GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחום לנגנטל:
אם יש רצון למצוא את המצב שבו האנשים האלה יקבלו את הלגיטימציה ואת המקום שבו הם יוכלו להתפלל את תפילותיהם, זה לא בדרך הזאת.
נחום לנגנטל:
להבדיל, במדינת ישראל נותנים לנוצרים ולאנשי האיסלם להתפלל, אז אפשר לתת את זה גם לקונסרבטיבים.
נחום לנגנטל:
זו התגרות לומר שדווקא ברחבת הכותל המערבי יתפללו תפילה מעורבת.
נחום לנגנטל:
לכן כשרוצים לעשות את זה דווקא ברחבת הכותל, יש רצון עז להתגרות ביהדות ולכן בדרך הזאת הם לא יגיעו למה שהם רוצים להגיע.
נחום לנגנטל:
בדרך של הורדת ידיים בסופו של דבר יש מישהו שמפסיד.
נחום לנגנטל:
לדעתי, אתם תפסידו.
נחום לנגנטל:
אם תלכו בדרך של הושטת ידיים, אני חושב שאפשר להגיע לפתרון.
אילן גילאון:
בגלל הוויכוח שהתעורר כאן נשכחה העובדה שהושקעו 14 מיליון שקל בניקוי הכותל.
אילן גילאון:
עם כל הכבוד ולמרות שאני חושב שזה אתר לאומי ממדרגה ראשונה, יכול להיות שאולי בצוק העיתים הזה לא היה צריך להשקיע את הסכום הזה.
אילן גילאון:
לכן שאלתי בצורה של בדיחות הדעת אם זה נעשה עם הדטרגנטים או בלעדיהם.
אילן גילאון:
יתכן מאוד שהיתה צריכה להיות קבוצת עבודה של בני ישיבות, שיתגייסו לצורך הענין, לעשות את עבודות התשתית.
אילן גילאון:
בתקופה כזאת, כאשר אנחנו סוגרים מרכזים לאלימות במשפחה, כאשר אנחנו סוגרים מעונות יום, כאשר אנחנו סוגרים גני ילדים, אולי אין מקום להעברה הזאת.
אילן גילאון:
חבל לי שעתה אני צריך לאשר העברה של רק 470 אלף שקל, שגם הם בשלב זה מיותרים ויקרים ביותר.
אילן גילאון:
באשר לענין של ההתגרות.
אילן גילאון:
אני לא נמנה עם האנשים שאומרים שלאכול שרימפס בשבת זו מצווה.
אילן גילאון:
אני חושב שמי שאומר דברים כאלה לא מכבד את זולתו.
אילן גילאון:
אני חושב שכל אחד אוכל מה שהוא רוצה ואיש לא מתערב ולא מסתכל בצלחת של חברו.
אילן גילאון:
יחד עם זאת, אנחנו חייבים ללכת בדרך שיהודי הוא בן חורין מול המורשת ולא כל נוהג אחר הוא התגרות בהלכה, כאילו יש למישהו מונופול על ההלכה, על הדת או על הכותל המערבי.
אילן גילאון:
בכותל המערבי יש זכות להתפלל גם לרפורמים וגם לקונסרבטיבים ולאורתודוכסים.
אילן גילאון:
אם הכותל המערבי, שהוא נכס לאומי לכל עם ישראל, הוא בחזקת מונופול רק לחלק מהעם, יש בהחלט טעם בוועדת הכספים של מדינת ישראל לטעון את הטענה הזאת.
אילן גילאון:
לכן אני חושב שיש טעם להתנות את ההעברה הזאת, והייתי מוכן להתנות אפילו את כל 14 מיליון השקלים.
ויצמן שירי:
בכל נושא שיש לו ריח דתי כזה או אחר, אנחנו מתלהמים ונכנסים אחד בשני.
ויצמן שירי:
דווקא עכשיו, בחודש הסליחות, גם אם חבר הכנסת פריצקי לא כל כך מאמין, זו תקופה שצריך לשמור קצת על נחת.
ויצמן שירי:
אני הולך פעמיים בשנה לבית כנסת ואף פעם לא קרה שמישהו יאמר לי משהו, אף פעם לא שואלים מה האמונה שלי, אם אני רפורמי או אורתודוכסי.
ויצמן שירי:
אני אומנם חבר סיעת ישראל אחת, אבל אני לא צריך שהמונופול לדת יהיה שייך רק לימין של רובי ריבלין.
ויצמן שירי:
הדיון שהתנהל עתה לא היה על גובה הסכום ולמה זה הולך, אלא על מה שמסביב לדבר הזה.
