GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שר האוצר אברהם  שוחט:
חלק מהאנשים הם אנשים שאני מיניתי, חלק מהאנשים הכרתי כאשר הם היו בתפקידים פחות אחראים באוצר, וחלק מהם הכרתי בגלל הקשר שלי עם ועדת הכספים.
שר האוצר אברהם  שוחט:
מספר שינויים יהיו באוצר: בנצי פורש, ובמקומו ימונה על ידי הממשלה ביום ראשון פרופסור אבי בן- בסט.
שר האוצר אברהם  שוחט:
ישנה איזו שהיא בעיה טכנית, אבל אני מודיע פה שיוני קפלן ימונה לנציב מס הכנסה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
כרגע הוא במילוי מקום.
שר האוצר אברהם  שוחט:
יובל רחלבסקי יקבל מינוי קבוע של הממונה על השכר.
שר האוצר אברהם  שוחט:
האנשים באוצר אלה אנשים שעושים את עבודתם באמונה שלמה.
שר האוצר אברהם  שוחט:
אני מקווה שהדרג הפוליטי והממשלה ידעו למצוא את האיזון ברמה המקצועית המלאה.
אבשלום וילן:
הזכרת בדברי הפתיחה שלך שמספר מקבלי שכר המינימום לפי נתוני ההסתדרות הוא 185 אלף ולפי הנתונים של התאחדות התעשיינים הוא 220 אלף.
אבשלום וילן:
לא התייחסת לשאלה אם ישנם בארץ, בשוליים, מפעלים או מעסיקים שמשלמים פחות משכר מינימום.
אבשלום וילן:
ואם אכן התופעה קיימת, האם משרד העבודה והרווחה שולח פקחים לנקוט באמצעים, ומה הם השוליים של התחתית של התחתית?
ויצמן שירי:
אתה זקוק להצלחה רבה, ואנחנו כולנו מאחלים לך ולנו הצלחה.
ויצמן שירי:
זה לא סוד שהמשק נמצא במיתון הארוך ביותר, והיציאה, אני מקווה, תהיה במהרה.
ויצמן שירי:
רציתי להתמקד דווקא בנושא של הריבית הלא ראלית שישנה במשק.
ויצמן שירי:
האבסורד הוא שלמעשה חלק גדול מהבנקים סופגים את הריבית ממעסיקים למיניהם.
ויצמן שירי:
זו למעשה הוצאה מוכרת.
ויצמן שירי:
כאשר אתה מגדיל את המימון ואת עלות המימון של הפעלת עסק כזה או אחר, אתה לא מקבל את המיסים.
ויצמן שירי:
אין לי צל של ספק שב3- השנים האחרונות המדינה הפסידה עשרות מיליארדי שקלים כתוצאה מאי תשלום מיסים.
ויצמן שירי:
היו"ר אלי גולדשמידט דיבר על כך ששכר המינימום עודכן בשנתיים האחרונות ב2.5%, כאשר אנחנו יודעים שכל משק פרטי משלם את הריביות הגדולות שהן לא מוכרות כהוצאה.
ויצמן שירי:
אם אתה מסתכל על הריבית היום, שהיא סביב ה12%- לשנה, ואתה מדבר על עידכון של 2.5% בשנתיים, הריבית שאותם מקבלי שכר מינימום שילמו בשנתיים האחרונות היא 20%.
ויצמן שירי:
כך למעשה השכר שלהם נשחק.
ויצמן שירי:
הדבר הזה למעשה מטיל על כתפיים של חלק גדול מהציבור, בעיקר אלה שאנחנו מדברים בשבילם, הזוגות הצעירים, דבר שבכלל לא יכול להיות ראלי.
ויצמן שירי:
כאשר מדברים על השנים 1972,1973,1974 שבהן האינפלציה במדינת ישראל היתה בממוצע 40% ושהמשכנתאות היו צמודות ב100%-, איזה מסר יש עם הדבר הזה?
ויצמן שירי:
זה דבר שלא יכול לגרום לפיתוח, זה דבר שיכול לגרום לנסיגה, זה דבר שכמו שאתה אמרת: התל"ג של מדינת ישראל יעצר כתוצאה מהמיתון.
ויצמן שירי:
הוא נעצר בשנתיים האחרונות בצורה בלתי רגילה, כי גם אם יש עליה בשני אחוז בתוצר הלאומי של מדינת ישראל, בריבוי הטבעי וקליטת העולים, אז אנחנו בנסיגה, וכל אחוז זה מיליארד דולר.
ויצמן שירי:
האמריקנים אישרו לנו 1.2 מיליארד דולר.
ויצמן שירי:
מתוך כל הדבר הזה נקבל 600 מיליון דולר, שזה PEANUTS לעומת הריביות שהמדינה למעשה מכירה בהם כהוצאה מוכרת.
ויצמן שירי:
אני לא מצליח לרדת לסוף דעתו של הנגיד.
ויצמן שירי:
דיברת על מסרים שאתה חושב שצריך לסיים אותם ולממש אותם, אבל אני ציפיתי לשמוע בנושא של שינוי מפת חוק עידוד השקעות הון.
ויצמן שירי:
מה המשמעות של הדבר מבחינת האיזורים הפריפריאלים הרחוקים: הנגב, הגליל?
