GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם שוחט:
אני רוצה לומר לך ידידי היקר, משה גפני, לבוא ולהגיד: אני יושב בכנסת 10 שנים ואני רואה את ממשלות ישראל השונות ושום דבר לא קרה, לא הייתי מצפה לשמוע ממך - ואני לא מדבר על בעיית המיקרו של אופקים.
אברהם שוחט:
אם המשק היה ב12- אחוזי אבטלה בשנת 1992 וב1996- הוא היה ב6% אבטלה, אז קרה משהו במשק הישראלי.
אברהם שוחט:
זה נכון שלמובטל הבודד זה עולם ומלואו, אבל אם נוצרו 450 אלף מקומות עבודה ב4- שנים, תוך כדי תהליך קליטת עליה ותוך כדי תהליך של יצירת מקומות עבודה, זה לא אותו הדבר כאשר האבטלה עלתה מ6%- ל9%, וזה הבדל במדיניות, במצב, בסיטואציה הבינלאומית.
אברהם שוחט:
לא הייתי מסכים לאמירה שלך: ממשלה כזאת, ממשלה אחרת, הכל אותו הדבר.
אברהם שוחט:
אני לא אומר שלא היו שגיאות בזמן שהיינו בשילטון, ואני לא רוצה לומר שכל מה שהממשלה עשתה ב3- השנים האחרונות היה רע, אבל כאשר אתה לוקח ובודק את המדדים העיקריים של צמיחה לנפש, של גידול בהשקעות, של גידול בייצור, אתה רואה את ההבדל.
אברהם שוחט:
אתה הרי יודע שב1997- וב1998- סך כל ההשקעות במשק ירדו כל שנה ב7.5%- - ואני עוד לא יודע את התוצאות של שת 1999.
אברהם שוחט:
זה אומר שהמשק חי באיזו שהיא אטמוספירה, באיזו שהיא אווירה מסויימת.
אברהם שוחט:
אני לא אומר שבלחיצה על כפתור העסק מתהפך, אבל אני אומר שבמדיניות נכונה אכן הדבר יכול להעשות.
אברהם שוחט:
נשאלה פה שאלה לגבי הריבית.
אברהם שוחט:
אמרתי שאני מנסה לפתח דיאלוג חיובי עם נגיד בנק ישראל - ואני לא רוצה להגיד כעת אם הצלחתי או לא הצלחתי.
אברהם שוחט:
אני מדבר על מדיניות, ובמדיניות יכולות להיות החלטות שהן עושות את כל התמונה כולה, ולכן אני לא רוצה להגיד אם צריך חוק להפחתת הריבית או לא צריך חוק להפחתת הריבית.
אברהם שוחט:
אני לא מאמין שזה דבר אפשרי.
אברהם שוחט:
הכיוון הוא שכל המרכיבים יחד עם המדיניות של הממשלה והמדיניות של בנק ישראל יטו את המשק לכיוון של צמיחה.
אברהם שוחט:
אני מאמין שכדי לפתח פריפריה - ואני רואה בזה יעד לאומי חשוב - הממשלה צריכה שתהיה לה מדיניות.
אברהם שוחט:
השאלה כמובן היא מה יעשו ואיך יעשו.
אברהם שוחט:
אני יכול להגיד לכם שאני אבוא ואגיד לראש הממשלה שלפי הערכתי צריך לראות את עניין פיתוח הנגב כפרוייקט לאומי ארוך טווח.
אברהם שוחט:
יש עכשיו תוכנית שנקראת עשרים עשרים, שממנה נגזרת תוכנית מתאר ארצית 35, והיא מדברת על 9 מיליון שמתוכם מיליון וחצי תושבים בנגב.
אברהם שוחט:
צריך ליצור תנאים ומדיניות שתאפשר את הביצוע הצפוי של פריסה כזאת, ובאר שבע עם מיליון תושבים יש לזה משמעות אדירה.
אברהם שוחט:
ממשלת ישראל צריכה לקחת את התוכנית הפיזית הזאת, לקחת את תוכנית המתאר הזאת, ולבוא ולהגיד: מדינת ישראל רוצה ב2020-, קרי בעוד 20 שנה, מיליון וחצי תושבים בנגב, והיא יכולה לעשות את זה.
אברהם שוחט:
אני לא אומר שהמדינה לוקחת את האנשים, תופסת אותם בשערות ומעבירה אותם לשם, אבל היא צריכה ליצור תנאים תחבורתיים, תשתיתיים וכו כדי שאנשים יבואו לשם.
אברהם שוחט:
אני אומר לאהוד ברק: אדוני ראש הממשלה, יש לך הזדמנות הסטורית.
אברהם שוחט:
העסק בשל ללכת לעניין הזה.
אברהם שוחט:
עוד לא ירדתי לפרטים של בעיית המים, אבל בעיית המים היא בעיה מרכזית, היא מחייבת טיפול מרכזי.
אברהם שוחט:
אני עוד לא יודע מה ההחלטות הקיימות.
אברהם שוחט:
אני אכנס לזה ולא בטווח הרחוק.
אברהם שוחט:
חבר הכנסת פריצקי התייחס לנושא המס.
אברהם שוחט:
אני בעד הקטנת נטל המס ככל האפשר, אבל אני חושב שהמס משמש כלי לצדק חברתי.