ויצמן שירי:
אנחנו לא ועדת הפנים של הכנסת וגם לא ועדת העבודה והרווחה.
ויצמן שירי:
אנחנו ועדת הכספים וכשיש תקציב צריכים להסביר לנו למה התקציב מוגזם או למה צריך להוסיף עוד לתקציב הזה, ולאשר או לא לאשר.
ויצמן שירי:
מספיק עם המלחמות האלה.
ויצמן שירי:
אנחנו צריכים לעבוד ביחד.
ויצמן שירי:
אנחנו יכולים לא להסכים, אבל לפחות נשמור אחד על כבודו של השני.
מאיר פרוש:
אני רוצה לתקן את חבר הכנסת אילן גילאון.
מאיר פרוש:
לא מדובר פה בניקוי הכותל, אלא בשיפוץ רחבת הכותל.
מאיר פרוש:
אולי ישנם כאלה שהרבה זמן לא ביקרו ברחבה, אבל היו שם בעיות של חניה ולכן מדובר פה על דרכי הגישה ולא על ניקוי הכותל.
מאיר פרוש:
הכותל שייך לכולם ואין מצב שלא נותנים ליהודי או לא ליהודי להגיע לכותל.
מאיר פרוש:
ישנה רחבה למטה ורחבה עליונה יותר.
מאיר פרוש:
מה שהרפורמים מבקשים הוא דווקא לייחד להם פינה מסוימת .
מאיר פרוש:
אני לא חושב שהכותל צריך להיות אתר ששם מייחדים פינות לכל קבוצה וקבוצה.
מאיר פרוש:
הכותל הוא של כולם וכולם ביחד מתפללים.
מאיר פרוש:
אפשר למצוא בכותל תימני - -
ויצמן שירי:
הם מבקשים להוציא את עצמם מהכלל.
מאיר פרוש:
בכותל אפשר למצוא במנין אחד תימני, אשכנזי, ליטאי, חסיד וספרדי.
מאיר פרוש:
זה היופי שבכותל, שכולם מתפללים ביחד.
מאיר פרוש:
פה קבוצה מסוימת מבקשת שייחדו להם מקום מסוים בשונה ממה שקיים.
מאיר פרוש:
הכותל הזה נמצא באחריות מסוימת ולמרות שאני לא חסיד של הרבנות הראשית, הרי היא זו שקבעה את דרכי התפילה בכותל ועל כך אנחנו נאבקים שהדבר הזה יימשך כפי שהוא, כאשר כל אחד יכול לבוא לכותל להתפלל כפי שהוא רוצה.
מאיר פרוש:
לפני מספר ימים התפרסם מאמר בעיתון "ידיעות אחרונות" על כך שהרפורמים והקונסרבטיבים הם האחראים לנישואי התערובת שיש היום בארצות הברית.
מאיר פרוש:
אם העם היהודי היום מתבולל וחלקים גדולים ממנו, למעלה מ- 50%, אין להם כל קשר לעם היהודי, זה בגללם.
מאיר פרוש:
אני יכול להסביר מדוע אנחנו לא מוכנים לשבת איתם יחד.
מאיר פרוש:
זאת משום שאנחנו רואים בהם כקבוצה שגרמה להתבוללות.
מאיר פרוש:
אם אנחנו נאפשר להם עוד כניסה ועוד הקלה הם יגרמו גם להתבוללות בארץ .
משה גפני:
האמת היא שסמכות היושב ראש היא להזמין כל מי שהוא מוצא לנכון.
משה גפני:
כשנבחרתי לכנסת אמרו לי שיושב ראש ועדה יותר חזק מהאפיפיור, הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה.
משה גפני:
אלא אם כן היה פה ענין לעשות מהומה תקשורתית על ידי חבר הכנסת פריצקי והיושב ראש איפשר לו את זה.
משה גפני:
אנחנו מדברים על ועדת כספים ועל העברה שעיקרה תשתית כבישים.
משה גפני:
מי שנמצא בכותל יודע על בעיות הגישה וכל מה שקורה שם.
משה גפני:
צריך לזכור שמגיעים לשם מיליונים מכל העולם, בשלום ובשלווה.
משה גפני:
זה אחד המקומות הבודדים שבהם נמצאים כל היהודים ולא רק יהודים והכל בסדר.
משה גפני:
לחבר הכנסת פריצקי יש כנראה בעיות עם פריימריז בשינוי והוא צריך לעשות למען הענין.
משה גפני:
אני סבור שלא היה מקום להזמין אותם לכאן וזה היה מיותר לגמרי.