ויצמן שירי:
זה לא סוד ואין שום סיבה שבעולם שמפעל היי-טק שמוקם בדימונה ומסגריה שמוקמת באיזור אחר במדינת ישראל או אפילו מפעל לייצור כיסאות פלסטיק יקבלו את אותו מענק של חוק עידוד השקעות הון.
ויצמן שירי:
איזה מסר יש עם הדבר הזה?
ויצמן שירי:
מי שהולך ומשקיע בתחום המחקר והפיתוח - ובעיקר עם עתיד ורוד יותר בנושא של ההיי-טק - אין שום סיבה בעולם שיקבל את אותם מענקים ממדינת ישראל שחוק עידוד השקעות הון נגזר מהם.
ויצמן שירי:
שלא לדבר על זה שאין שום סיבה בעולם ש20- דקות מכפר-סבא יקבלו את אותם מענקים כמו האיזורים המרוחקים: מצפה רמון, באר-שבע, דימונה וקרית שמונה בצפון.
ויצמן שירי:
זה יוצר מצב שזה משפיע על תחום הנדל"ן.
ויצמן שירי:
יושב פה סגן שר השיכון לשעבר והוא יודע שאם המשכנתאות מצד אחד היו מעודכנות, ומצד שני היו דואגים שבאיזור הפריפרייה המרוחקת היו מאשרים לזוגות צעירים משכנתא בגובה הראלי של מה שמאשרים במקומות שהיו קרובים יותר לשולחן הזה בעבר, שוק הנדל"ן היה גם נראה אחרת.
ויצמן שירי:
אנחנו יודעים שכל שנה יש רזרבה כספית מתקציב המדינה של מיליארדים כתוצאה מזה שאנשים לא ניצלו את המשכנתא שלהם.
ויצמן שירי:
אני ממך הייתי מצפה להתמקד בעיקר בנושא של חוק עידוד השקעות הון.
ויצמן שירי:
האבטלה היא לא מעשה גורל, האבטלה היא לא סתם באיזורים הפריפריאלים הרחוקים, כי האבטלה הזו נגרמה כתוצאה מזה שלא הוקם שום מפעל ב3- שנים האלה.
ויצמן שירי:
אתה לא יודע עם מה להתחיל: הריבית הגבוהה מצד אחד, או הורדת המענקים בחוק עידוד השקעות הון ב3- השנים האחרונות מצד שני.
שלום שמחון:
אני רוצה לנצל את ההזדמנות בישיבה הראשונה כדי לברך את אברהם (בייגה) שוחט כשר האוצר.
שלום שמחון:
אני חושב שזה אחד המינויים הכי טובים שהיו לראש הממשלה הנבחר.
שלום שמחון:
אני חושב שזה מראה על מגמה של צמיחת המשק ועל הובלת המשק לפסים חדשים.
שלום שמחון:
אני רוצה לברך את היו"ר אלי גולדשמידט.
שלום שמחון:
אני חושב שעבודת התיאום שצריכה להיות ביניכם צריכה להיות חשובה מאוד, כי בסופו של דבר על השיתוף פעולה הזה יכולים לעלות או ליפול הרבה מאוד דברים.
שלום שמחון:
יחד עם זאת, הייתי בהחלט מקבל את שני הצ'דיקים שהזכיר פה יו"ר ועדת הכספים.
שלום שמחון:
אני מציע שבחלוקת העבודה, בייגה, כדאי שתלמד את המבנה הנוכחי של ועדת הכספים.
שלום שמחון:
בחלוקת הצ'דקים, הצ'דיק שלך הוא צ'דיק הצמיחה.
שלום שמחון:
כמו שאני מסתכל על החברים שנמצאים בוועדת הכספים, הצ'דיק שלנו יהיה הצדק החברתי.
שלום שמחון:
בהחלט יש פה עניין של ישובי הפריפרייה, תוך השתלבות עם המחוייבויות שראש הממשלה נתן לפני שהוא נבחר לכנסת.
שלום שמחון:
אין ספק שהנקודה המרכזית שהוא הציג לפני יומיים, לפני שלושה ולפני 15 חודש היא בהחלט מחייבת את האוכלוסייה, שאמורה לעבור תהליכים גדולים של שינויים אם אכן תהליכי השלום יגיעו לאן שהם צריכים להגיע - אני מדבר על ישובי קו העימות, אני מדבר על ישובי רמת הגולן ואני מדבר גם על היישובים ביהודה ושומרון.
שלום שמחון:
אין ספק שמדובר פה על העמקת המעורבות של הממשלה באיזורים האלה, על מנת שהם יהיו לא פחות טובים מהאיזורים שממילא גלגלי הכלכלה מניעים אותם לבד.
שלום שמחון:
אני מדבר על המורכבות גם כאדם שצמח משם.
שלום שמחון:
הייתי מאוד מבקש שדעתך תנתן ברגישות הרבה יותר גדולה למקומות האלה.
שלום שמחון:
מעבר לעניין הזה אני לא יכול לא להזכיר את הנושאים שקשורים למגזר שאותו אני מייצג.
שלום שמחון:
הנושא המרכזי הוא משק המים הלאומי.
שלום שמחון:
נדמה לי שזאת אחת הנקודות הכי חשובות בתקופה הקרובה.
שלום שמחון:
שר האוצר צריך לתת עליו את דעתו, כי הוא סכנה קיומית לאוכלוסייה במדינת ישראל.
שלום שמחון:
אני חושב שהתעקשות של פקידי משרדך שלא לייצב נכון את החלטת הממשלה הקודמת בנושא המים, היא לא החלטה נכונה.
