GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר גוז'נסקי:
אני אקרא מתוך הפרוטוקול: למשרד האוצר אין התנגדות כל עוד לא מדובר בהגדלת תקציב...
תמר גוז'נסקי:
אם כל התשלומים שעד היום משרד העבודה שילם יעברו לביטוח הלאומי.
תמר גוז'נסקי:
ודאי שהם יעברו, בהדרגה.
תמר גוז'נסקי:
לאה רוזנברג אומרת: הסיכום שאנחנו מביאים הוא על דעת משרד האוצר ועל דעת משרד העבודה והרווחה.
תמר גוז'נסקי:
רוני ארד מאשר את דבריה ואומר: נכון.
תמר גוז'נסקי:
ברור, שכאשר מדובר בתשלום דרך הביטוח הלאומי, הסכום גדל כי המיצוי הוא 100%.
תמר גוז'נסקי:
אתם יכולים לקחת ממשרד העבודה והרווחה כמה שאתם רוצים.
תמר גוז'נסקי:
אני לא יודעת כמה אתם לוקחים ואיך אתם מסתדרים, אבל את ההסכם הזה שהובא ואושר בכנסת, אתם חייבים לבצע.
מירב שביב:
לא מדובר במיצוי גדול יותר במוסד לביטוח לאומי, ייתכן שיהיה מיצוי גבוה יותר, אבל העיקרון הוא שאנחנו צריכים להוסיף תקציב באופן מיידי.
מירב שביב:
משרד העבודה והרווחה גובה 25% מהתקציב שלו מהרשויות המקומיות.
מירב שביב:
אם נעביר זאת לביטוח הלאומי, מיידית, אין השתתפות רשויות מקומיות ולכן יש תוספת תקציב.
תמר גוז'נסקי:
גברת שביב, באותן רשויות מקומיות שיש משבר כספי, הם לא ישלמו לשלישיות.
מירב שביב:
משרד העבודה והרווחה גובה מהרשויות, על פי מיטב ידיעתי יש הכנסות מהרשויות בגין הענין הזה.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שהמוסד לביטוח לאומי צריך לשלם את מלוא הסכום ולאחר מכן לחזור אל הרשות ולהתדיין עם הרשות.
אלי גולדשמידט:
למה האזרח צריך להיות בן ערובה?
מירב שביב:
למוסד לביטוח לאומי אין מנגנון גבייה.
מירב שביב:
המוסד לביטוח לאומי לא יכול לגבות מהרשויות 25%.
מירב שביב:
אם משרד העבודה והרווחה היה לוקח את כל התקציב בתוספת מיליון שקל בגין אי השתתפות רשויות מקומיות, אין לנו בעיה עם זה.
מירב שביב:
אבל במידה ומשרד העבודה והרווחה לא מוכן לכך, הוא רוצה להמשיך לגבות מהרשויות המקומיות ולממן את הפעולה, אנחנו אומרים, אז תשאיר את הפעולה אצלך.
תמר גוז'נסקי:
שמשרד האוצר יגבה ממי שהוא רוצה, ממשרד הפנים, מהרשויות המקומיות, ממשרד העבודה, אבל מה זה שייך לענין, אלה התחשבנויות פנימיות שלכם.
תמר גוז'נסקי:
ההסכם דיבר על כך שזה ייכנס לתוקף בינואר 1999.
אלי גולדשמידט:
בהסכם כתוב שהמוסד לביטוח לאומי ישלם זאת?
תמר גוז'נסקי:
ודאי, הנה ההסכם.
אלי גולדשמידט:
איך אתם יכולים להתנגד להסכם.
תמר גוז'נסקי:
כי הם לא חתמו עליו, הם צריכים לחתום עליו על מנת להעביר את הכסף.
מירב שביב:
מנכ"ל משרד העבודה והרווחה הסכים איתנו שהנושא הזה לא יופעל במשך השנה הזאת.
תמר גוז'נסקי:
מה יקרה הלאה?
מירב שביב:
אם יהיו לנו תקציבים, נעביר זאת למוסד לביטוח לאומי.
מירב שביב:
בינתיים, משרד העבודה והרווחה לא מסכים להוסיף תקציב.
תמר גוז'נסקי:
אם משרד העבודה לא מסכים להוסיף תקציב, אתם יכולים להוסיף מתקציב המדינה, יש לכם רזרבות.
תמר גוז'נסקי:
מה זה שייך לשלישיות?
מירב שביב:
את אומרת בעצם, ללכת לרזרבה הכללית ולהוציא תקציב מהרזרבה הכללית.
תמר גוז'נסקי:
בכמה כסף מדובר?
מירב שביב:
לא הרבה.
תמר גוז'נסקי:
בבקשה, תאמרי לנו, בכמה כסף מדובר?
מירב שביב:
היום יש מחסור בתקציב בגין משפחות קודמות, בערך 2-2.5 מיליון שקל.
תמר גוז'נסקי:
איזה קודמות, לפני 1999?
מירב שביב:
כן.
תמר גוז'נסקי:
זה לא מענין.
מירב שביב:
היום למשרד העבודה והרווחה יש בעיה של 2.5 מיליון שקל.
אלי גולדשמידט:
בחודש נובמבר אנחנו נדון בתקציב משרד העבודה והרווחה, אני מציע שנשב איתם וניישב את הענין.
מירב שביב:
זאת תהיה בעיה מכיוון שהמשפחות מחכות.