משה גפני:
חבר הכנסת פריצקי ביקש לעכב את ההעברה הזאת ואני יכול לומר שאין נושא אחד, ולא משנה מהו, שכאשר חברי הכנסת הדתיים או המסורתיים בוועדה הם בעד, הוא נגד.
משה גפני:
אם אנחנו נגד, הוא בעד.
משה גפני:
אם אנחנו מדברים על חודש הרחמים והסליחות, אז כל המטרה פה היא להרבות מחלוקות, להרבות מדנים?
משה גפני:
הרי מה שהיה כאן לא נוגע לעצם הדיון.
משה גפני:
חבר הכנסת אילן גילאון יכול לומר שהמצב קשה מאוד ויש להעביר 470 מיליון דולר לבהאים אבל לא 470 אלף שקל לכותל.
משה גפני:
זאת גישה ואפשר לדון בה.
משה גפני:
אם צריך כביש גישה או צריך שירותים, זה דיון לוועדת הכספים.
משה גפני:
אבל כשחבר הכנסת פריצקי, בכל מה שנוגע לציבור הדתי במדינת ישראל, כל מה שנוגע לצרכיו, כל מה שנוגע להשקפת עולמו, אם אנחנו בעד - הוא יהיה נגד.
משה גפני:
אנחנו נגד - הוא יהיה בעד.
משה גפני:
זה בחודש הרחמים וסליחות, תאמין לי שהגיע הזמן שתחזור בתשובה.
אמנון כהן:
תפקידנו בוועדת הכספים הוא להעביר תקציבים ולדון לגופו של ענין בכל דבר ולא להפוך נושא כזה לניגוח פוליטי ולטפס על ענין של כבישים ותאורה שמשמשים את העם והתיירים.
אמנון כהן:
אין לי ספק שאם יש הסתייגויות צריך לדון בהן בוועדות הרלוונטיות.
אמנון כהן:
אנחנו דנים פה בהעברת סכום מסויים והופכים את הפרוייקט הזה לוויכוח לא ענייני.
אמנון כהן:
אני מבקש שלהבא, אם כבר מזמינים צד אחד, צריך להזמין את הצד השני שיביע את עמדתו.
יוסף יצחק פריצקי:
אין כאן שום התגרות שלי.
יוסף יצחק פריצקי:
חבריי המכובדים בסיעות החרדיות, פתחתי ואמרתי שאין לי שום התנגדות לכך שהאורתודוכסיה תקיים את מנהגיה בכותל.
יוסף יצחק פריצקי:
אני אומר לכם מה ההבדל - אם לכם לא יתנו להתפלל במדינת ישראל לפי דרככם, אני אלך להילחם על זכותכם זו, כי אני אדם ליברלי, שחושב שאיש לפי אמונתו ואיש לפי דתו יחיה.
יוסף יצחק פריצקי:
יש כאן ציבור יהודי גדול שיש לו דרך פולחן אחרת.
יוסף יצחק פריצקי:
השימוש בעיכוב תקציב כדי להביא את הנושא הזה וכדי לאפשר להם תקציב, הוא שימוש לגיטימי ומקובל ומי כמוכם יודע שעושים שימוש בתרגילים האלה כל שני וחמישי.
יוסף יצחק פריצקי:
לכן להביא את זה לוועדת הכספים זה מאוד לגיטימי ולומר: רבותי, תנו להם את המקום שלהם צד בצד איתכם, לא מגרשים אתכם משם.
שלום שמחון:
אם תנועת המושבים תבקש מחר גם מקום, יתנו גם לה מקום?
יוסף יצחק פריצקי:
תנועת המושבים היא תנועה דתית?
ויצמן שירי:
אתה כל הזמן חוזר על דת, דת, דת.
ויצמן שירי:
אתה צריך לדבר על כסף.
אלי גולדשמידט:
בשביל זה הוא נבחר לכנסת.
ויצמן שירי:
הוא יושב בוועדת כספים ובכלל לא מדבר על הענין הכספי, הוא מדבר רק על דת.
יוסף יצחק פריצקי:
לכן מן הראוי שהוועדה הזאת תאמר דבר מאוד פשוט: רוצים להעביר כספים לכותל?
יוסף יצחק פריצקי:
בבקשה, ובלבד שלכל הזרמים ביהדות יהיה שם מקום.
משה גפני:
האם אנחנו בעלי בתים שם?
משה גפני:
גם אני בא בתוך אורח.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש לומר מספר דברים לגבי הפרוצדורה בוועדה כולל תשובה לטענה שהושמעה כלפי.
אלי גולדשמידט:
תפיסת העולם שלי מאוד דמוקרטית.