שלום שמחון:
יש איבוד גדול מאוד של מים כתוצאה מהעובדה שההחלטה לא נותנת מענה נכון לאוכלוסייה במגזר החקלאי, ולכן גם אין צימצום כפי שהיה צריך להיות במקורות המים של המדינה.
שלום שמחון:
אני חושב שאתה חייב לתת את דעתך במהירות על העניין הזה.
שלום שמחון:
על הנזק, כפי שנגרם ממש בימים אלה, אנחנו נשלם לדורות.
שלום שמחון:
זאת אחת ההחלטות הראשונות שאני הייתי מצפה שתיקח אותם בחשבון, כי היא לא נוגעת רק לחקלאים.
שלום שמחון:
ההחלטה צריכה להיות משונה כך שהיא בהחלט תתן תשובה לאפשרות שהחקלאים יקצצו במכסות המים שלהם, ושלא נתקע בעוד חודש באספקת מים לאוכלוסייה המקומית.
שלום שמחון:
צריך להתייחס למשק המים ברמה כזאת שצריך לתת תשובה ארוכת טווח למה שהינו רוצים שיקרה פה כאשר יהיו בין הים ובין הירדן 10 מיליון נפש והם יצטרכו להשתמש כמעט בכל המים שאנחנו מגדירים אותם כמים שפירים.
מוחמד ברכה:
אני מאחל לשר האוצר הצלחה בתפקיד.
מוחמד ברכה:
ככל שהצ'דיק השני של היו"ר יהיה מודגש יותר, אני חושב שבוועדה הזאת תקבל יותר תמיכה.
מוחמד ברכה:
במידה ותרחק מהנושא של הצדק החברתי, אני אומר לך בידידות שהוועדה לא תעמוד לצידך.
מוחמד ברכה:
אני רוצה לאחל הצלחה גם ליו"ר הוועדה.
מוחמד ברכה:
הוועדה הזאת ממלאת תפקיד מאוד חשוב גם כוועדה, גם כגוף מבקר, אבל להבדיל משאר ועדות הכנסת היא משמשת גם כגוף אופרטיבי שלהחלטות שלה יש השלכות משמעותיות ומעשיות על כל מיני דברים במשק.
מוחמד ברכה:
אני מאוד מקווה, ואני אכן מאמין שיהיה כך, שיו"ר הוועדה לא יתן שהוועדה תהפוך לחותמת גומי לאוצר, אלא תהיה קשובה יותר לציבור הרחב ולא רק לשיקולים כלכליים או נומינאליים אחרים, אלא לשיקולים של רווחה וצמיחה.
מוחמד ברכה:
אם ניקח את הדברים ששמענו בפתיחה מהיו"ר, את הנושא של אחוז האנשים המועסקים שמקבלים שכר מינימום שנע בין 13% ל20% , את ההאמצע שמקבלים 16%,17% , את המובטלים שהם כ10% ואת אלה שלא רשומים ברשימת האבטלה, אנחנו נגיע לדברים מבהילים ומדהימים של קרוב לשליש מכוח העבודה במשק שמקבל שכר מינימום ומטה.
מוחמד ברכה:
אני חושב שזו הבעיה העיקרית שצריך להתמודד איתה.
מוחמד ברכה:
אם הכלכלה תהיה משועבדת לשיקולים של חישובים כלכליים ולא תשרת את האזרח, אני חושב שהעם לא זקוק לכלכלה כזו.
מוחמד ברכה:
הכלכלה צריכה לשרת את האזרח ואת האנטרסים של כלל האזרחים, ולא להפוך את האזרח לעבד במערכת של שיקולים מספריים או אחרים עם כל מיני נתונים סטטיסטיים.
מוחמד ברכה:
בנושא הזה אני חושב שיש מקום להתמודד דווקא עם הסוגייה הזאת של אבטלה ושל שכר מינימום.
מוחמד ברכה:
גם שכר המינימום המגוחך הזה של 2800 שקל, שהוא פחות ממחצית השכר הממוצע, הוא דבר שלא מתקבל על הדעת.
מוחמד ברכה:
יש לשקול העלאת שכר מינימום.
מוחמד ברכה:
תמיד שואלים באוצר מאיפה יבוא הכסף.
מוחמד ברכה:
אני חושב שצריכה להיות מערכת שיקולים אחרת, מערכת של סדר עדיפויות אחרות.
מוחמד ברכה:
אני באמת מציע לשר האוצר שלא תיפול רוחו הפעם ושילך על מיסוי הבורסה.
מוחמד ברכה:
אי אפשר לקבל מצב שבו אדם שמתפרנס בזיעת אפו משלם מס ראלי, ואילו רווחים סופרלטיביים הם מחוץ לתחום.
מוחמד ברכה:
זה דבר שלא מתקבל על הדעת.
מוחמד ברכה:
אני חושב שיש מקום למיסוי ראלי יותר על העשירוןן העליון.
מוחמד ברכה:
לא יתכן שאדם שעובד ישלם אחוז גבוה של מס מסך כל השכר שלו, ואותו אחוז או פחות מזה משלמים אלה שמקבלים יותר.
מוחמד ברכה:
אני חושב שיש כל מיני הליכים שאפשר ללכת על פיהם, למשל הנושא של הצמיחה.
מוחמד ברכה:
זהו תחום של לקחת מתחום זה ולשים בתחום אחר.
