אילן גילאון:
אני לא מבין למה נקבעה התקרה הזאת ולמה אי-אפשר היה לקבוע שמחזירים באופן ריאלי את העלות של הנזק שנגרם.
אילן גילאון:
אני מבקש שתסביר לי מבחינה כמותית כמה אנשים יקבלו את התקרה וכמה את הרצפה.
יוני קפלן:
אני אתן לך נתונים ותראה, שהרוב המכריע של העובדים נכנס בהצעה המקורית שלנו שהציע מאיר שטרית, שהיתה עד 250 שקלים.
יוני קפלן:
מי שנכנס במעבר בין 250 שקלים ל670- שקלים זאת אוכלוסיה קטנה מאוד.
יוני קפלן:
אבל היתה התלבטות האם להכניס את בעלי השליטה, בעלי החברות, שהם עובדים, לעניין הזה.
יוני קפלן:
בתקנה המקורית הם לא היו, אבל בעלי השליטה שהם עובדים, הם יכולים להשפיע על גובה השכר שלהם בצורה מיידית, אלה החלטות שהם מקבלים.
ויצמן שירי:
יכולת לקחת את השכר הממוצע שנה אחורנית וזהו.
יוני קפלן:
כמו בכל דבר, אנחנו בעניין הזה משמשים מעין חברת ביטוח.
יוני קפלן:
אנחנו מממנים את תשלומי הפיצויים מגביית מס רכישה, אחוז מסוים מגביית מס רכישה לא הולך לתקציב המדינה אלא לקרן הזאת.
יוסף יצחק פריצקי:
שוב יוצאים נפסדים העסקים הקטנים.
יוסף יצחק פריצקי:
מי שהוא בעל חנות ואין לו מעביד, הוא לא מקבל.
ויצמן שירי:
אני מקווה שביוני נצא מלבנון ולא נצטרך לשלם שום פיצוי.
יוסף יצחק פריצקי:
יש כאלה הטוענים, שאם תצא תשלם יותר פיצויים.
יוני קפלן:
אתם צריכים להתייחס למצב שממנו אנחנו יוצאים.
יוני קפלן:
המצב שממנו אנחנו יוצאים הוא עם אותו הצבר של כספים בקופה, לא שינינו אותו.
יוני קפלן:
המצב שאנחנו יוצאים ממנו הוא, שאותם עצמאים שאתה היום מדבר עליהם לא מפוצים כיום עד שבוע ימים מתחילתו של האירוע.
יוני קפלן:
אנחנו עכשיו באים לתקן את זה.
יוני קפלן:
כפי שאמר חבר-הכנסת גולדשמידט, כרגע אנחנו באים לתת תרופה ראשונית רק לציבור העובדים, מכיוון שיושבת ועדה בדיונים ומנסה לקבוע נוסחאות לכל הדברים האלה.
יוני קפלן:
יש פה דברים שהם מאוד מורכבים.
יוני קפלן:
לא לכל עצמאי שלא עובד 10 או 12 שעות, או נותן שירותים שלא עובד כמה שעות, בהחלט נגרם לו נזק כלכלי.
יוני קפלן:
עורך דין שלא עובד 10 שעות, לא בטוח שנגרם לו נזק.
לימור לבנת:
אבל לבעל מכבסה כן נגרם נזק.
אילן גילאון:
מי כמוכם יודע מה היתה הכנסתו בעת האירוע או סמוך לאירוע.
יוני קפלן:
הוועדה להערכתי צריכה להתכנס עוד פעמיים ואחרי זה להגיש את הדוח.
יוני קפלן:
אחרי הגשת הדוח צריך להציג אותו באוצר או בממשלה ואחרי זה צריך להפוך אותו לחקיקה.
לימור לבנת:
אני מבינה שמדובר כאן רק בהחלטת ביניים.
לימור לבנת:
אם מדובר בהחלטת ביניים של הוועדה, אני מציעה שגם בניסוח של ההחלטה יהיה ברור בצורה המפורשת ביותר שמדובר כאן בהחלטת ביניים ושבתוך כמה שבועות יחזרו אלינו עם ההצעה המלאה, שבאה לפצות גם את אותם העצמאים הקטנים או הבינוניים, ובינתיים כדי לא לקפח את אלה שכבר הוחלט לתת להם פיצוי נאשר את החלטת הוועדה.
לימור לבנת:
אבל שייאמר במפורש בהחלטה של ועדת הכספים שמדובר בהחלטת ביניים, כדי שזה לא יהיה אחר-כך תקדים.
לימור לבנת:
אולי צריך גם לקבוע פרק זמן שבו זה יוחזר לוועדה.
ויצמן שירי:
תוך כמה זמן תסיימו את דיוני הוועדה?
יוני קפלן:
אני מקווה ששבועיים אחרי סוכות אנחנו נגמור את שתי הישיבות.
יוני קפלן:
יש עוד נושא אחד שאין לו ערך כלכלי וגם אותו כבר סיימנו, זה המתחתנים ובעלי אולמות השמחה.
יוני קפלן:
הנושא של העובדים מבחינה כמותית זאת המסה, ומי שזוכר את הטיעונים ואת הטענות שהיו בתקשורת מיד אחרי האירועים, אלה היו הטענות.
יוני קפלן:
הדברים האחרים הם הרבה יותר מקצועיים והרבה יותר ספציפיים, ולכן הם דורשים יותר זמן.
לימור לבנת:
אני נזקקת למה שאמרה קודם סמדר, התנאי שמופיע כאן בנוסח, שאומר: "בתנאי שבמשך שלושת החודשים שקדמו לחודש שבו אירע הנזק שילם המעביד תשלום לפי כל דין בשל שכרו של העובד".
לימור לבנת:
אני רוצה להבין מה המשמעות של זה.
לימור לבנת:
האם יכולים להיות מקרים של בעלי עסקים שפיגרו בתשלומים, וכתוצאה מזה השכירים לא יוכלו לקבל את הפיצוי.
לימור לבנת:
נדמה לי שזאת בעיה, שאנחנו לא צריכים להשאיר אותה לשכירים, שבסופו של דבר לא ייהנו.
יוני קפלן:
כל מנגנון הפיצוי כאן הוא דרך המעביד.
יוני קפלן:
אנחנו לא מתכוונים לקרוא לכל ציבור השכירים אלינו שיגיש תביעת פיצוי ונשלם אותו.
יוני קפלן:
אנחנו רוצים שהמעביד יגיש את הדרישה והוא ישלם לעובדים.
יוני קפלן:
לכן כאשר מעביד לא משלם לעובד שלו את השכר, למעביד לא קרה נזק.
יוני קפלן:
לא צריך לפצות את המעביד.
לימור לבנת:
אני מדברת על תשלומים אחרים, לא על השכר.
לימור לבנת:
אם המעביד לא שילם את השכר, זאת בעיה אחרת לגמרי.
לימור לבנת:
אני מדברת כרגע על מצב שבו הוא לא שילם תשלומי חובה לפי כל דין, בשל שכרו של העובד.
לימור לבנת:
זאת אומרת כל התשלומים הנלווים שהוא היה אמור לשלם למס הכנסה ולביטוח לאומי.
יוני קפלן:
זאת באמת הזרוע השנייה שלנו.