אלי גולדשמידט:
נשאלתי מדוע הדיון בא עכשיו - התשובה היא שחבר הכנסת פרוש היה בחו"ל וביקש ממני דחיה ואפשרתי את הענין הזה.
אלי גולדשמידט:
חבר הכנסת ליצמן ביקש בזמנו דחיה בנושא אחר וגם אז איפשרתי.
אלי גולדשמידט:
אני רואה כל אחד מכם כמייצג ציבור, כמייצג תפיסות עולם ואני מאפשר את הדיונים.
אלי גולדשמידט:
כאשר אתה, חבר הכנסת גפני, תבוא אליי בנושא שיש בו העברה תקציבית שיש לך בו בעיה מהותית שמסתתרת מאחורי ההעברה התקציבית ותבקש לעכב, אני אאפשר לך.
אלי גולדשמידט:
זאת גישתי ונכון שבנושאים שנויים במחלוקת זה יותר כואב.
אלי גולדשמידט:
אני מודע לזה והייתי גם מודע לענין שהולך להיות פה הבוקר והיו לזה גם הרבה פרומואים בתקשורת.
אלי גולדשמידט:
זה ברור כי כל אחד עושה את עבודתו כשליח ציבור באמונה.
אלי גולדשמידט:
אני מציע שלא נבקר איש את רעהו, כי כל אחד מאיתנו יימצא מחר באותו מקום.
אלי גולדשמידט:
לכן איפשרתי את זה ואני מציע לא לגנות אותי על כך.
משה גפני:
לא גיניתי אותך.
אלי גולדשמידט:
על פי תפיסת עולמי, מאחורי כל העברה תקציבית מסתתר נושא של מדיניות.
אלי גולדשמידט:
ומותר לחברי הוועדה, בכל העברה תקציבית, לבקש הסברים שחורגים מהשאלה של הכסף.
שלום שמחון:
זה לא המקרה הזה.
שלום שמחון:
אם היו נותנים עכשיו תקציב לדת הדרוזית או המוסלמית, היה מקום לטענה הזאת.
שלום שמחון:
כאן נתנו תקציב לעבודות שקשורות לדרכי גישה למקום.
שלום שמחון:
עם כל הכבוד לחבר הכנסת פריצקי, הוא עשה כאן מהלך של מארב מתוכנן.
אלי גולדשמידט:
זכותו של כל חבר כנסת לעשות מארב מתוכנן.
אלי גולדשמידט:
העברות תקציביות הן מדיניות ובכל העברה תקציבית יש מדיניות.
אלי גולדשמידט:
לא אחת היו נושאים שחברי הכנסת מיהדות התורה או מש"ס עצרו וביקשו דיון, כי מאחוריהם הסתתרו נושאים מהותיים שקרובים ללבם.
אלי גולדשמידט:
אני מציע לנהוג בסובלנות הזאת איש כלפי רעהו ובהצבעה כל אחד יצביע לפי תפיסת עולמו.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שבנושא של הקונסרבטיבים והרפורמים צריך להגיע להבנה.
אלי גולדשמידט:
שמענו שמזכיר הממשלה עוסק בזה ואני חושב שלשם שלום צריך להגיע להבנה שלא תרבה מחלוקת, בין אם אנחנו נמצאים היום בחודש הסליחות ובין אם לא.
אלי גולדשמידט:
כרגע עומד לפנינו הנושא של שיפוץ רחבת הכותל.
אלי גולדשמידט:
הכותל זה נכס לאומי של כל עם ישראל באשר הוא ואני מציע לאשר את ההעברה, למרות ההסתייגות של חבר הכנסת פריצקי.
אלי גולדשמידט:
הצבעה בעד - 10 נגד - 2 נמנעים - אין
החלטה:
(הפסקה)
אלי גולדשמידט:
פניה מספר 201/202
אמיר לוי:
מבוקשת כאן העברה של 10 מיליון שקל לטובת הלווין עמוס.
אמיר לוי:
הלווין עמוס הוא לווין שנמצא בבעלות התעשיה האווירית.
אמיר לוי:
בשנת 1996 הממשלה חתמה על הסכם עם התעשיה האווירית כדי לתת לה ערבות לבניית הלווין וגם לחכירה של שלושה מתוך שמונה משיבים, בסכום של עד 5 מיליון דולר לשנה.
אמיר לוי:
ההסכם אומר שאם התעשיה האווירית מצליחה להחכיר חלק משלושת המשיבים או את כולם זה יורד מה- 15 מיליון דולר.
אמיר לוי:
בתחילת השנה, כאשר תקצבנו לשנת 1999, חשבנו שהדי.
אמיר לוי:
בי.
אמיר לוי:
אס.