אברהם שוחט:
כאשר מטפלים בנושא המס צריך לראות את זה גם מההיבט של שיחרור מקורות למשק לצורך צמיחה וגם מההיבט החברתי, שהוא מוריד את רמת אי השיוויון ויוצר צדק בתוך החברה.
אברהם שוחט:
אנחנו נכנסים היום לממשלה במשטר מס מסוים.
אברהם שוחט:
ידוע שהשר נאמן עבד רבות בנושא והציע איזו שהיא רפורמה ששוכבת במגירות.
אברהם שוחט:
אני חושב שהדבר מחייב טיפול.
אברהם שוחט:
אני מאוד בעד ההפרטה.
אברהם שוחט:
אני לא רוצה לעשות את החשבון מה הופרט ומה לא הופרט ב3- השנים האלה.
אברהם שוחט:
אני בעד הפרטה, אבל תוך כדי הבאה בחשבון פיצוי הולם לעובדים שתרמו גם הם להשבחת החברה.
אברהם שוחט:
הנושא המרכזי שדובר עליו פה הוא האם הממשלה תהיה ממשלה חברתית או לא תהיה ממשלה חברתית.
אברהם שוחט:
אני חוזר ואומר לכם: רק אם המשק יעלה על מסלול של צמיחה אמיתי, רק אם ניצור מקורות, הממשלה תוכל לתת יותר שירותים, בעיקר לאוכלוסיות היותר חלשות.
אברהם שוחט:
זאת צריכה להיות המדיניות.
אברהם שוחט:
אם יבוא מישהו ויציע בתקציב הבא לחלק כסף שאיננו, לקחת מחוייבות דרך גרעון ענקי, לא לתת למשק לצמוח, אני אתנגד לכך.
אברהם שוחט:
אני בטוח שגם אנחנו נמצא את האיזון הנכון ואת היכולת לעשות גם צמיחה וגם לטפל בבעיות של רמת האי שיוויון בבעיות החברתיות.
אלי גולדשמידט:
אני מבין, אדוני השר, שאיכשהו בצורה כזו או אחרת, כל נושא ההפרטה יגיע לשולחנה של ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט:
אני מציע לכולנו לקיים דיון עקרוני בשאלת ההפרטה כיוון שהיום יש מודלים וחשיבות לגבי צורת הפרטה - יש הפרטה לעובדים, יש הפרטה בדרך הנפקה לציבור, יש הפרטה של גרעיני שליטה לבעלי הון וכו'.
אלי גולדשמידט:
אני מציע שנקיים את הדיון הזה, כי גם לדיון הזה יש אספקט חברתי.
ב.זילברפרב:
אני מצטרף לברכות, ואני מקווה באמת שיהיה שיתוף פעולה פורה בין האוצר ובין ועדת הכספים.
ב.זילברפרב:
לגבי שכר המינימום, נדמה לי שיש פה בילבול בנתונים.
ב.זילברפרב:
העלאה של 2.5% אינה העלאה בשכר המינימום, אלא באחוז ששכר המינימום מהווה מהשכר הממוצע במשק.
ב.זילברפרב:
שכר המינימום עצמו עלה ראלית בצורה מאוד מאוד גדולה בשנתיים האחרונות.
ב.זילברפרב:
רק בשנה שעברה זה היה כ8%-.
ב.זילברפרב:
הנושא הזה ראוי לדיון בפני עצמו, על כל ההשלכות שלו.
ב.זילברפרב:
הרי כל כך צודק להעלות את שכר המינימום על כל ההשלכות שיש לו.
ב.זילברפרב:
אחד הנפגעים המרכזים מהעליה הראלית בשכר היה התעסוקה במגזר הערבי והמעבר של מתפרות לירדן ולמצרים.
ב.זילברפרב:
מה שלפעמים נדמה שבטווח הקצר עוזר, למעשה בטווח הארוך פוגע.
ב.זילברפרב:
נקודה שאני רוצה לגעת בה היא נושא המיסים.
ב.זילברפרב:
יש שני דברים שכאשר אני מסתכל אחורה אני מאוכזב שלא צלחו בידי לעשותם.
ב.זילברפרב:
במשך שנה וחצי ביקשתי את הוועדה הכלכלית מול הפלסטינים, ונוצרו שם יחסי עבודה מאוד מאוד טובים.
ב.זילברפרב:
ניסיתי מאוד לקדם את העניין הזה, משום שאני חושב שכלכלה פלסטינית חזקה היא אנטרס לא רק של הפלסטינים אלא גם של מדינת ישראל.
ב.זילברפרב:
ניסיתי לשכנע את עמיתי הפלסטינים להחזיק את הכלכלה או לשמור את הכלכלה מעל הפוליטיקה, לצערי בזה לא הצלחתי.
ב.זילברפרב:
כל פעם שהצד המדיני נתקע, מיד נתקעו הדיונים הכלכליים, ועל זה אני מצר עד היום.
ב.זילברפרב:
אני מקווה שבזה יחול שינוי.
ב.זילברפרב:
הדבר השני זה נושא הרפורמה במיסוי.
ב.זילברפרב:
אני מסכים בהחלט עם כל מי שדיבר כאן, שאחד הדברים החשובים מאוד שנמצא על סדר היום של הממשלה זה הרפורמה במיסוי.
ב.זילברפרב:
לא מדובר רק בשיעורי המס אלא בגלגל שדחף את הכלכלה בשנים האחרונות שנקרא תעשיית ההיי-טק.
ב.זילברפרב:
שם צריך להבין שאנחנו נמצאים בעולם שבו כוח האדם הוא כוח אדם נייד.