מוחמד ברכה:
הדבר הזה צריך להיות כרוך גם כן בנושא של מדיניות, בנושא של יציבות חברתית, בנושא של שלום.
מוחמד ברכה:
אין צמיחה בלי שלום.
מוחמד ברכה:
אפשר לדבר עד סוף הקדנציה על צמיחה כלכלית, ושמענו את הממשלה הקודמת שדיברה יום ולילה על צמיחה כלכלית, אבל המצב הוא של חוסר יציבות, מצב של אי שלום.
מוחמד ברכה:
לכן אין מה לדבר על צמיחה.
מוחמד ברכה:
הדברים האלה הם מערכת של כלים שלובים.
מוחמד ברכה:
בנושא של הצדק החברתי יש לשים לב ולהשקיע משאבים בישובים שזקוקים לתמיכה - אני מדבר על ישובי הפיתוח, על הישובים הערבים.
מוחמד ברכה:
בכל דבר האזרח הערבי מקבל פחות ומצבו יותר רע.
מוחמד ברכה:
הנתונים האחרונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על המצב הסוציו-אקונומי ברחוב הערבי ובכלל, זה דבר נורא.
מוחמד ברכה:
אני לא מבין איך לא קמה צעקה בנידון.
מוחמד ברכה:
זה לא תפקידם של חברי הכנסת הערביים, אלא זאת תפקידה של הכנסת ככנסת.
מוחמד ברכה:
זה תפקידה של הממשלה הזאת שקיבלה תמיכה בכל מגזרי האוכלוסייה.
מוחמד ברכה:
אני תוהה על השתיקה בעניין הזה.
מוחמד ברכה:
חברי וייצמן דיבר על מפעלים שנסגרו, ואני מדבר על מפעלים שעוד לא נפתחו.
מוחמד ברכה:
רק בשבוע שעבר התפרסמו נתונים על תאונות דרכים.
מוחמד ברכה:
אני חושב שחלק מריבוי התאונות ברחוב הערבי זה בגלל שהאנשים ברחוב הערבי נאלצים לעבוד מחוץ ליישובים שלהם.
מוחמד ברכה:
יש כל מיני דברים שמשתלבים אחד בתוך השני.
מוחמד ברכה:
אני חושב שיש מקום ששר האוצר יכריז על אמנה חברתית ועל סדר עדיפויות חברתי חדש בכל מה שקשור בהשקעות, במיסוי.
מוחמד ברכה:
אני מאוד מצפה ש4- השנים שבהן מר שוחט יהיה שר האוצר יניבו יותר פירות ממה שהניבו השנים 1992-1996.
מוחמד ברכה:
בשנים הללו היו כל מיני דברים חיוביים, אבל לא היה טיפול בשורשי הבעיות, אם זה האבטלה, אם זה התשתיות, אם זה מערכת המיסים, אם זה מערכת ההשקעות, אם זה תיעוש וכו' וכו'.
יוסף יצחק פריצקי:
אני מאחל לך הצלחה ועבודה פורייה איתנו.
יוסף יצחק פריצקי:
אני לא שמעתי ממך דבר וחצי דבר על הורדת נטל המס.
יוסף יצחק פריצקי:
כאשר אני מדבר על הורדת נטל המס אני מתכוון בשני תחומים.
יוסף יצחק פריצקי:
אני חושב שמדינת ישראל היא המדינה היחידה בעולם המערבי שאדם שמקבל כ3200- דולר משלם 50% מס.
יוסף יצחק פריצקי:
זה שיעור מס בלתי הגיוני.
יוסף יצחק פריצקי:
אינני יודע עוד כמה מדינות משלמות.
יוסף יצחק פריצקי:
אני מבין שאדם שמקבל 10000 דולר לחודש משלם 50% מס, אבל אדם שמרוויח ברוטו כ3200- דולר ומשלם 50% מס זה דבר שהוא לא הגיוני.
יוסף יצחק פריצקי:
אם רוצים לדבר על פיתוח המשק, על יציאה מהמיתון - וכפי שאתה, אדוני השר, אמרת בצדק: המגזר העסקי הביא את זה - אתה מוכרח להוריד ממנו את נטל המס.
יוסף יצחק פריצקי:
הפן השני של הורדת נטל המס, אדוני השר, זו הכרה יותר גדולה בהוצאות.
יוסף יצחק פריצקי:
יש לנו היום מצב שבו יש לנו מצד אחד נטל מס מאוד גבוה, ומצד שני הוצאות שהן מוכרות לעולם המערבי ליחיד, כמו משכנתא.
יוסף יצחק פריצקי:
בכל מקום מותר למשפחה לנכות ממס את הוצאת הריבית שלה למשכנתא.
יוסף יצחק פריצקי:
יש לנו הוצאות שאנחנו לא יכולים לנכותן כאן.
יוסף יצחק פריצקי:
הדבר הזה משתק מגזר עסקי.
יוסף יצחק פריצקי:
יש אי התאמה - שאני מקווה שאתה תביא אותה סוף סוף לתיאום - בין הוצאה הונית והוצאת פירות.
יוסף יצחק פריצקי:
אם בעל עסק צריך ללכת לבנק, לקחת הלוואה ולהשקיע בהון, והניכוי שלו להון הוא פחת - אני לא מדבר על מחשבים שהפחת הוא ראלי - מוכרחים לתאם בין ההוצאה ההונית להוצאת הפירות כך שיהיה משתלם לבעל מפעל או לבעל עסק ללכת ולהשקיע בהון.