תמר גוז'נסקי:
הם מתחייבים להחזיר לכל המשפחות רטרואקטיבית מינואר?
תמר גוז'נסקי:
כמה זה יעלה?
מירב שביב:
הערכה של 2.5 מיליון שקל.
מירב שביב:
העברנו עכשיו כאן מיליון שקל, אנחנו נעביר מתוך המקורות הפנימיים של המשרד מיליון שקל נוספים.
מירב שביב:
שוב, לא מדובר פה בהשתתפות רשויות, מדובר כאן במימון חסר לתקנה שהיא בהוצאה ממשלתית.
תמר גוז'נסקי:
אתם לא מתחייבים על תקופת זמן לקיים את ההסכם הזה עם הביטוח הלאומי.
תמר גוז'נסקי:
מתי ההסכם הזה יכנס לתוקף?
מירב שביב:
משרד האוצר לא דן עם הביטוח הלאומי ועם משרד העבודה מתי יכנס לתוקף ההסכם.
מירב שביב:
בשלב זה משרד האוצר לא חתם על ההסכם.
תמר גוז'נסקי:
אבל אתם הבאתם הסכם שאומר, שב-1 בינואר ההסכם יכנס לתוקף.
מירב שביב:
המוסד לביטוח לאומי יחד עם משרד העבודה והרווחה הם שהביאו את ההסכם.
תמר גוז'נסקי:
לא, מה פתאום.
תמר גוז'נסקי:
ועדת העבודה אישרה הסכם לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי.
תמר גוז'נסקי:
את יודעת שסעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי מדבר על היחסים בין הביטוח הלאומי לבין האוצר.
תמר גוז'נסקי:
זה לא שייך לשום משרד ממשלתי.
אלי גולדשמידט:
ועדת העבודה אישרה לפני שאחד הצדדים חתם?
מירב שביב:
משרד האוצר לא היה מודע.
אלי גולדשמידט:
אני מציע לאשר את הבקשה הנ"ל, ואת בעיית ההסכם ננסה לפתור בשלב מאוחר יותר.
תמר גוז'נסקי:
אני מציעה שהוועדה הזאת תיקח על עצמה את הפעלת ההסכם הזה.
אלי גולדשמידט:
לדעתי, בצורה חד משמעית, זה תפקידו של יושב ראש ועדת העבודה והרווחה בכנסת.
תמר גוז'נסקי:
ועדת העבודה והרווחה עשתה את שלה, הביאו לה הסכם והיא אישרה אותו.
תמר גוז'נסקי:
אתה מבין, מדובר על גרושים, לא מדברים על מאות מיליוני שקלים.
משה גפני:
אני מבין שמשרד האוצר הביא הסכם לוועדת העבודה והרווחה וההסכם הזה היה צריך להיחתם.
משה גפני:
הרי לא יכול להיות שמשרד האוצר לא היה בסוד הענינים.
משה גפני:
הם חזרו למשרד והתברר להם שאין מספיק כסף והם נשארו בגרעון תקציבי.
תמר גוז'נסקי:
הגרעון הזה הוא גרעון מובנה בהסכם.
תמר גוז'נסקי:
אף אחד לא יוציא מהרשויות המקומיות את הכסף הזה.
אלי גולדשמידט:
הוועדה תפנה למשרד האוצר ותשאל אותו מדוע ההסכם לא נחתם.
תמר גוז'נסקי:
אני מבקשת להבהיר, שבתקציב הבא ההסכם הזה הוא חלק מהתקציב.
אלי גולדשמידט:
תקציב משרד העבודה והרווחה.
תמר גוז'נסקי:
לא, זה תקציב ישירות בין משרד האוצר למוסד לביטוח לאומי.
תמר גוז'נסקי:
זה סעיף 9 בחוק הביטוח הלאומי.
אלי גולדשמידט:
באיזה ספר תקציב מאושר התקציב הזה?
מירב שביב:
מתוך התקציב של המוסד לביטוח לאומי.
אלי גולדשמידט:
ברגע שיתקיים דיון בתקציב המוסד לביטוח לאומי, אני מבקש שתבואי לפה ותציגי את הענין.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מאשרים את פניה מספר 210.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עוברים לפניה מס' 222.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה להודיע, שהבקשה הנ"ל הונחה על שולחן הוועדה רק הבוקר ויש כאן סטייה מהעקרון של 24 שעות מראש.
אלי גולדשמידט:
שאלתי לדעת חבר הכנסת ליצמן וחבר הכנסת וקנין, והם אמרו שהם מוכנים שהענין יידון גם ללא לוח הזמנים הזה כי מדובר במשחקי כדורגל כבר בסוף השבוע הזה.
משה גפני:
זה לא עבר את גבול 24 שעות, אני לא מוכן שזה יבוא לדיון בוועדה.
אלי גולדשמידט:
יש משחק השבת?
אורי אליאל:
אני מעריך שכן.
משה גפני:
אני לא מסכים לדון בפניה הזאת כאשר היא לא הונחה 24 שעות מראש.
אלי גולדשמידט:
אני לא יכול להביא זאת לדיון באם הוא מתנגד.
משה גפני:
אני מתנגד בתוקף.
אורי אליאל:
דיברתי עם עדי הרשקוביץ, סמנכ"ל תקציבים במשרד החינוך, והוא מסר לי, שהליגה הלאומית נפתחת ב- 8 לחודש ולכן יש משחקים בשבת הקרובה.