ב.זילברפרב:
בכוח האדם הזה אנחנו מתחרים בשיעורי המס העולמיים.
ב.זילברפרב:
המשכורות כאן ברמת הברוטו דומות לשל ארה"ב, רק שבנטו נשאר פחות, וזה בהחלט דבר שצריך לתת עליו את הדעת.
ב.זילברפרב:
זו סיבה נוספת מדוע רפורמה במס כל כך חשובה.
ב.זילברפרב:
נושא שלישי מחזיר אותי קצת לכובע האקדמי שלי.
ב.זילברפרב:
אחד המחקרים שעשיתי לפני שנכנסתי לתפקיד מנכ"ל האוצר היה מחקר על גורמי אי השיוויון בחלוקת ההכנסות במשק הישראלי.
ב.זילברפרב:
אחד הגורמים המרכזיים שגורם אי השיוויון הזה זה האבטלה.
ב.זילברפרב:
כאשר יש גידול באבטלה יש עליה באי השיוויון.
ב.זילברפרב:
לכן אם באמת נחזור לצמיחה שכפועל יוצא ממנה אחוז האבטלה ילך וירד, אני חושב שזה לכשעצמו, מבלי לנקוט בצעדים נוספים , יתרום לנושא של הקטנת אי השיוויון בחברה הישראלית.
ב.זילברפרב:
הועלה כאן חוק הפחתת הריבית.
ב.זילברפרב:
עמדתי בעניין הזה ידועה גם אם היא נאמרת בצורה שקטה.
ב.זילברפרב:
אני הבעתי את דעתי שהריבית הגבוהה היום זה משקולות על רגלי המשק.
ב.זילברפרב:
משק שהיה יכול לדדות - נעצר, משק שיכול היה ללכת - מדדה, ומשק שנמצא בנקודת צמיחה מאוד מאוד טובה בשנים הקרובות - לא יוכל לרוץ במהירות הראויה אם הריבית הראלית תשאר ברמות האלה.
ב.זילברפרב:
למרות זאת, לו היתה מוצעת ברצינות הצעת חוק של חוק הפחתת הריבית, הייתי מתנגד לה בכל תוקף, מכיוון שצריך לשמור מכל משמר על עצמאותו של בנק ישראל.
ב.זילברפרב:
עם זאת, אמרתי בעבר ואני חוזר ואומר, עצמאות בנק ישראל לא עומדת בסתירה למועצת נגידים.
ב.זילברפרב:
מועצת נגידים שומרת על עצמאות בנק ישראל, אבל נותנת אפשרות לצוות יותר רחב את קביעת המדיניות.
ב.זילברפרב:
עמדת משרד האוצר בעבר, כפי שהוגדרה במסמכים שהעברנו לוועדת לוין, היתה במפורש לתמוך בהקמת מועצת נגידים לבנק, דבר שישמור בהחלט על עצמאות הבנק המרכזי.
ב.זילברפרב:
נושא ההפרטה הוא גם נושא שהקדשתי לו 3 שנים של מחקר בכובע האקדמי שלי.
ב.זילברפרב:
הדיון הוא ראוי, משום שאני חושב שתחת הסיסמא הזו קורים כל מיני דברים.
ב.זילברפרב:
אני אומר: רבותי, פחות או יותר תהליך ההפרטה כמו שהוא מתבטא במכירת חברות ממשלתיות מיצה את עצמו במשק הישראלי.
ב.זילברפרב:
אנחנו צריכים להסתכל היום על ההפרטה בהקשר היותר רחב שלה: פתיחת המשק לתחרות, כלומר הכנסת תחרותיות למגזרים השונים.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה לאחל לך הצלחה בחזרתך לכובע האקדמי.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה לאחל, בשם כולנו, לאברהם (בייגה) שוחט הצלחה.
אלי גולדשמידט:
ועדת כספים 19.7.99 העברה תקציבית
יעל אנדורן:
מדובר פה בפנייה 60006.
יעל אנדורן:
מדובר פה בתקציב פיתוח.
יעל אנדורן:
משרד החינוך לא הספיק לשלם את כל המזומנים בשנת 1998, ולכן אנחנו מעבירים אותם לשנת 1999.
רחמים מלול:
האם מדובר בבניה קונבנציונאלית או במבנים רגילים?
יעל אנדורן:
בניה קונבנציונאלית.
אברהם פרוש:
כמה כיתות זה נותן ה212- מיליון שקל?
יעל אנדורן:
אם תשים לב, יש פה 82 מיליון שהולכים לחידוש מבנים.
שניאור שמחה:
כמו שאמרה יעל, למעשה מדובר כאן בעודפים מחוייבים.
שניאור שמחה:
כידוע לכם, אנחנו פועלים בתקציב רגיל עם הרשאה להתחייב ולא כל הרשויות נמצאות על אותו אדן הזינוק.
שניאור שמחה:
למעשה, הן בבינוי והן בחידוש מבנים, אבל בעיקר בבינוי , נוצרים עודפים שלא יכולים על העודפים האלה להוציא הרשאות חדשות.
שניאור שמחה:
ההרשאות האלה ניתנו כהרשאה להתחייב וכל פרוייקט ופרוייקט מתוכם בכל המגזרים ובכל הגילאים הם למעשה בשלבים שונים של תשלום מזומנים.
שניאור שמחה:
פה מדובר בהעברת מזומנים גרידא.