יוסף יצחק פריצקי:
היום לא משתלם להשקיע בהון, כי מצד אחד הריבית היא רצחנית, ומצד שני ההוצאה נפרסת על פני שנים.
יוסף יצחק פריצקי:
מגזר עסקי לא יכול לעבוד בצורה כזאת.
יוסף יצחק פריצקי:
אני מבקש, אדוני השר, לקחת את זה לתשומת ליבך, ולהביא לוועדה שינויים בחלוקת נטל המס.
אברהם פרוש:
כמו חברי גם אני מצטרף לברכות לשר האוצר.
אברהם פרוש:
אני חושב שמחר ימלאו שבועיים ימים לכינונה של הממשלה הנוכחית, ובייגה יהיה השר הראשון שאני יכול לברך אותו על אמירה.
אברהם פרוש:
אם סדר העדיפויות יהיה בחינוך, אז דאגתו תהיה לילד בממלכתי, בממלכתי-דתי או בחרדי, אם צריך.
אברהם פרוש:
הוא מנה את כל מגמות החינוך, ואני חושב שצריך לברך אותו על כך, כי לא שומעים היום אמירות כאלו.
אברהם פרוש:
יש לנו מספיק כאב לב עם שרים שאומרים כל מיני אמירות בשבועיים האחרונים.
אברהם פרוש:
אנחנו כבר סובלים כמה שנים שכאשר באים לדיון לפני תקציב מתחילים דיונים עם הסיעות הקואליציוניות, עם הסיעות הערביות ועם אלה שצריכים לתמוך בתקציב, ואז, אחרי שיש כבר קריאה ראשונה או לקראת קריאה שנייה ושלישית, מתדיינים אם הסיעה הזאת תקבל ככה או אחרת.
אברהם פרוש:
כל הדברים האלה לא מביאים הרבה כבוד לא למקבל ולא לנותן.
אברהם פרוש:
לנו מאוד חשוב שמה שהאוצר חושב שמגיע, שיהיה בספר התקציב.
אברהם פרוש:
למה לנו את ההתבזות הזאת?
אברהם פרוש:
למה לנו את ההתמסחרות הזאת והמקח והממכר?
אברהם פרוש:
דיברת על רפורמה במשק, אבל לא אמרת שאתה רואה חיוניות וחשיבות בהפרטה.
אברהם פרוש:
אם יש דבר שתמכת בו כאופוזיציונר בכנסת הקודמת זה בהפרטה.
אברהם פרוש:
היית אז מוכן לדון בזה מחוץ לסדר היום ומעל לסדר היום.
אברהם פרוש:
אם יש כמה דברים טובים לומר על הממשלה הקודמת, אז אחד מהם זהו תחום ההפרטה שבו היא פעלה.
אברהם פרוש:
ממך לא שמעתי את המילה הזו.
אברהם פרוש:
כאשר השתתפתי בישיבות ממשלה בחצי השנה האחרונה והתבקשנו לקצץ, אמרו לנו פקידי האוצר: אין כסף ואין גם ברזרבה כסף.
אברהם פרוש:
והנה, בשבוע שעבר, כאשר דיברו על הרחבת הממשלה, האוצר הודיע שהכסף יבוא מהרזרבה.
אברהם פרוש:
אם אין רזרבה כמו שאמרו לנו חצי שנה, מאיפה מצאו בשבוע שעבר רזרבה?
אברהם פרוש:
ואם היתה רזרבה, אז למה אמרו לנו חצי שנה שאין?
אברהם פרוש:
אתה מכיר בוודאי את התוכנית של ה16- מיליון שקל לבדואים בצפון, שלזה שותפים כמה משרדי ממשלה.
אברהם פרוש:
נאמר לי שהאוצר חזר בו מההסכמה לגבי הפעלת תוכנית הבדואים.
אברהם פרוש:
האם זה נכון?
אברהם פרוש:
אם זה נכון, למה כאשר מדובר בתוכנית כל כך חשובה משרד האוצר חוזר בו מהתוכנית הזאת?
יעקב ליצמן:
אני רוצה לברך את שר האוצר ואת יו"ר הוועדה.
יעקב ליצמן:
אני מקווה שיהיה שיתוף פעולה פורה בין השניים.
יעקב ליצמן:
שמעתי משר האוצר שיש לו שיחות עם הנגיד בנושא הריבית, אבל לא שמעתי מה בדעתו לעשות עם זה.
יעקב ליצמן:
אני לא מבין למה אין חוק הפחתת ריבית, ולמה יש רק על גירעון, הרי יש איזה שהוא קשר ביניהם?
יעקב ליצמן:
צויין פה הנושא של המשכנתאות שבו הריבית היא קטסטרופאלית.
יעקב ליצמן:
למשל, אדם יכול לשלם משכנתא 15 שנה והיתרה שלו תהיה יותר גבוהה ממה שהיא היתה.
יעקב ליצמן:
נושא הריבית הוא אחד הדברים שלפי דעתי חייב טיפול מיריבי, לא מספיקה הידברות.
יעקב ליצמן:
היתה כבר הידברות בעבר ולא ראינו תוצאות.
יעקב ליצמן:
חושב שזה צריך להיות הדגל של שר האוצר.
יעקב ליצמן:
דובר כאן על שכר מינימום.