משה גפני:
הוועדה מקיימת ישיבה ביום שלישי, תביא זאת לדיון ביום שלישי.
אלי גולדשמידט:
אבל יש משחק בשבת, ואם יקרה משהו במשחק ולא תהיה אבטחה?
אלי גולדשמידט:
חבר הכנסת גפני, דבר עם עדי הרשקוביץ ממשרד החינוך.
אלי גולדשמידט:
אני מציע לקיים הפסקה בת חמש דקות.
אלי גולדשמידט:
הפסקה.
משה גפני:
אפשר להביא את הפניה להצבעה, אנחנו נצביע נגד.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מצביעים על פניה מס' 222, מי בעד ירים את ידו.
אלי גולדשמידט:
הצבעה בעד פניה תקציבית מס' 222 - 3 נגד - 2 נמנעים - אין פניה תקציבית מספר 222 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה מס' 222 אושרה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עוברים לדון בפניה מספר 211.
שי יפתח:
מדובר בפניה של משרד הבינוי והשיכון.
שי יפתח:
הפניה מדברת על שלושה נושאים.
שי יפתח:
נושא ראשון: מימון החלטת ממשלה "נצרת 2000".
שי יפתח:
מימון פעולות פיתוח ותשתיות בעיר נצרת לקראת שנת אלפיים.
שי יפתח:
המקור זה שיקום שכונות.
אלי גולדשמידט:
למה להוציא משיקום שכונות?
שי יפתח:
הבחירה של המקור נעשתה על ידי משרד הבינוי והשיכון.
שי יפתח:
אין לי הסבר.
אלי גולדשמידט:
מתגבשת כאן תופעה, שבכל פעם שאנחנו שואלים שאלות, אתם אומרים: תשאלו מישהו אחר, אין לנו הסבר.
נחום לנגנטל:
כשכיהנתי כמנכ"ל משרד התחבורה וכאשר בוועדת הכספים דנו בהעברות תקציביות הקשורות למשרד התחבורה, מעולם לא היה מצב שלא נשלח נציג מטעם משרדי שליווה את רפרנט משרד האוצר.
איוור קרשנר:
זה היה חריג.
איוור קרשנר:
תמיד הרפרנטים של משרד האוצר מגיעים ומסבירים ולא נציגי המשרדים.
נחום לנגנטל:
תמיד יש שאלה שמופנית לנציג המשרד.
אלי גולדשמידט:
אנחנו לא מאשרים את הפניה.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש שנציג משרד השיכון יגיע לוועדה ויסביר את הבקשה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עוברים לדון בפניה מספר 191.
שי יפתח:
מדובר בהגדלת תקציב המרכז למיפוי ישראל, 15 מיליון שקל, הוצאה מותנית בהכנסה, כאשר מדובר למעשה במימון פעולות אתרים של מינהל מקרקעי ישראל של חברת עמידר.
אלי גולדשמידט:
מה המקור?
שי יפתח:
המקור הוא הכנסות ממינהל מקרקעי ישראל.
אלי גולדשמידט:
אני לא רואה שיש בעיה עם הבקשה הזאת.
אלי גולדשמידט:
פניה מספר 191 מאושרת.
אלי גולדשמידט:
אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
אלי גולדשמידט:
אנו עוברים לדון בפניה מס' 188/9.
יוסי כהן:
המקור התקציבי לאותם 50 מיליון שקל הוא ממשרד השיכון, מתוכנית הבניה להשכרה, בעקבות ההחלטה של בג"ץ.
יעקב ליצמן:
האם זה על דעת משרד השיכון?
יוסי כהן:
כן.
מאיר פרוש:
לפי הניסוח פה, זה כאילו כבר הועבר וששר האוצר רק מודיע שהוא עשה את זה.
יוסי כהן:
לא.
אלי גולדשמידט:
מדוע אנחנו צריכים לאשר פגיעה בתקציב הבניה להשכרה לצורך הדברים האלה?
יוסי כהן:
זה לא פוגע בתקציב הזה מהסיבה הפשוטה שכרגע זה לא מתממש, כי זה תקוע בבג"ץ.
יעקב ליצמן:
הסעיף הזה לא תקוע בבג"ץ.
יעקב ליצמן:
הסעיף התקוע הוא הדירות הקיימות.
יעקב ליצמן:
הבג"ץ לא אסר על בניית דירות להשכרה, אלא אמר שצריך לדון בנושא הדירות שעומדות ריקות.
יעקב ליצמן:
יש דיונים במשרד ראש הממשלה כדי לחפש את הפתרון לזה.
לליב ברעם-אלקיים:
בעקבות ההחלטה של בג"ץ, הפעילות בתחום הזה הופסקה.
יעקב ליצמן:
אני רוצה את הסכמת שר השיכון לזה.
יעקב ליצמן:
כמו כן, יש בפנינו חוות דעת של גב' אלחנני, על כך שזה בכלל לא חוקי.
אלי גולדשמידט:
האם החלטת הבג"ץ הורתה להקפיא?
לליב ברעם-אלקיים:
החלטת הבג"ץ מעכבת את האיכלוס.
לליב ברעם-אלקיים:
בתוכניות שהיו לגבי הבניה הספציפית הזאת, אם בונים נקלעים לאותה בעיה שבה נמצאים היום עם הדירות שנבנו.
יעקב ליצמן:
מדוע לעכב את הבניה?
לליב ברעם-אלקיים:
כרגע, מאחר שלא יודעים עוד מה יהיה הפתרון, התוכנית היא לא להמשיך את הפעילות, כלומר, התקציב שמועבר הוא כי הפעילות כרגע הופסקה.