שניאור שמחה:
נושא חידוש מבנים הוא עניין שונה.
שניאור שמחה:
בחידוש מבנים וברה-אירגון ההרשאה להתחייב והמזומנים הוצאו בסוף נובמבר.
שניאור שמחה:
כאן זה היה חריג, כי הרוב כולו הלך לנושא בטיחות.
שניאור שמחה:
באופן כללי התקנה הזאת היא רה- אירגון וחידוש מבנים, והכוונה כאן היא להתאמה של מבנים לשיטות חדשניות, התאמה של חדרי לימוד לספריות או למרכזי משאבים.
שניאור שמחה:
בנושא הבטיחות מתנהל היום סקר של המרכז השילטון המקומי.
שניאור שמחה:
הוא עושה סקר בטיחות קונסטרוקציה.
שניאור שמחה:
ממצאיו יוגשו בחודשים הקרובים לשולחנו של השר הנכנס, ובנושא הזה, אני מניח, הממצאים יועברו גם לשולחן הממשלה.
שניאור שמחה:
כאן מדובר בסדר גודל שהוא בעל 5 ו6- ספרות באופן ודאי, אבל לזה מעולם לא היה כסף במשרד החינוך.
שניאור שמחה:
כל נושא הבטיחות מאז ועד עולם היה תמיד על אחריותן הבלעדית של הרשויות המקומיות.
אברהם פרוש:
אני יודע שבמשרד החינוך, לאור הצרכים, היו גם קשיים בחתימת הרשאות או בדברים אחרים שלא איפשרו להעביר לרשויות הרשאות כדי להתחיל לבנות כיתות חדשות.
אברהם פרוש:
האם ה130- מיליון שקל האלה שנותנים 270,280 כיתות מקלים על משרד החינוך?
אברהם פרוש:
מה זה בעצם עושה?
אברהם פרוש:
ועדת כספים 19.7.99
יעקב ליצמן:
האם הנושא של חידוש מבנים כולל את כל המגזרים?
יעקב ליצמן:
האם המשרד יסגור את המבנים ויתן ספריות במקום?
רחמים מלול:
היכן אתם משיקים בסעיף הזה של חידוש מבנים את הסעיף שקיים כבר במפעל הפיס של חידוש והתאמות מבנים?
רחמים מלול:
לגבי כיתות פסולות, היכן זה עומד היום במגזרים שונים?
ויצמן שירי:
האם סקר הבטיחות נעשה?
ויצמן שירי:
האם מישהו בדק בשנה האחרונה באיזורים הרחוקים את בטיחות המבנים, ומה המשמעות של הדבר הזה?
ויצמן שירי:
האם בתקציב שאתה מדבר עליו אפשר לכוון נקודתית על בעיות מידיות שישנן - וישנן כמה בעיות נקודתיות.
ויצמן שירי:
אני יודע על כמה בעיות שאיתרו בבאר-שבע ולא פתרו אותן.
ויצמן שירי:
מה בנוגע להחלטת בג"ץ בכל הקשור לחשמל בכיתות בישובים הבדואים?
ויצמן שירי:
נכון להיום אני יודע שעדיין בחלק מהמקומות האלה הבעיה לא נפתרה למרות החלטת בג"ץ.
יוסף יצחק פריצקי:
אני רוצה לדעת על מה מדברים?
יוסף יצחק פריצקי:
בניית כיתות לימוד - כמה?
יוסף יצחק פריצקי:
איפה?
יוסף יצחק פריצקי:
היכן?
יעל אדורן:
מדובר על כיתות לימוד שהוצאה להן הרשאה להתחייב בשנה קודמת.
יעל אדורן:
על כל הכיתות האלה ההתחייבות של המדינה ניתנה.
יעל אדורן:
מדובר פה על כיתות לימוד לכל המגזרים.
יעל אדורן:
העודפים המחוייבים הם בהתאם לקצב הביצוע ששילמה הרשות המקומית, הם לא דיפרנציאלים בהתאם לסוג המגזר.
יעל אדורן:
יכול להיות שהרשות המקומית הגישה חשבוניות בשנת 1998 והיא קיבלה את הכסף בשנת 1998, ויכול להיות שהיא לא הספיקה להגיש את החשבוניות ולכן הכסף לא נוצל בתקנה והוא עובר משנה לשנה.
אלי גולדשמידט:
בעצם יכולה להיות פה תמונה "מעוותת" של רשויות בנגב ובגליל שמיצו את זה בשנה שעברה, והרשויות דווקא ברמת אביב ג' שלא הגישו חשבוניות השנה.
משה גפני:
אני מבין שמדובר פה על העברה שיכול להיות שהיא טכנית, אבל אני רוצה לדון בעניין הזה.
משה גפני:
אני לא יודע איך זה נקבע.
משה גפני:
אני לא מוכרח לקבל את מה שנקבע בקדנציה הקודמת, לכן אני מבקש לדעת בסידור הטכני הזה על מה מדובר.
שניאור שמחה:
כאן אנחנו לא פותחים דיון תקציב של כל שנה ושנה, כאן זה טכני משום שמהות תקציב פיתוח היא לא כמו מהות תקציב רגיל.
אלי גולדשמידט:
אם אנחנו לא לא מעכבים את העניין, האם המשמעות היא שכיתות שהיו צריכות להיות משופצות או שצריכות להיות משופצות עד פתיחת שנת הלימודים, עלולות לא להיות משופצות?