יעקב ליצמן:
יש מגזרים, כמו הילדים בחופש, שמנצלים אותם על ידי כך שמשלמים להם פחות משכר מינימום.
יעקב ליצמן:
האם מישהו נותן את דעתו על זה?
יעקב ליצמן:
האם לא כדאי שמשרד האוצר יחשוב לא לנכות את ההוצאות למי שעובר על החוק בניצול של ילדים?
יעקב ליצמן:
אני דיברתי על ילדים שמשלמים להם פחות, אבל אפשר גם לדבר על שעות עבודה מאוחרות.
יעקב ליצמן:
במידה ויש העברות מסעיף לסעיף, עד כמה זה מחייב את שר האוצר אחרי שהוועדה מאשרת?
יעקב ליצמן:
אני שומע לפעמים שגם אם הוועדה מאשרת, פקידי האוצר מתחילים לנהל מו"מ כמה ניתן לעשות בתנאים כאלה או אחרים.
יעקב ליצמן:
אם יש תנאים בהעברה מסעיף לסעיף זה צריך להיות שקוף בתוך הבקשה של האוצר.
יעקב ליצמן:
אם אין דברים כאלה, אז לא יכול להיות שדברים כאלה יהיו תלויים בפקידי האוצר, שיגידו: אם תעשה ככה, אז אנחנו נעשה ככה.
משה גפני:
אני רוצה לברך את יו"ר הוועדה אלי גולדשמידט.
משה גפני:
אני בטוח מהכרותי אותך שתהיה יו"ר מוצלח.
משה גפני:
זאת ההזדמנות שלי לברך את שר האוצר החדש.
משה גפני:
שנינו גדלנו באותו איזור, ואני יודע שלבייגה יש את הרגישות החברתית הראויה.
משה גפני:
כך הוכח כאשר הוא היה שר אוצר קודם, ואני מקווה שזה ילך ויגבר גם הפעם.
משה גפני:
אני 10 שנים חבר כנסת, עם הפסקות קלות לפה ולשם, ובמשך השנים הללו היתה ממשלת אחדות, לאחר מכן ממשלת ליכוד, לאחר מכן ממשלת עבודה, ממשלת ליכוד וממשלת עבודה.
משה גפני:
מדובר על 10 שנים שבהן התחלפו ממשלות בקצב כמעט לא מקובל במדינות המערביות.
משה גפני:
המצב הכלכלי לא יכול להיות מאופיין בממשלה כזאת או אחרת.
משה גפני:
המובטל באופקים שהמקרר שלו ריק בכל השנים הללו, לא מעניין אותו מי שר האוצר, נדמה לי שגם לא מעניין אותו מי ראש הממשלה או מה היה בהסכם וואי, חשוב לו שאין לו במשך כל השנים הללו אוכל לתת לילדים שלו.
משה גפני:
אנחנו כתושבי הנגב לשעבר מכירים את זה היטב.
משה גפני:
אנחנו יודעים שלא השתנה דבר, להוציא דברים סמנטיים שהם חשובים.
משה גפני:
האבטלה בסך הכל לא השתנתה.
משה גפני:
זה לא קורה בגלל שבירוחם גרים אנשים ברמה נמוכה יותר או בגלל שבמעלות יש אנשים שהאי קיו שלהם נמוך יותר מתושבים בחולון או בבת- ים, אלא כי בעל מפעל לא הולך להשקיע בדימונה.
משה גפני:
שום משקיע שהנושא שלו כלכלי לא הולך להשקיע בעיר פיתוח.
משה גפני:
אם מדינת ישראל היא מדינה שמושתתת על קפיטליזם צרוף, כלומר שצריך לנהל פה מדיניות כלכלית, אז בסדר, בואו נסגור את ערי הפיתוח.
משה גפני:
אם מדברים על ראייה כלכלית צרופה, יש הרבה דברים שצריכים לשנות במדינת ישראל, ואתה, בייגה, לא הולך לשנות אותם.
משה גפני:
להיפך, אתה הרי חסיד של ערי הפיתוח ואתה רוצה את הצמיחה במקומות הללו.
משה גפני:
לכן צריכים להיות פה שני דברים משולבים: צריכה להיות הראייה הכלכלית, כלומר מה שיותר כלכלי לתמוך בו יותר, אבל במקביל ולא פחות חשוב זאת הראייה החברתית.
משה גפני:
מדינה עושה הרבה דברים כאשר היא מוציאה כסף.
משה גפני:
חברה מוציאה הרבה מאוד כסף על דברים שהם לא כלכליים, כמו שמנהלים משפחה.
משה גפני:
כאשר אתה נותן לילד שלך, אתה לא תמיד נותן לו בגלל שזה כלכלי יותר אלא בגלל שזה מה שאתה חושב שצריך לעשות.
משה גפני:
כאשר אדם חי אז הוא לא חי רק כדי להרוויח כסף, הוא חי כדי לראות דברים נוספים, ואנחנו כמדינה שבשבילה פיזור האוכלוסייה הוא אתגר חשוב הלכנו בעניין הזה אחורה.
משה גפני:
העשירים נהיו עשירים יותר והעניים נהיו עניים יותר.
משה גפני:
זאת המציאות, וזה לא חשוב איזו ממשלה היתה ומתי.
משה גפני:
המציאות הוכחה, ואני רואה בחיים הציבוריים וגם בכנסת תלושי שכר שאני לא מבין איך זה יכול לקרות.