מאיר פרוש:
האם העבירו את זה כבר?
יוסי כהן:
מבלי להתייחס להיבט המשפטי, הבקשה הזאת נמצאת כאן לאישור ועדת הכספים ולא מבוצע שום דבר בלי אישור של ועדת הכספים.
סמדר אלחנני:
בסעיף 12 (א) לחוק יסודות התקציב כתוב איך מעבירים בין סעיפים.
סמדר אלחנני:
בין סעיפי תקציב אפשר להעביר רק על ידי כך שמעבירים לרזרבה ואחר כך לסעיף הבא.
יוסי כהן:
כתוב פה בפירוש שבשינוי זה אין שימוש ברזרבה הכללית, זאת אומרת שזה צעד טכני, מעבירים לרזרבה ומהרזרבה לסעיף אחר.
סמדר אלחנני:
בהמשך של אותו סעיף כתוב שזה אותו הדין ברזרבה להוצאות פיתוח.
סמדר אלחנני:
השנה אין רזרבה להוצאות פיתוח ופה יש מעבר מתקציב פיתוח לתקציב הרגיל.
סמדר אלחנני:
יש הבדל בין מימון התקציב הרגיל לתקציב הפיתוח.
סמדר אלחנני:
תקציב רגיל צריך לממן ממיסים, מהכנסות אמיתיות שיש לממשלה.
סמדר אלחנני:
תקציב פיתוח ניתן לממן על ידי גירעון, כי לוקחים הלוואות לממן תקציב פיתוח, כי כאילו מגדילים את התמ"ג - משקיעים והתמ"ג גדל.
סמדר אלחנני:
כאן יש כמה העברות תקציביות שהן בפועל העברה מתקציב הפיתוח לתקציב הרגיל.
שלום שמחון:
אי אפשר לדון בבקשה הזאת.
סמדר אלחנני:
כמו שאני קוראת את סעיף 12 (א) לחוק יסודות התקציב - -
איוור קרשנר:
אנחנו דנים בסעיף 11 (9)(ה).
סמדר אלחנני:
לפי דעתי, אי אפשר להעביר מתקציב פיתוח לתקציב רגיל.
אנה שניידר:
הבקשה הזאת היא מכוח סעיף 11 (ה) לחוק יסודות התקציב.
אנה שניידר:
סעיף זה אומר כך: "שר האוצר רשאי, בהודעה לוועדה, להעביר כל סכום או מספר משרות מתוך כל תכנית שנקבעה בחוק התקציב השנתי" -כל תוכנית שנקבעה בחוק התקציב השנתי בלי הבחנה - "לשנת כספים פלונית, לסעיף תקציב "רזרבה כללית" או לסעיפי תקציב "רזרבות והתייקרויות";" - ואז בא ההמשך: "הוא הדין לגבי סעיף תקציב "רזרבה להוצאות פיתוח" ובלבד שההעברה היא מסעיפי תקציב שבתקציב פיתוח וחשבון הון".
אנה שניידר:
חוק יסודות התקציב בסעיף 2 אומר שחוק תקציב שנתי יכלול תקציב רגיל בנפרד ותקציב פיתוח וחשבון הון בנפרד.
אנה שניידר:
כך נוהגים בחוק התקציב ונכון מה שאומרת סמדר אלחנני שאין בתקציב הפיתוח רזרבה ואז השאלה היא אם משתמשים בסעיף 11 (ה) ואומרים לנו שמתוך רזרבה להוצאות פיתוח אפשר להעביר מסעיף תקציבי שבסעיף פיתוח לרזרבה לנושא פיתוח.
אנה שניידר:
פה בעצם יש לנו סעיף מתוך תקציב פיתוח ואפשר להעביר אותו לפי 11(ה) לסעיף שלא קיים השנה בתקציב.
אנה שניידר:
אם מעבירים אותו לרזרבה הכללית, יכול להיות שסמדר אלחנני צודקת, לא במובן המשפטי, אלא במובן שאין סעיף שאפשר להעביר אליו כסף.
איוור קרשנר:
כתוב שאפשר להעביר לרזרבת פיתוח רק מפיתוח, אבל לא כתוב שאסור להעביר מפיתוח דרך הרזרבה הכללית.
סמדר אלחנני:
אי אפשר להעביר מסעיף תקציב לסעיף תקציב.
סמדר אלחנני:
מסעיף תקציב פיתוח אפשר להעביר רק לרזרבה של תקציב פיתוח.
יוסי כהן:
זה לא רזרבת פיתוח, אלא רזרבה כללית.
אלי גולדשמידט:
הנושא הזה נדחה ומועבר לבדיקה נוספת של היועצת המשפטית של הוועדה.
יעקב ליצמן:
אם יתברר שאי אפשר, אני מבקש גם לבדוק איך ועדת הכספים העבירה ב- 12 במאי 40 מיליון שקל מתוך זה.
אלי גולדשמידט:
גם הנושא הזה ייבדק.
אנה שניידר:
זאת שאלה עקרונית ואני אדבר על כך עם גב' ימימה מזוז.
אלי גולדשמידט:
מבחינה משפטית - האם יש היום מניעה, על רקע הבג"ץ, להמשיך בתוכניות ההשכרה במשרד השיכון?
יעקב ליצמן:
בבניה אין בעיה, אלא רק באכלוס הדירות הקיימות, שהבג"ץ ביקש כל מיני דברים שאנחנו יודעים מהם.