אמיר לוי:
יתחיל לפעול ויחכור מהלווין משיבים.
אמיר לוי:
הדי.
אמיר לוי:
הם שידורי לווין שאמורים להתחרות בכבלים.
אמיר לוי:
אס לא התחיל לעבוד בשנת 1999 ולא נראה גם שזה יקרה במהלך החודשים שנותרו, שכן אין עדיין הסכם עם חברות הכבלים ולכן הוא עדיין ממתין ולא הצליח לקנות תוכן.
אמיר לוי:
בסוגיית הטילים, רק לפני חודש בית המשפט נתן את דעתו, שיוכלו לשדר במקבצים ושלא יהיו חייבים לקנות את כל החבילה.
אמיר לוי:
לכן הממשלה צריכה להעביר גם את חלקה בשנת 1999.
אמיר לוי:
כרגע מבוקשת העברה של 10 מיליון שקל.
עופר חוגי:
זה שייך לבזק?
אמיר לוי:
הלווין שייך לתעשיה האווירית וההסכם הוא בין ממשלת ישראל לתעשיה האווירית.
עופר חוגי:
מדוע הממשלה צריכה להמשיך ולהזרים כסף.
אמיר לוי:
היא לא צריכה כי עדיין זה לא נחתם.
אמיר לוי:
ברגע שיחתמו על הדי.
אמיר לוי:
בי.אס.
אמיר לוי:
וישלמו יותר מה- 5 מיליון דולר שהממשלה מחוייבת, הממשלה לא תעביר.
ויצמן שירי:
ברגע שחותמים עם הדי.
ויצמן שירי:
בי.
ויצמן שירי:
אס.
ויצמן שירי:
זה יורד מהחלק של הממשלה.
אמיר לוי:
אם הסכום יגיע ל- 5 מיליון, המדינה לא תשלם.
שלום שמחון:
אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת כדי לקרוא את קריאת היישובים בפריפריה שנפגעים מאי ההפעלה של הדי.
שלום שמחון:
בי.
שלום שמחון:
אס.
שלום שמחון:
לפי מה שנאמר עכשיו לא נראה שזה צפוי.
אמיר לוי:
בהתחלה הם דיברו על יוני 1999 ועכשיו מדברים על אפריל 2000.
שלום שמחון:
נראה לי שבדבריך אתה רומז שזה גם לא יהיה באפריל 2001.
אמיר לוי:
משרד האוצר ומשרד התקשורת מנסים לגבש הסדר עם חברות הכבלים.
אמיר לוי:
ברגע שיגובש הסדר הם יוכלו לרכוש תוכן מהחברות בארצות הברית ויוכלו להיכנס.
אמיר לוי:
כרגע הם נערכים והתחילו להזמין ציוד.
אמיר לוי:
בשיחה האחרונה שהיתה לנו איתם הם מדברים על אפריל 2000.
אמיר לוי:
כולי תקוה ואמונה שהם יצליחו לעמוד בזה.
אמיר לוי:
צריך לזכור שזה ענין עסקי והם מפסידים על כל יום נוסף שהם לא משדרים.
אלי גולדשמידט:
אני מניח שהשר בן-אליעזר יגיע לוועדה במסגרת הדיון על התקציב.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שזעקת הפריפריה תוכל להישמע אז.
שלום שמחון:
הם מקבלים את מה שהם רוצים ולא את מה שהם לא רוצים.
שלום שמחון:
כדי לראות את ערוץ 5 הילדים שלי צריכים לנסוע 40 ק"מ ואין שום סיבה שבעולם שהילדים שלי לא יהיו כמו כולם.
עופר חוגי:
מה המדינה הולכת להשקיע עוד, הרי עד היום המדינה לא ראתה מזה שום דבר.
ויצמן שירי:
המדינה לא צריכה לעשות מזה רווחים, כי הלווין הזה משמש גם לצרכים ביטחוניים.
עופר חוגי:
המדינה יכולה לקבל מארצות הברית מה שהיא צריכה ובפחות כסף.
עופר חוגי:
בהסכמים שיש לנו עם ארצות הברית, המדינה יכולה לקבל את כל מה שהיא צריכה.
אלי גולדשמידט:
אני מציע שנוציא את הנושא הביטחוני.
עופר חוגי:
העלות שהיתה עד כה על הלווין ומה שעוד מתכוונים להוציא על עמוס 2, צריכה להביא לחשבון כלכלי מחודש אם זה שווה למדינה ישראל.
שלום שמחון:
אני חושב שבכל זאת יש כאן שיקול של ועדת הכספים.
שלום שמחון:
אם הסיפור הזה אמור להידחות עוד ועוד, זה אומר שהמדינה תשלם עוד ועוד.