אלי גולדשמידט:
ועדת כספים 19.7.99
שניאור שמחה:
כן
אלי גולדשמידט:
הואיל ומדובר כאן בפעולה שהמשמעות שלה זה הכשרת כיתות לשנת לימודים שמתחילה בעוד זמן מאוד קצר, אני חושב שמן הראוי לא לשים את המכשול דווקא בנקודה הזאת.
אבשלום וילן:
אני מבין שהגורמים המקצועיים סיכמו על רשימה שהיתה מוסכמת, וכל השהיה של יום פירושו של דבר שילדים בתנאי מדינת ישראל יקלטו למבנים או לא משופצים או לא מתאימים.
משה גפני:
אני מבקש לבדוק את זה.
אלי גולדשמידט:
התוכן של הדיון הזה אושר בתקציבי 1996,1997,1998.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נמצאים כעת בעודפים של אותה תוכנית, קרי אותן עיריות שלא מיצו את נושא השיפוצים ואת נושא בניית הכיתות החדשות.
אלי גולדשמידט:
אם אנחנו פותחים דיון, אז צריכים לפתוח דיון אחורנית, מה אישרו בכל ה4- שנים האלה של התקציב.
אלי גולדשמידט:
לי זה נראה לא הגיוני, כי אנחנו נמצאים בקצה הדרך של הממשלה שאתה היית חבר בקואליציה שאישרה את התקציבים שלה.
אלי גולדשמידט:
אי אפשר לשפץ כיתה ואי אפשר לבנות כיתה חדשה במהלך שנת לימודים, הכל צריך ליגמר.
אלי גולדשמידט:
בגלל כל יום של איחור, תלמידים לא יכנסו לכיתות משופצות.
אלי גולדשמידט:
אני אבקש משניאור ויעל שיתנו לך את התמונה המריבית, אבל אל תבקש לעכב את ההחלטה הזו, כי המשמעות היא שיהיו פחות תלמידים שיהיו בכיתות משופצות.
משה גפני:
אני מבקש שתעכב את הבקשה בעוד יום.
שניאור שמחה:
לגבי הבטיחות והסקר שאמרת, אנחנו לא צריכים לשכוח את חוק הפעלת בתי ספר שהמדינה נותנת את התקציבים במענקים לרשויות המקומיות, והרשויות המקומיות אחראיות על תכנון, בינוי ותחזוקה של בתי ספר.
שניאור שמחה:
גם במקרה של באר-שבע, בתור היותי חבר בוועדת אלול, האחריות היא על אנשי הביצוע בעירייה.
שניאור שמחה:
לנו לא הביאו שום מפרט ואין לנו צוות בודקים לנושא הזה.
שניאור שמחה:
זה מתוקף החוק.
שניאור שמחה:
במגזרים הן החרדים והן המיעוטים, אנחנו נקטנו במינהל הפיתוח בתיאום עם האוצר עבודה שהיא תואמת את עבודת הגדרת הצרכים למערכת, וחבר הכנסת גפני יכול להעיד על כך שהוא עמד על זה.
שניאור שמחה:
אנחנו היום לא מקבלים יותר בקשות מרשתות או בקשות מכל מיני גופים או עמותות.
שניאור שמחה:
הם זכאים להביע את דעתם בפני הרשות המקומית, הרשות המקומית מביאה אותם אלינו, ואנחנו פחות או יותר, עם הקלות רבות מאוד, התקדמנו ויצרנו מאגר של צרכים לפי קטגוריות: א.
שניאור שמחה:
מיידי ב.
שניאור שמחה:
ניתן לדחייה.
שניאור שמחה:
בצורה הזאת הצליחה המדינה לשפר ברמה מאוד משמעותית את הבנייה בכלל המערכת, ובפרט המגזרים המיוחדים.
שניאור שמחה:
בנוגע למפעל הפיס, רה-אירגון וחידוש מבנים, אנחנו הצלחנו לעשות סטנדרטיזציה של נהלים, והנהלים שמחייבים אותנו ואנחנו בודקים עבורם הם אותם נהלים, קרי רה-ארגון וחידוש מבנים, 45 מיליון מטעם מפעל הפיס.
שניאור שמחה:
מולם המדינה התחייבה להעמיד 45 מיליון.
שניאור שמחה:
השנה יש יותר קצת בגלל הספיחים של החלטת הממשלה על ביטול השמירה, אבל ברגע שנגיע לסיכומים עם אגף התקציבים בשנה הבאה, אנחנו נדע ונפרסם את זה בצורה פומבית לא דרך העמותות אלא דרך הרשויות המקומיות.
שניאור שמחה:
רכישת הגנרטורים למגזר הבדואי תוקצבה במלואה.
שניאור שמחה:
גם הנושא של שמירה עליהם וגם נושא הדלק.
שניאור שמחה:
יש רק בעיה אחת שלא נפתרה, וזה אנחנו מנהלים עם הרשות לחינוך בדואים, וזה הנושא של כל הדלק לגנרטורים אחזקה שוטפת
אלי גולדשמידט:
אני מבקש שתתנו לנו בזמן סביר איזו שהיא תמונת מצב מסודרת ומוסמכת לגבי המצב במגזר הבדואי לגבי חיבור לחשמל ולגנרטורים.
אלי גולדשמידט:
מעבר לעניין שזה תוקצב, אם זה אכן בוצע.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש שתספקו לחבר הכנסת גפני את החלוקה לפי איזורים, מגזרים וכו' של הכיתות ששופצו ונבנו.