אלי גולדשמידט:
לפני שהועלו השאלות המשפטיות, שאלתי מה פתאום מעבירים 50 מיליון שקל מהבניה להשכרה לטובת נושא אחר באשר הוא.
אלי גולדשמידט:
נאמר לי שהיה בג"ץ בנושא הבניה להשכרה.
יוסף יצחק פריצקי:
חבר הכנסת ליצמן צודק.
יוסף יצחק פריצקי:
הבג"ץ לא אסר על בניית דירות להשכרה, אלא על האכלוס.
אלי גולדשמידט:
נאמר לנו שלכאורה, בגלל הבג"ץ, יש הקפאה של כל הנושא של בנייה להשכרה.
אנה שניידר:
זה רק על מסירת הדירות.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש לדעת אם יש מניעה ומה סוג המניעה בנושא של בנייה להשכרה.
אנה שניידר:
בדיונים שהיו לקראת תקציב 1999 שמעתי על נושא הבג"ץ, אבל הבג"ץ היה בענין הזכאות, כלומר מי זכאי לקבל דירות.
אנה שניידר:
אין לזה קשר לבניית הדירות.
יוסי כהן:
למרות שעל פי הפרשנות המשפטית אנחנו יכולים לבצע את זה בלי אישור הוועדה, אנחנו עדיין מביאים את זה לאישור הוועדה.
יוסי כהן:
אם לא כן הייתי עושה את זה בלי ליידע את הוועדה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו דוחים את זה בינתיים עד לקבלת ההבהרות מהיועצת המשפטית של הוועדה לגבי הנושא של הכשרות המשפטית של ההעברה מתקציב פיתוח לתקציב רגיל ולגבי המשמעות של החלטות הבג"ץ לגבי המשך הנושא של בנייה להשכרה.
אלי גולדשמידט:
כמו כן, יש לבדוק את הנושא של 40 מיליון שקל שכבר אושרו.
אלי גולדשמידט:
פניה 205-069.
יוסי כהן:
מדובר במימון הרשאה להתחייב שניתנה על סך 45 מיליון שקל על דרישה של קבלות חדשות.
יוסי כהן:
ההרשאה ניתנה ועכשיו צריך לממן אותה.
יוסי כהן:
כנגד אותה הרשאה הועמדו כבר 10 מיליון שקלים ופה מתבקשים להעביר עוד 10 מיליון שקלים, שזה הצפי למימוש עד סוף השנה.
אלי גולדשמידט:
מהו המקור?
יוסי כהן:
סעיף 14 - סעיף מימון מפלגות שלא מומש, בגין זה שלא נעשה סבוב שני.
אלי גולדשמידט:
החלטה: הפניה אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה 211.
לליב ברעם-אלקיים:
בפניה זו יש למעשה שלושה סעיפים.
לליב ברעם-אלקיים:
הסעיף הראשון מדבר על העברה של 1,350,000 ש"ח בהרשאה ו- 350,000 ש"ח בהוצאה, משיקום שכונות לפיתוח תשתיות ביישובי ערבים.
משה גפני:
בפעם הקודמת נשאלה השאלה מדוע צריך להוריד את זה משיקום שכונות.
לליב ברעם-אלקיים:
מדובר פה בפעילות של שיקום שכונות.
לליב ברעם-אלקיים:
ההחלטה של נצרת 2000 עוסקת למעשה בשני סעיפים: 1.
לליב ברעם-אלקיים:
מכינה את נצרת לקראת תיירות שנת 2000; 2.
לליב ברעם-אלקיים:
שיקום התשתיות שם.
לליב ברעם-אלקיים:
בין התקציבים שיועדו לזה, אחד מהם הוא מתקציב שיקום השכונות של משרד השיכון.
לליב ברעם-אלקיים:
כל מה שנעשה פה זה למעשה העברה מהתוכנית הזאת לתוכנית של התשתיות ביישובי הערבים.
לליב ברעם-אלקיים:
זאת פעילות של שיקום שכונות, אבל ספציפית ובאופן נקודתי החלטת הממשלה סימנה את הפעילות הזאת לגבי "נצרת 2000".
מאיר פרוש:
הסעיף של שיקום שכונות מפוצל לישובים ערבים לישובים יהודים.
מאיר פרוש:
אמרתי במשרד שאפשר שאותו סכום שמשרד השיכון מחוייב לתוכנית "נצרת 2000", לעשות הסטה מסעיף לסעיף.
אלי גולדשמידט:
כשאת אומרת "נצרת 2000", הכוונה לנצרת 2000 ערבית?
לליב ברעם-אלקיים:
כן.
אלי גולדשמידט:
סעיף זה אושר.
לליב ברעם-אלקיים:
הסעיף השני בפניה הזאת מדבר על הכנסות של 7,200,000 ש"ח, שהם הכנסות שנגבו מקבלנים.
לליב ברעם-אלקיים:
תהליך הרישום בטאבו מתחיל בפרצלציה.
לליב ברעם-אלקיים:
פרצלציה זה תהליך שאותו חייבים לבצע המוסדות השלטוניים, כלומר משרד השיכון או המינהל.
לליב ברעם-אלקיים:
לכן הקבלנים משלמים למי שמבצע את הפרצלציה בגין הביצוע, כי זה חלק מהעלות של הקבלן.
לליב ברעם-אלקיים:
מדובר פה בהכנסות מפרצלציה וזה מיועד לאותה מטרה.