משה גפני:
אני לא מבין איך חברות שסמוכות על שולחן הממשלה, שזה הולך על חשבון המובטל בירוחם, מקבלות שכר לא מתואם.
משה גפני:
יש חוק שכר מינימום וצריך שיהיה גם חוק שכר מקסימום.
משה גפני:
או שאנחנו חברה צודקת, או שהפכנו להיות מדינה מערבית.
משה גפני:
אנחנו חברה שיכולה להרוס את עצמה במו ידיה.
משה גפני:
אני חושב שהראייה הכוללת צריכה להיות של מדינה יהודית ודמוקרטית.
משה גפני:
אנחנו מדינה שהראייה שלה היא לא רק ראייה כלכלית צרופה.
משה גפני:
אני חושב שגם לגבי החברה הערבית צריך שיהיה שינוי.
משה גפני:
אני לא חושב שלחברה יהודית, שהיא הרוב כאן במדינה, מותר להשאיר מצב כזה.
משה גפני:
אני בכלל נגד אפליה.
משה גפני:
אני חושב שגם לא צריכה להיות אפלייה של החרדים לרעה.
משה גפני:
התורה מצווה אותנו שלא להפלות אף אחד.
משה גפני:
אני מצטרף לדברי ידידי, הרב פרוש, שצריך להפסיק את המשאים ומתנים האלה של תקציב המדינה.
משה גפני:
אני שמח על האמירות שלך, בייגה.
משה גפני:
אתה השר הראשון שדיבר לעניין, השאר דיברו שטויות.
משה גפני:
אנחנו מתפללים לקב"ה שתצליח.
אבשלום וילן:
אני רוצה לברך את המנכ"ל היוצא, פרופסור זילברפרב, את בייגה שוחט, שר האוצר הנכנס, ואת אלי, היו"ר החדש שלנו.
אבשלום וילן:
אני רוצה להוסיף למה שאלי אמר ושלום אחריו, לשני הצ'דיקים של צמיחה וצדק חברתי, את הצ'דיק השלישי: שלום.
אבשלום וילן:
בלי שלום יהיה קשה מאוד לממש את שני הדברים הנוספים שהם בעצם העיקריים.
אבשלום וילן:
אמרו פה בצדק חברי הוועדה: מדינת ישראל בשנת 1948 היתה מבחינת המדינות המערביות אולי המדינה עם מדד האי שיוויון הקטן ביותר בעולם.
אבשלום וילן:
היום, לא משנה איך נבדוק את זה, אנחנו נמצאים בפערים חברתיים בתחתית העולם המערבי ובראשית העולם השלישי, והמגמה היא המדאיגה.
אבשלום וילן:
אם מסתכלים על המספרים אז רואים שבניגוד לתקופה הקודמת של שר האוצר בייגה שוחט שבה היתה צמיחה לנפש אולי המתקדמת מסוגה באותן שנים, הרי בשנים האחרונות אנחנו תקועים בפחות או יותר אותו סדר גודל ולא הצלחנו לפרוץ את המחסום של ה17- אלף דולר לנפש.
אבשלום וילן:
אם לא נעשה את זה ולא נתקדם, לא יעזרו כל הדיבורים כי לא יהיה מאיפה בעצם לחלק.
אבשלום וילן:
אני מאוד מקווה שהוועדה והממשלה לא יהיו סקטוריאליות והן תקבענה עדיפויות נכונות.
אבשלום וילן:
עדיפויות נכונות זה מה שפה נאמר: לעסוק בצמיחה, לעזור למגזרים החלשים, להקטין את מדד אי השיוויון ולהשתחרר אחת ולתמיד בממשלה משיטת גזירת הקופונים.
אבשלום וילן:
אני שמח מאוד שבמשא ומתן הקואליציוני הממשלה וראש הממשלה לא התחייבו על שקל אחד, ואני מאחל לשר האוצר שהוא יוכל להביא תקציב נטול התחייבויות קואליציוניות.
אבשלום וילן:
אני מאוד מקווה שהוועדה הזאת תצביע בהתאם לעניין ולא מה יוצא לה מזה.
אבשלום וילן:
בצדק העירו פה חברים שאת המגזרים החלשים, דוגמת הערבים, דוגמת החרדים, בהחלט צריך לקדם.
אבשלום וילן:
אני לא יודע מדוע במדינת ישראל, שכל ההתפתחות הכלכלית שלה ב15- שנה האחרונה מקורה בתעשיית ההיי-טק, לא משתלבת האוכלוסייה החרדית.
אבשלום וילן:
מדוע שם לא נערך מאמץ לאומי והשקעת תשתיתית.
אבשלום וילן:
אפשר לקדם את הכלכלה, זה יהיה טוב לכולם.
אבשלום וילן:
אני מאחל לשר האוצר החדש, למנכ"לו החדש, שיהיו הרבה פחות מוניטריסטים והרבה יותר פיסיקאלים, למרות הנתונים על הגרעון.
אבשלום וילן:
אני מאוד מקווה שחוק הגרעון לא יהיה החוק העיקרי שעומד בפני הוועדה הזאת.
אבשלום וילן:
השאלה היא איפה מערכת האיזונים.
אבשלום וילן:
במשק שנמצא עם ריביות כל כך גבוהות, עם אינפלציה כל כך נמוכה, עם אבטלה כל כך גבוהה, צריך להוציא מהמדפים את קייס הזקן.