אלי גולדשמידט:
אני מציע לחברי בוועדה להצביע בעד אי עיכוב הבקשה.
אלי גולדשמידט:
ה צ ב ע ה בעד - 5 נגד - 1 הבקשה לא עוכבה.
משה גפני:
אני מבקש רוויזיה.
אלי גולדשמידט:
רוויזיה תתקיים מחר בשעה 11:00.
שלום שמחון:
בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.
שלום שמחון:
הנושא שעל סדר היום הוא שינויים בתקציב לשנת 1999.
שלום שמחון:
בקשה מס' 175, שר האוצר מציע שינויים בתקציב.
שלום שמחון:
תמיכות במחירי מצרכי יסוד ומבקש את אישורה של ועדת הכספים של הכנסת.
שלום שמחון:
מבוקש שינוי פנימי בתקציב התמיכות במשרד החקלאות שעיקרו העברה של 20000 אלפי ₪ לסיוע ליצואני פרחים חדשים.
שלום שמחון:
בשלב הזה יש בקשה של חבר הכנסת שירי לא לאשר.
שלום שמחון:
הוא מבקש את הקריטריונים.
בני קידר:
יש קריטריונים.
שלום שמחון:
תגיש את הקריטריונים בכתב.
שלום שמחון:
אנחנו עוברים לבקשה מס' 176.
שלום שמחון:
מבוקשים שינויים פנימיים במשרד החקלאות שעיקרם קליטת משכילים ממגזר המיעוטים במשרד החקלאות והגדלת כמות השעות הנוספות.
בני קידר:
ב-1994 התקבלה החלטה של הממשלה לקלוט 120 משרות שמיועדות לבני מיעוטים, דרוזים, ערבים, צ'רקסים וכן הלאה.
בני קידר:
כל העסק הזה מתנהל בצורה די צולעת והוא נמשך כבר מ-94' עד עכשיו.
בני קידר:
אנחנו רוצים היום לתקצב את זה וסיכמנו על כך גם עם האוצר.
בני קידר:
כבר יצאנו למכרזים ועמדנו בפני מצב מאוד מאוד מביך, כאשר אנשים זכו במכרזים ולנו אין משרות ואין לנו תקנים.
אבשלום וילן:
זה במסגרת התקציב, נכון?
בני קידר:
כן, זה במסגרת התקציב.
שלום שמחון:
176 מאושר.
שלום שמחון:
אנחנו עוברים לבקשה מס' 184.
שלום שמחון:
מבוקשים שינויים בתקציב החטיבה להתיישבות, שיעקרו התאמת ההכנסות ממכירה והשכרה של בתים שבאחריות יחידת איכלוס.
עוזי שיריזלי:
יחידת האיכלוס בחטיבה להתיישבות עוסקת בגביה של שכר דירה מבתים ומקראוונים באיזורי הגולן, יש"ע וחבל עזה, ועוסקת גם במכירה של יחידות כאלה שנבנו בעבר.
עוזי שיריזלי:
היא מתחזקת את הבתים האלה, מטפלת בהם ובמידת הצורך מחליפה מבנים שנהרסו במבנים חדשים, בעיקרם יבילים.
עוזי שיריזלי:
זה מאפשר לנו מסגרת של עבודה.
אבשלום וילן:
על איזה סכום מדובר?
עוזי שיריזלי:
ההגדלה היא ב-3.5 מיליון ₪.
אבשלום וילן:
קראתי את דו"ח מבקר המדינה האחרון והוא חמור מאוד בכל הנוגע לחטיבה להתיישבות.
אבשלום וילן:
מדובר שם על כפל מימון בדברים שהדעת אינה סובלת.
אבשלום וילן:
אני רוצה לדעת אם כל הפעולות האלה נקיות לחלוטין.
עוזי שיריזלי:
כן, בהחלט.
אבשלום וילן:
הכיצד?
אבשלום וילן:
לאן יילכו ההכנסות 3.5 מיליון ₪?
עוזי שיריזלי:
ההכנסות הולכות לשיפוץ ולאחזקת מבנים קיימים ביש"ע ובגולן.
אבשלום וילן:
איפה ביש"ע?
עוזי שיריזלי:
בכל מקום ביש"ע, בנקודות השונות שבהם גרים אנשים.
עוזי שיריזלי:
מדובר על מקומות שבהם גרים אנשים.
עוזי שיריזלי:
יחידת האיכלוס גובה באנשים שגרים ומטפלת בבתים שלהם.
עוזי שיריזלי:
אדם גר בקראון ונהרסה לו הדלת, הוא, כמשלם שכירות זכאי לכך שיטפלו בבית שלו ככל בעל בית.
עוזי שיריזלי:
אנחנו פועלים פה כשלוחה של המדינה, כמין חברה משכנת המטפלת בנכסים.
עוזי שיריזלי:
היא גובה את שכר הדירה, מטפלת בנכסים ועודפי הכספים עוברים חזרה למשרד האוצר.
עוזי שיריזלי:
בשנה שעברה העברנו חזרה לקופת המדינה 3.7 מיליון ₪ והשנה העברנו כבר 1.2 מיליון ₪ עודפים.
עוזי שיריזלי:
זה משמש לנו כמסגרת למודל של משק סגור לניהול נכסים וכל העודפים חוזרים לקופת המדינה.
אבשלום וילן:
האם כפל המימון שהופיע בדו"ח מבקר המדינה יטופל?