לליב ברעם-אלקיים:
הסעיף השלישי - 3,400,000 ש"ח.
לליב ברעם-אלקיים:
מדובר בבניה כפרית, תוכנית שנקראת "פיתוח מראש", שבה לגבי כל אתר נעשה הסכם מיוחד שהפיתוח באותו אתר ממומן מהכנסות הדיירים ומסיבסוד בהתאם לתהליך שקבעה הממשלה.
לליב ברעם-אלקיים:
אם זה באיזור עדיפות לאומית א' מקבלים סיבסוד.
לליב ברעם-אלקיים:
פה יש תקצוב של ההכנסות ולמעשה מדובר בתוכנית שההכנסות כבר נכנסו.
לליב ברעם-אלקיים:
בפניה הזאת מדובר באלון שבות ויש עוד יישובים שמפורטים בפניה אחרת.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה מס' 211 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה מס' 216.
הילה אייל:
מדובר בפניה במסגרת התקציב השוטף של מע"צ.
הילה אייל:
בפניה יש שני מרכיבים ראשיים: שינויים פנימיים בתוך התקציב הארגוני של מע"צ, בעיקר בהוצאות שכר, וזאת בהתאם לתחזית הוצאות השכר הצפויה עד סוף שנת התקציב הנוכחית.
הילה אייל:
המרכיב השני של הפניה הוא הגדלת הוצאה מותנית הכנסה בסך 1,000,000 שקל, במסגרת השתתפות של מינהל מקרקעי ישראל בהעברת מע"צ במחוז ירושלים ובאר-שבע לבניינים חדשים.
יעקב ליצמן:
האם יש חריגה בשכר?
הילה אייל:
זה בהתאם לתחזית הוצאות השכר.
משה גפני:
האם נציג מע"צ נמצא בישיבה?
איוור קרשנר:
בדרך כלל אנחנו לא מזמינים את נציגי המשרדים הנוגעים לפניה.
אלי גולדשמידט:
כשדנו בנוהל עבודה רגיל של הוועדה התלבטנו אם להזמין לכל ישיבה את כל הרפרנטים הרלוונטים, כי אז יהיה פה מצעד של הרבה מאוד אנשים.
אלי גולדשמידט:
אם יש חבר כנסת שירצה לדעת דברים קונקרטיים, אפשר לעכב את אישור הפניה ולהזמין את הנציג הרלוונטי.
משה גפני:
אין לי שאלות לגבי הנושא הספציפי הזה, אבל חשבתי שבהזדמנות הזאת אני אוכל לשאול את נציג מע"צ כמה שאלות שיש לי בנושאים אחרים.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה 216 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה 217 - אנחנו לא דנים בבקשה, כי הרפרנט לא נוכח.
אלי גולדשמידט:
פניות 218/9 - הרפרנט לא נוכח.
אלי גולדשמידט:
פניות 220/1 - הרפרנט אינו נוכח.
אלי גולדשמידט:
הרפנטים אינם נוכחים, כי לא יכלו להמתין עד תום הדיון הארוך שהיה בענין הפניה התקציבית בענין הסיוע ליצואני הפרחים.
אלי גולדשמידט:
פניה מס' 223.
הילה אייל:
הפניה היא במסגרת תקציב הפיתוח של משרד התחבורה ונועדה לבצע שינויים בתוכניות הפיתוח של המשרד גם בהוצאה וגם בהרשאה להתחייב בהתאם לתוכנית העבודה של משרד התחבורה.
אלי גולדשמידט:
מדוע הפיצול בין שתי הבקשות?
הילה אייל:
תקציב פיתוח משרד התחבורה, בהיקף של 700 מיליון שקל בלמעלה מ- 60 פרוייקטים, יוצר מצב שמגיעים אליכם עם פניות תקציביות יותר מפעם בשנה.
הילה אייל:
הפניה הקודמת המתינה לאישורכם חודשיים, מכיוון שלא היתה ועדת כספים, כלומר, היא הוגשה לוועדה לפני למעלה מארבעה חודשים.
יוסף יצחק פריצקי:
האם יש אפשרות שבפניה שמובאת לאישורינו נקבל מידע אם פניה כזו או דומה לה הוגשה לנו כבר?
יוסף יצחק פריצקי:
תיאורטית אפשר לבוא אלינו כל שבועיים ולדחוף בקשה כזאת או אחרת ואף פעם לא נראה למעשה את התמונה הכוללת.
שלום שמחון:
אתה צריך לקחת בחשבון שכאשר הרפרנט מגיע אלינו, זה כבר אחרי שהוא הוציא למשרדים את "הנשמה".
יוסף יצחק פריצקי:
אני מתכוון שנקבל מידע בפניות לגבי סעיפי תקציב שכבר היו לגביהן בקשות קודמות.
יוסף יצחק פריצקי:
כלומר שנדע שביום מסויים אישרנו כך או אחרת.
אלי גולדשמידט:
יש פה תהליך מעניין.
אלי גולדשמידט:
כשאנחנו מאשרים את תקציב משרד מסויים, אם נצטרך להגיע לכל פרט בו, אנחנו נתעסק עם אותו משרד ארבעה חודשים ולא נעשה שום דבר.
אלי גולדשמידט:
מה שמובא בפנינו זה השוליים שבשוליים.