שלום שמחון:
לעומת זאת, אם ועדת הכספים לא תאשר את ההעברה הזאת, יכול להיות שהיא תלחץ בכך את כולם כן להגיע להסדר מהיר.
אמיר לוי:
לא יחתמו על הסכם כל עוד הם לא יודעים שהם מתחילים לשדר.
אמיר לוי:
אם לא נעביר עכשיו לעמוס נצטרך לשלם להם ריבית והצמדה.
שלום שמחון:
לפי מה שאתה אומר המדינה תמשיך לשלם בשנה וחצי הקרובות עוד כסף.
אמיר לוי:
אם לא יהיה די.
אמיר לוי:
נשלם עד 2006.
אמיר לוי:
בטיוטת ההסכם שתחתם בין הדי.
אמיר לוי:
ועמוס יש אופציה לעמוס 2.
אמיר לוי:
אם הם יחכרו את המשיבים גם בעמוס 2, הממשלה לא תהיה מעורבת ויש את כל הכוונה לא להיות מעורבים בעמוס 2.
עופר חוגי:
האם המדינה החזירה את ההשקעה שלה?
אמיר לוי:
לא.
אמיר לוי:
בעמוס 1 הממשלה לא הרוויחה, כי יש לה בו שימושים ביטחוניים.
אמיר לוי:
לא רק שהממשלה לא הרוויחה, אלא אפילו הפסידה.
אלי גולדשמידט:
אני מעמיד את ההעברה התקציבית הזאת להצבעה.
אלי גולדשמידט:
הצבעה בעד - הרוב
החלטה:
פניה מס' 36006 - הנספחות המסחרית בלוס אנג'לס.
החלטה:
הבקשה היתה צריכה להיות מאושרת אוטומטית תוך 21 יום אם לא היה מבוקש על ידי אחד מחברי הכנסת עיכוב.
החלטה:
חבר הכנסת פרוש ביקש את העיכוב.
החלטה:
אני רוצה להבהיר שבקשת העיכוב מתייחסת אך ורק לנושא של לוס אנג'לס ולגבי השאר אין לו התנגדות.
מאיר פרוש:
היתה בקשה לפתיחת לשכה בלוס אנג'לס וביקשתי הסבר לכך משום שזכור לי שלפני שנה או שנתיים הממשלה קיבלה החלטה שיש צורך לסגור לשכות.
נילי רונן:
לבקשה שהוגשה אין שום דבר עם לוס אנג'לס.
אלי גולדשמידט:
בפניה כתבתם שזה נועד לבצע שינויים פנימיים בתקציב בנושא של מיקור חוץ - outsourcing, מסע פרסום לסימון מחירים, בדיקות רואה חשבון של תכנית ההון האנושי, נספחות התמ"ס בלוס אנג'לס והעברת חמישה עובדי מתימו"פ בלשכת המדען לשרות המדינה על פי הסכם בין העובדים למדינה.
מאיר פרוש:
אם כך כן מדובר גם על הלשכה בלוס אנג'לס.
נילי רונן:
זאת טעות.
נילי רונן:
לא מדובר פה על הנספחות בלוס אנג'לס.
נילי רונן:
ההעברה התקציבית מדברת על שני דברים: סוכם בין משרד האוצר למשרד התעשיה והמסחר, שמשרד התעשיה והמסחר ייקח על עצמו את הנציגות בניו-יורק לאחר שמשרד האוצר יצא ממנה.
נילי רונן:
מדובר פה על העברת התקן מהאוצר למשרד התעשיה והמסחר ותוספת תקן.
נילי רונן:
כמו כן, המימון התקציבי של ניו-יורק מגיע מתוך תקציב המשרד וזה שינוי בסעיפים בין הנציג שהחזרנו מגרמניה ושעובר לנציגות בניו-יורק.
נילי רונן:
אין פה שום דבר עם לוס אנג'לס.
נילי רונן:
זו פשוט טעות.
גד לוין:
אנחנו חלוקים על העובדות.
אלי גולדשמידט:
אתם מדהימים אותנו.
אלי גולדשמידט:
אין גבול להפתעות.
גד לוין:
לא היתה פה שום תוספת של תקן בין משרד האוצר והעברת התקן ממשרד האוצר למשרד התעשיה והמסחר.
גד לוין:
כמו שאתם רואים בבקשה, התקן שמועבר הוא בתוך תקציב משרד התעשיה והמסחר.
גד לוין:
דרושה נספחות בניו-יורק ואחר כך בלוס אנג'לס, לכן כשצריך להוסיף תקן עבור הנספחות שפיזית לא ישב בה נספח, זה עבור לוס אנג'לס.