עוזי שיריזלי:
בוודאי.
אבשלום וילן:
אפשר לראות תכנית?
עוזי שיריזלי:
החטיבה להתיישבות נמצאת בהליך של עבודה מאד מבוקרת ומאד הדוקה עם אגף התקציבים והחשב הכללי ובבניה של תכנית מסודרת והגדרות עבודה, בהתאם לדרישות אגף התקציבים והחשב הכללי באוצר.
עוזי שיריזלי:
זה תהליך שמתקיים בשנה האחרונה לפרטי פרטים.
שלום שמחון:
תודה.
שלום שמחון:
אפשר לאשר?
אבשלום וילן:
אני מוכן לאשר אבל הייתי מאד מעוניין לראות שכל אותן ביקורות של דו"ח מבקר המדינה על מה שנעשה בחטיבת ההתיישבות, השקיפות המלאה שלא היתה עד לפני שנה וכל אותם עיוותים וכו', יהיו גלויים ציבורית והפויילישטיקים שהתרחשו שם נגמרו.
אבשלום וילן:
זאת פעם ראשונה ואחרונה שאני מצביע בעד תמיכה כזאת, בהנחה שאני מקבל את דבריו של עוזי, שהדברים אכן מטפלים היום.
שלום שמחון:
אנחנו מאשרים את סעיף 184.
סמדר אלחנני:
אם הם קונים את הדירה, לא יהיה מי שיטפל להם בבתים.
עוזי שיריזלי:
אם הם קונים את הדירה, הם בעלי הבתים של עצמם.
עוזי שיריזלי:
כל אדם שגר בדירה, אחראי לנכס שלו.
שלום שמחון:
אנחנו חוזרים לפניה 167.
הילה אייל:
הפניה נועדה להעביר סכום של 20 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית לתקציב פיתוח מע"צ וכמו כן להגדיל הוצאה מותנית הכנסה בסך של שלושה מיליון ₪ עבור הכנסות מקרן הבטיחות.
הילה אייל:
שתי הפעולות האלה נועדו לאפשר למע"צ לבצע עבודות עבור גורמים חיצוניים, בין השאר קרן הבטיחות, ולהתחייב עליהן בהתאם.
שלום שמחון:
יש שאלות?
שלום שמחון:
אם כך אנחנו מאשרים את סעיף 167.
שלום שמחון:
אנחנו עוברים לסעיף 168.
הראל בלינדה:
פניה זו היא משינויים פנימיים בתקציב משרד ראש הממשלה, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, על מנת לאפשר לתקצב את התקציבים הדרושים ללשכה למעבר למבנה החדש.
הראל בלינדה:
הלשכה עוברת לבניין חדש ברח' כנפי נשרים.
הראל בלינדה:
יש כאן תקציבים להצטיידות ולטיפול הבניין.
הראל בלינדה:
חלק מתקציב ההצטיידות כבר תוקצב בשנת 98' ויועבר בעודפים ל-99' כתוצאה מזה שהמעבר נדחה.
הראל בלינדה:
יש כאן כשלושה מיליון ₪ להצטיידות ועוד כשבעה מיליון ₪ לתיפעול הבניין, לשכר דירה, לארנונה וכו'.
הראל בלינדה:
כל התקציב הוא מתוך תקציב הלשכה.
שלום שמחון:
אנחנו יכולים לאשר את 168?
שלום שמחון:
168 אושר.
שלום שמחון:
אנחנו עוברים לסעיף 170.
הראל בלינדה:
אלה שינויים פנימיים בתקציב הנהלת בתי המשפט לצורך תיפעול והחזקת היכל המשפט החדש בנצרת.
הראל בלינדה:
המדינה נמצאת בהליך של בניית היכלי משפט והיכל המשפט בנצרת הוא אחד מהם.
הראל בלינדה:
בנייתו הסתיימה והוא אוכלס בחודש מאי השנה.
הראל בלינדה:
התקציבים המופיעים כאן מיועדים לתיפעול שלו.
הראל בלינדה:
לאחזקה שלו, ביטחון וכו'.
מאיר פרוש:
בכמה כסף מדובר?
הראל בלינדה:
3.5 מיליון ₪.
אבשלום וילן:
הכל מתוך התקציב הקיים?
הראל בלינדה:
כן.
שלום שמחון:
אנחנו מאשרים את סעיף 170.
מאיר פרוש:
יש לי שאלה לאנשי האוצר.
מאיר פרוש:
בסעיף 47, ברזרבה הכללית, אני יכול לדעת כמה כסף היה בתחילת השנה?
סמדר אלחנני:
אני אגיד לך.
סמדר אלחנני:
אתה לא צריך את האוצר כי את זה הוועדה אישרה.
מאיר פרוש:
הייתי מבקש לדעת גם על כמה זה עמד במחצית יוני.
מאיר פרוש:
אדוני היושב ראש, אתה יכול לבקש מהאוצר שיגידו לנו על כמה זה עומד היום.
שלום שמחון:
אנחנו נבקש.
סמדר אלחנני:
סעיף הרזרבה הכללית משמש לעוד משהו.
סמדר אלחנני:
יש הפחתות ממנו ולכן שימוש גדול יותר במחצית השנה הראשונה לא אומר כלום.
שי וינר:
טכנית אתם יכולים לראות כמה כסף יש בסעיף 47 כי בכל פניה שמופיעה מהרזרבה הכללית כתוב מכמה ירד או עלה.