אבשלום וילן:
כמו שהמודלים של שנת ה80- של הניאו מוניטריסטים הרימו ראש, הגיע זמן שהמודל הפיסיקאלי יקום ונגיע מחדש לנקודת שיווי משקל.
אבשלום וילן:
תקציב ממשלה הוא כלי, בתנאי שהוא לא נערך סקטוריאלית ובתנאי שהוא לא נערך על פי גזירת קופונים אלא ליעדי המשק.
אבשלום וילן:
הזכירו בצדק חברי, שלום שמחון ושירי ויצמן, שיש יעדים, והיעדים האלה הולכים בד בבד עם מדיניות לאומית, ויעד של השקעות בנגב ובגליל זה יעד לאומי.
אבשלום וילן:
אי אפשר להשאיר משיקולים פוליטיים ואחרים את משק המים במצב כמו שהוא נמצא, ומוכרחים לנהל מדיניות בעדיפויות לאומיות, כי היא רק תהיה לטובת הכלכלה.
אבשלום וילן:
אני מאוד מקווה שאנחנו לא נעסוק בנערי האוצר, אבל לצערי, כמסתכל מהצד, יותר מדי פעמים פקידים באו במקום קובעי מדיניות, והדוגמה של החלטת המים היא רק אחת מהן.
אבשלום וילן:
אני מאוד מקווה שהוועדה ומשרד האוצר הם אלה שיובילו את המדיניות.
אבשלום וילן:
תפקידם של פקידי ונערי האוצר הוא לבצע את המדיניות, לעמוד על הסיכונים ועל הסיכויים.
אבשלום וילן:
אסור שיהיה מצב בו כאשר אין שילטון ואין הובלה הדברים נשפטים מנקודת ראותם.
אבשלום וילן:
תפקידם לשפוט דרך החוק שבגרוש התקציבי, שזה מאוד מאוד חשוב, אבל אם הפן שמעליהם לא מתפקד תהיה לכולנו בעיה.
אבשלום וילן:
אני מאחל פה לכל יריבי הפוליטיים שננהל דיונים עניינים, ואני בהחלט נענה לאתגר שאנחנו נראה קודם כל את טובת המשק ביחד עם טובת החברה ונהיה ועדה שתעבוד על בסיס ענייני.
אלי גולדשמידט:
אדוני השר, אני באמת חושב שניתנה לנו ההזדמנות לשמוע את השקפת עולמם של מרבית חברי הוועדה, לפחות אלה שנמנים על הקואליציה.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שהאוריינטציה והדברים שהובאו כאן הם מאוד מאוד ברורים.
אלי גולדשמידט:
אני הייתי אומר שזאת הולכת להיות ועדת כספים חברתית.
אלי גולדשמידט:
אולי לא היינו רגילים לוועדות כספים כאלה בעבר, אבל זאת תהיה ועדת כספים חברתית.
אלי גולדשמידט:
הייתי מאוד רוצה שהוועדה הזאת תמצא את הדרך לשלב ידיים עם האוצר.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שהאוצר יכול באותה מידה להיות חברתי כמו ועדת כספים, זה לא בהכרח עומד בניגוד אחד לשני.
אברהם שוחט:
אדוני היו"ר, אני רוצה לומר כמה מילים על הקונפליקט כביכול בין צמיחה וצדק חברתי.
אברהם שוחט:
אני בהחלט חושב שממשלה במדיניות כלכלית תפקידה בקצה הדרך הוא רמת חייו של האזרח - מבחינת השירותים שהוא מקבל, מבחינת הצדק החברתי וכו', אבל יש לזכור שתקופת המן שיורד מהשמיים אינה קיימת יותר.
אברהם שוחט:
לקיים צדק חברתי או לקיים הקצאת מקורות בלי שאנחנו מייצרים אותם, זה פשוט בלתי אפשרי.
אברהם שוחט:
אני לא אומר איזה צ'דיק קודם.
אברהם שוחט:
ברור לי לחלוטין שאם אנחנו רוצים לקיים את המשק ואת החברה הישראליים, אנחנו חייבים להיות, בצורה כזאת או אחרת, בכללי משחק שבהם התוצר שלנו יגדל והיכולת שלנו לתת מנת שירותים תנבע מגידול התוצר.
אברהם שוחט:
כל זה חייב להעשות מתוך המקורות שלנו ומתוך אחריות לפעילות של המשק.
אברהם שוחט:
אני יודע שגם בתחום הזה ישנם ויכוחים, ועל הספקטרום הזה אפשר לנוע קצת לכאן וקצת לכאן.
אברהם שוחט:
ממשלת ישראל, הממשלה הזאת, יעד הצמיחה בשבילה הוא יעד מרכזי, אבל אי אפשר יהיה לעשות את כל אותם דברים שאנחנו חושבים שהם חיונים בלי שהמשק יצור מקורות חדשים.
אברהם שוחט:
אני לא רואה את עצמי לא כשר שהנושא הכלכלי הוא הנושא שהכל משועבד לו, אבל אני אומר לכם שאי אפשר - ואנחנו נראה את זה כאשר יגיעו הנתונים וכאשר נצטרך לקבל החלטות - לעלות את כל הדרישות בלי שתחול תפנית ובלי שהמשק יתפקד בצורה כזאת שתהיה בו פעילות, תהיה בו צמיחה, על כל מה שמשתמע מזה.