ויצמן שירי:
המשרדים צריכים להיות מתואמים, שלפחות הבקשה תהיה בקשה מסודרת.
ראובן חורש:
אני מבקש לתאר קודם כל את הנסיבות ההיסטוריות של הענין.
ראובן חורש:
ההסדר שאנחנו קיבלנו בתוך המשרד תואם את מה שאמרה גב' נילי רונן.
ראובן חורש:
כלומר, ההעברה הזאת של 600 אלף שקל - -
ויצמן שירי:
אז למי להאמין, לה או לאגף תקציבים?
ראובן חורש:
האינפורמציה שיש בידינו, שלפיה אנחנו מבקשים את הבקשה הזאת, היא שמדובר בהעברה של 600 אלף שקל מסעיף תקציבי של משרד התעשיה והמסחר, שהיה למימון פעילות של הרשות לשיתוף פעולה תעשייתי בגרמניה, למימון הנספח בניו-יורק.
ראובן חורש:
זה הסעיף כפי שמופיע כאן בבקשה.
זוהר פרי:
אני לא אדבר על הענין התקציבי, אלא אסביר מה היו המהלכים בקשר לפתיחת נציגויות וסגירת נציגויות שהיו באותה תקופה.
זוהר פרי:
בשלב מסויים משרד האוצר החליט שיש כפילות מסויימת בזה שמשרד האוצר מחזיק משרדים של נספחות מסחרית, בלי קשר אם צריך אותם או לא.
זוהר פרי:
לכן משרד האוצר החליט שהוא לא מחזיק נציגים מסחריים בארצות הברית, ונציגים שעבדו בתוך מערכת של משרד התעשיה והמסחר קיבלו הנחיות עבודה ממשרד האוצר ואפילו חלק מהתקציב מומן על ידי משרד התעשיה והמסחר.
זוהר פרי:
אלה היו משרדים של האוצר בלוס אנג'לס, בשיקגו ובניו-יורק.
זוהר פרי:
משרד האוצר אמר למשרד התעשיה והמסחר שהוא מתכוון לצאת מהמשרדים המסחריים, אבל היות שהדבר הזה קשור בפעילות המסחרית ותוכנית העבודה המסחרית של משרד התעשיה והמסחר, משרד התעשיה והמסחר מוזמן לעשות מה שהוא מבין.
זוהר פרי:
משרד האוצר לא נתן תקציב נוסף, אבל משרד התעשיה והמסחר, לפי מה שאגף התקציבים בדרך כלל מעודד לעשות, קבע סדרי עדיפויות לפי החשיבות בכל נקודת מצב.
זוהר פרי:
היינו צריכים להחליט מה אנחנו עושים עם המשרדים האלה - אם אנחנו נותנים למשרדים ליפול.
זוהר פרי:
מדובר במשרדים כמו ניו-יורק ולוס אנג'לס שנראו מאוד חשובים למערכת היות שמשם הגיעו עיקר ההשקעות למדינת ישראל.
זוהר פרי:
החלטנו במשרד, שלמרות שלא קיבלנו תקציב, נמשיך להחזיק בלשכות, נעשה שינויים בתוך התקציב שלנו ונחליט מה בתוך סולם העדיפויות שלנו אנחנו יכולים לסגור, אם בגלל שהמשרד פחות חשוב ממשרדים אחרים או שנעשה רה-אורגניזציה כזאת שנוכל לעשות סדר חדש ולהחזיק את המטלה המסויימת הזאת.
שלום שמחון:
חבר הכנסת פרוש ביקש את הדיון הזה, מאחר שהוא אמר שהיתה החלטת ממשלה לבטל את הלשכה בלוס אנג'לס.
שלום שמחון:
מה שאתה אומר הוא שאתה כסמנכ"ל לסחר חוץ יחד עם ראשי המשרד החלטתם, שלמרות החלטת הממשלה, אתם לא שמים לב אליה, ובאים לוועדת הכספים ומספרים סיפורי כיפה אדומה, ועושים את המשחק הפנימי שלכם.
זוהר פרי:
זה לא נכון.
שלום שמחון:
חבר הכנסת פרוש ישב בממשלה הקודמת והוא מסתמך על החלטות שהיו שם.
מאיר פרוש:
אני זכרתי את מה שהגישו לממשלה כהצעה.
מאיר פרוש:
בסופו של דבר כנראה שהשר שרנסקי התווכח שם ואז ניסחו משהו פרווה.
מאיר פרוש:
את הפרווה הזה גם לא ביצעו, אבל זה לא התייחס דווקא ללוס אנג'לס.