יעקב ליצמן:
אנחנו יכולים לדרוש שבמסגרת כל השינויים של המשרדים נקבל מידע מה היו השינויים שנתבקשנו לאשר במשרד מסוים ומה אישרנו.
אלי גולדשמידט:
על פי בקשת חברי הוועדה אנחנו נפנה אל הממונה על התקציבים, מר מלגרום, ונבקש ממנו שהחל מהתקציב החדש כל משרד ידווח לנו רבעונית לאיזה יעודים נעשו שינויים בתקציב.
מאיר פרוש:
הממונה על התקציבים יכול להוסיף בשולי הפניה אילו העברות בוצעו ובאיזה תאריכים.
יוסף יצחק פריצקי:
זה כדי למנוע מצב בו משרד האוצר יפנה אלינו מספר פניות בסכומים קטנים במקום פניה אחת בסכום גדול, דבר שיקפיץ את חברי הוועדה.
אנה שניידר:
או שיכתבו דברי הסבר יותר מפורטים.
סמדר אלחנני:
יש מה שנקרא "תקציב תוכנית מקורית" ועל שינויים של 15% צריך לבקש את אישור ועדת הכספים.
סמדר אלחנני:
את התוכנית המקורית לא ניתן לראות בפניה, אלא רק את התקציב על שינוייו.
סמדר אלחנני:
למעשה מתבקש שיוסיפו עוד טור לגבי התוכנית המקורית, התוכנית על שינויה ואז לכתוב את הבקשה.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש מכם לתאם עם ראש אגף תקציבים לגבי הדרך בה נקבל דברי הסבר בתחתית כל בקשה ובקשה.
אלי גולדשמידט:
זה אומר שדברי ההסבר יהיו מפורטים יותר ושיצוינו ההעברות שנעשו עד לאותה פניה.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש שהתהליך הזה יהיה מתקציב 2000.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה מס' 223 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה 224 לגבי מינהל מקרקעי ישראל.
לליב ברעם-אלקיים:
הפניה מדברת על הקצאת 2 מיליון שקלים למיחשוב.
לליב ברעם-אלקיים:
סכום זה מחולק לשניים: 1.5 מיליון שקל שמיועדים לתשתית המחשבים, כי המחשבים במינהל מקרקעי ישראל עדיין לא מחשבי פי.סי.
לליב ברעם-אלקיים:
; 420,000 שקל מיועדים להיערכות של המשרד לשנת 2000.
לליב ברעם-אלקיים:
רוב המחשבים במשרד מוכנים, אבל יש חלק קטן שלא מוכן והסכום הזה מיועד לכך שעד חודש אוקטובר ישלימו שם את ההיערכות לשנת 2000.
יעקב ליצמן:
מה עם באג 2000?
לליב ברעם-אלקיים:
הסכום הזה מיועד לזה ולפי התחזית שלהם באוקטובר הם ישלימו את ההיערכות לשנת 2000.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה 224 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה 225.
לליב ברעם-אלקיים:
הפניה היא לגבי שינוי בתקציב האשראי.
לליב ברעם-אלקיים:
ההעברה היא מאשראי לעולים לחדשים לאשראי לעולי אתיופיה.
לליב ברעם-אלקיים:
ההעברה הזאת נדרשת כי חל גידול במספר המממשים את זכאותם למשכנתאות בקרב עולי אתיופיה.
לליב ברעם-אלקיים:
ב- 97'- 98' מספר המממשים היה כ- 500 ואילו השנה מספרם הגיע לכ- 800.
לליב ברעם-אלקיים:
הגידול הזה נובע מגל העליה מאתיופיה שהיה בסוף 97' ותחילת 98' והיום הליכי הקליטה יותר זריזים ומביאים את העולים למימוש זכאותם.
אלי גולדשמידט:
פניה 226.
לליב ברעם-אלקיים:
זו פניה שבאה לתקצב הכנסות ביישובים בבניה הכפרית.
יעקב ליצמן:
מדוע יש שתי פניות נפרדות בנושא הזה?
לליב ברעם-אלקיים:
הפניה הקודמת היא פניה ישנה וחיכתה לאישורכם עוד לפני שוועדה זו התחילה לעבוד.
לליב ברעם-אלקיים:
פניה זו היא לגבי הישובים: תל-ציון, עלי-זהב, אבני-חפץ, מעלה-מכמש ומצפה יריחו.
לליב ברעם-אלקיים:
אלה תוכניות שהתחילו בתקציב 98', ההשקעות נעשו ברובן וזה מיועד לממן התחייבויות.
אלי גולדשמידט:
מהם הקריטריונים להקצאה בבניה הכפרית מול כל היישובים הכפריים במדינת ישראל?
לליב ברעם-אלקיים:
צריך להפריד בין התקציב לבין התקציב שמיועד למה שאנחנו עוסקים בו כרגע, שהם המשקים הסגורים.
לליב ברעם-אלקיים:
לגבי הקריטריונים לגבי כלל התקציב, אני מציעה שתזמינו את נציג משרד השיכון.
לליב ברעם-אלקיים:
לגבי המשקים הסגורים, שבהם מול כל הוצאה יש הכנסה, המשרד מציע יישובים שבהם הוא משוכנע שהוא יכול לשווק ולהשיג את ההכנסות, כי אם לא יהיו הכנסות, המשרד יצטרך לתת את זה על חשבון התקציב הרגיל שלו.
אלי גולדשמידט:
האם הנחת היסוד היא שיישובים אחרים שלא מופיעים ברשימה הזאת אין לגביהם תחזית של הכנסות?