שי וינר:
נכון להיום, כל הרזרבה הכללית מחוייבת בצורה כזאת או אחרת.
שלום שמחון:
מכיוון שאין פה נציגים ממשרד התיירות, אנחנו מדלגים על סעיפים 173-174 ועוברים לסעיף 177.
הילה אייל:
הפניה היא במסגרת התקציב השוטף לתקציב האחזקה של מע"צ.
הילה אייל:
מדובר בהעברת סכום של כשישה מיליון ₪ בהוצאה ו-3.6 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב בין תכנית האחזקה השונות של מע"צ במסגרת תכנית העבודה וסדרי העדיפויות של מע"צ.
שלום שמחון:
יש שאלות לגבי סעיף 177?
אבשלום וילן:
איפה הכבישים האלה?
הילה אייל:
מדובר בתקציבי אחזקה, לא בתקציב הפיתוח של מע"צ.
הילה אייל:
זה אחזקה של פרוייקטים שונים, בדרך כלל עבודות קטנות ותכנית העבודה היא ברמה מחוזית.
מאיר פרוש:
600 אלף ₪ עולים המכרזים למע"צ?
הילה אייל:
מע"צ מפרסמת הרבה מכרזים והיא מגיעה לסכומים כאלה.
שלום שמחון:
אנחנו מאשרים את סעיף 177.
שלום שמחון:
אנחנו עוברים לסעיף 178.
הילה אייל:
הפניה הזאת נועדה לבצע שינויים גם בתקציב וגם בהרשאה להתחייב בין תכניות פיתוח הכבישים השונות וזה בהתאם לקצב ההתקדמות הפרוייקטים ולסדרי העדיפויות של מע"צ.
אבשלום וילן:
מה המקור?
הילה אייל:
השינויים הם בין התכניות.
הילה אייל:
יש פרוייקטים גם באיזור המרכז, גם באיזור הצפון והדרום.
אבשלום וילן:
השאלה היא אם המקור התקציבי כבר אושר ועכשיו אתם רק משנים בין תכניות לתכניות.
הילה אייל:
כן, הכל במסגרת תקציבי מע"צ.
שלום שמחון:
אנחנו מאשרים את סעיף 178 ועוברים לסעיף 180.
הראל בלינדה:
מדובר בשינויים פנימיים במשרד האוצר כולל העברה של הרשאה להתחייב מתקציב הפיתוח לתקציב השוטף של המשרד.
הראל בלינדה:
אין כאן שימוש ברזרבה הכללית למעט לצורך ההעברה הזאת.
הראל בלינדה:
השינויים האלה מיועדים לתקצב את שידרוג המחשב של שע"מ.
הראל בלינדה:
שע"מ היא יחידת המיחשוב של אגפי המיסים.
הראל בלינדה:
מחשב שע"מ הגיע לקצבה הקיבולת שלו ולצורך המשך הפעילות באגפי המיסים אנחנו צריכים לשדרג את המחשב.
הראל בלינדה:
הפניה הזו נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב על מנת לתקצב את השידרוג וגם את הרכיב השוטף של אחזקת התוכנות החדשות שניקנות.
אבשלום וילן:
יש עליה במספר הנישומים?
הראל בלינדה:
כן, זאת עליה במספר הנישומים ועליה במספר הנתונים שנשמרים על הנישומים וגם עליה במספר השאילתות שמבוצעות באופן שוטף על ידי המפקחים בשטח מתוך המחשב.
שלום שמחון:
אנחנו מאשרים את סעיף 180 ועוברים לסעיף 181.
הראל בלינדה:
פניה 181 נועדה לתקצב את פרוייקט המיחשוב של הנהלת בתי המשפט.
הראל בלינדה:
הנהלת בתי המשפט יוצאת עכשיו בפרוייקט מיחשוב של כל מערכת בתי המשפט, במטרה ליצור מערכת מיחשוב חדשה כולל תיק אלקטרוני, כלומר, להכניס את כל הניירות שנמצאים היום בתיקים לתוך מערכת המיחשוב.
הראל בלינדה:
בטווח הארוך זה יאפשר גם חסכון תקציבי וכמובן שגם ייעל את עבודת המערכת.
הראל בלינדה:
לצורך הפרוייקט הזה אנחנו מבקשים למשוך השנה שבעה מיליוני ₪ מהרזרבה הכללית.
הראל בלינדה:
הפרוייקט כולו יעלה שבעה מיליון ₪ במהלך שלו שנים, כלומר 21 מיליון ₪ ושאר הפרוייקט ימומן מתוך המקורות הפנימיים של הנהלת בתי המשפט.
הראל בלינדה:
כל זה למעט עשרות מיליוני שקלים שבמהלך השנים מפנה הנהלת בתי המשפט לטובת המערכת הזאת.
שלום שמחון:
אם אין עוד שאלות אנחנו מאשרים את סעיף 181.
שלום שמחון:
סעיפים 182-183.
שי וינר:
יש כאן בקשה להעביר שני מיליון ₪ ממשרד הפנים למשרד החינוך על פי בקשת משרד הפנים עבור יד בן צבי לבניית מבנה לזכרו של קוברסקי.
יעקב ליצמן:
מה זה שייך ליד בן צבי?
שי וינר:
אם אתם רוצים פרטים נוספים בנושא הזה, כדאי להזמין את משרד החינוך או את משרד הפנים.
אבשלום וילן:
אני מציע לאשר.