אלי גולדשמידט:
אני שואל את השאלה הזאת, כי כאשר יש צבע אחד ליישובים, זה מעורר שאלות.
מאיר פרוש:
זה לא כך.
מאיר פרוש:
עד השלוש השנים האחרונות, זה עבד בגדול בעיקר בבניה העירונית.
מאיר פרוש:
כאשר הממשלה הקודמת רצתה לפעול גם ביהודה ושומרון, אותה שיטה הונהגה ביהודה ושומרון במקומות שהיתה תחושה שיקנו שם דירות.
מאיר פרוש:
באותם מקומות הממשלה השקיעה וברגע שיש רוכש, אז הרוכש מחזיר את הכסף למדינה.
אלי גולדשמידט:
מדוע מצאתם שבעלי-זהב יש אפשרות שירכשו דירות ואילו במושב מזור - -
מאיר פרוש:
במושב מזור יודעים על 15 אנשים חדשים שרוצים להצטרף ובעלי-זהב יש כנראה מאסה יותר גדולה.
לליב ברעם-אלקיים:
מדובר בשכונות של 200 יחידות דיור ומעלה.
יוסף יצחק פריצקי:
המשמעות של זה היא הרחבת התנחלויות.
אלי גולדשמידט:
האם זה לא נוגע בכלל לתקציב החטיבה להתיישבות?
לליב ברעם-אלקיים:
לא.
לליב ברעם-אלקיים:
מדובר פה בתשתיות שעלותן נגבית מהדיירים.
לליב ברעם-אלקיים:
בפניה הזאת יש רק התיקצוב של ההכנסות על מנת לממן את ההתחייבויות שנעשו ב- 1998 ויש למעשה עוד הכנסות שצריכות להיכנס השנה וזה הפניה הזאת.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה 226 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה 227 לא אושרה משום שהרפרנט אינו נוכח.
אלי גולדשמידט:
מכירת יתרת אחזקות המדינה בחברת כי"ל בע."מ (2.2%)
אלי גולדשמידט:
מונחת בפנינו בקשה לאשר מכירת יתרת אחזקות המדינה בחברת כימיקלים לישראל בע"מ (כי"ל), אישור לפי סעיף 59ב(ח) לחוק החברות הממשלתיות התשל"ה - 1975, להלן "החוק".
אלי גולדשמידט:
כיוון שזאת הפעם הראשונה שהוועדה הזאת נדרשת לנושא של הפרטה, אני מבקש לקבל רקע משפטי, מה הסמכויות או החובות שלנו כוועדה.
אנה שניידר:
לפי סעיף 59ב(ח) לחוק החברות הממשלתיות, דרכי הפרטה טעונות אישור של ועדת הכספים.
אנה שניידר:
לפי החוק, כפי שהוא היום, נאמר שהאישור הזה מהווה גם אישור של הוועדה למכירת הנכס לפי חוק נכסי המדינה.
אנה שניידר:
יש על זה הצעת חוק שרוצים שהוועדה תיתן שני אישורים לשני פרקי זמן, אבל כרגע אנחנו נמצאים במצב שהוועדה נדרשת לאשר בשלב הראשון את מה שמבוקש כאן.
אלי גולדשמידט:
מה זה אישור דרכי הפרטה?
אלי גולדשמידט:
האם מה שנדרש מאתנו זה רק לאשר אם זה במסגרת מכירה לציבור או רק לאשר אם זה במסגרת הנפקה לבעל שליטה או מכירה לעובדים?
סמדר אלחנני:
כשהביאו את הבקשה הזאת בפעם הקודמת, ועדת הכספים אמרה: לא ניתן לכם לעשות את זה במכירה פרטית, אלא רק בשתי הדרכים האחרות.
דורון כהן:
זה כתוב בפניה שלנו.
סמדר אלחנני:
בסעיף מילוט, הוועדה קבעה שאם הם יחליטו שבכל אופן אין דרך אחרת, אלא במכירה פרטית, הוועדה מאפשרת להם לבוא אליה עוד פעם.
אנה שניידר:
סעיף 59ב(ח) אומר: תיקבע בהחלטת ההפרטה שדרך ההפרטה תכלול מכירת מניות החברה כאמור בסעיף קטן א(1) - סעיף קטן (א) אומר מהי החלטת הפרטה ובסעיף א(1) כתוב לגבי מכירת מניות החברה על פי תשקיף או בדרך אחרת שתיקבע ועדת השרים - שקובעת את ההפרטה - תהיה דרך ההפרטה טעונה אישורה של הוועדה, דהיינו, ועדת הכספים.
אנה שניידר:
במכירת מניות על פי תשקיף יינתן האישור לפני מועד פרסום התשקיף ובמכירת מניות אחרת לפני המועד להגשת הצעות לרכישת המניות.
אנה שניידר:
בסעיף קטן (ט) כתוב: אישור הוועדה כאמור בסעיף קטן (ח) יהווה גם אישור לפי סעיף 5 לחוק נכסי המדינה.
דורון כהן:
כימיקלים לישראל היא חברה שנמצאת בתהליך הפרטה כבר משנת 1992.
דורון כהן:
בוצעו בהתחלה הקצאות לציבור, בפברואר 1995 נמכרה השליטה לחברה לישראל, שהיתה אז בשליטת קבוצת אייזנברג, במרץ 1997 הממשלה מכרה כ- 17% באמצעות מימוש זכות קדימה לחברה לישראל.