שלום שמחון:
העובדות הן שלמרות החלטת ממשלה מסויימת, הפקידים במשרד מחליטים.
שלום שמחון:
יש כאן נקודה עקרונית - למרות שיש החלטת ממשלה אתם עושים מה שאתם רוצים.
אלי גולדשמידט:
האם היתה החלטת ממשלה לסגור את הנציגות בלוס אנג'לס.
זוהר פרי:
לא היתה החלטת ממשלה כזאת.
גד לוין:
בהחלטת הממשלה 2592 מיום 10 בספטמבר 1997 נאמר: א.
גד לוין:
משרד האוצר והמשרדים האחרים הנוגעים בדבר יגבשו תוך 60 יום הצעה בענין ביטול לשכות כלכליות בחוץ-לארץ בהיקף כולל של 15 מיליון ש"ח; ב.
גד לוין:
דיווח על ביצוע החלטה זו יובא לידיעת ראש הממשלה.
ויצמן שירי:
60 יום עברו לפני שנה ועשרה חודשים.
ויצמן שירי:
מה נעשה מאז?
ראובן חורש:
לא דובר בכלל על לוס אנג'לס.
ראובן חורש:
בדקתי ומצאתי שאכן היתה החלטה כזאת.
ראובן חורש:
הענין הובא לידיעת ראש הממשלה וראש הממשלה שאל בכמה מדובר.
ראובן חורש:
ענו לו שמדובר ב- 10.6 מיליון שקלים.
ראובן חורש:
ראש הממשלה אמר שבמחיר כזה הוא בכלל לא דן בסגירת נספחויות וכך הענין הזה נשאר.
ויצמן שירי:
מאז ההחלטה הזאת לא היתה שום החלטה חדשה?
ראובן חורש:
לא היתה החלטה אחרת.
ויצמן שירי:
אם כך, זו החלטה שלא מומשה.
ויצמן שירי:
האם מאז לא נעשה שום דבר?
גד לוין:
בחלק הראשון של ההחלטה מדברים על תקציב שלא הופחת.
ויצמן שירי:
אבל אף אחד לא דיבר על משהו ספציפי, אפשר להחליט שזה לונדון.
שלום שמחון:
אני מניח שהתהליך היה כזה שאתם ביקשתם מהאוצר כסף, אבל הם אמרו שיש החלטת ממשלה והם לא יכולים לתת כסף.
שלום שמחון:
אתם עושים עכשיו "הבה ונתחכמה לו".
שלום שמחון:
למרות שעמדתי היא שהנספחויות האלה צריכות להשאר, מדובר כאן על סימפטום של התנהגות.
שלום שמחון:
בדרך הזאת אתם עוקפים החלטת ממשלה, שלמרות שהאוצר בולם ולא נותן, אתם עושים משהו אחר בתוך תקציב המשרד ועוקפים גם את האוצר.
שלום שמחון:
תפקיד ועדת הכספים הוא לשמור על כיוונים מסויימים ואילו אתם הולכים להשתמש בנו כדי למלא מטרות שהן בניגוד לעמדת הממשלה ופתאום יש לכם כסף בתוך התקציב שלכם לעשות סידורים אחרים.
ראובן חורש:
לא הגדלנו את מספר הנציגויות, אלא סגרנו נציגויות שחשבנו שהן פחות חשובות ופתחנו כאלה שהן יותר חשובות, ללא דיון ענייני עם אף אחד אם חשוב כאן או במקום אחר.
ראובן חורש:
קיבלנו את התקציב לשנת 1999, התקציב ישנו - -
ויצמן שירי:
אתם מדברים על תקציב 1997 שעבר, תקציב 1998 גם עבר, האם התייחסו לכך בתקציב 1999 שלא עשיתם כלום.
נילי רונן:
הוויכוח שלנו הוא בכלל בפאזה אחרת.
נילי רונן:
מבחינתנו היינו דורשים תוספת לתקציב הנספחויות שלנו, כי זה דבר מאוד חשוב בעבודת המשרד.
נילי רונן:
אבל אנחנו לא מבקשים תוספת תקציב, אלא עשינו מראש התארגנות פנימית בתוך המשרד.
שלום שמחון:
נתנו לכם מיליארד שקלים כדי לעשות משהו מסויים ואילו אתם מחליטים לעשות משהו אחר.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עובדים עם ניירות.
אלי גולדשמידט:
לפנינו מונח נייר שלפיו אתם מבקשים שינוי פנימי לצורך הנספחות בלוס אנג'לס.
אלי גולדשמידט:
זה מה שיש לפנינו וכל השאר זה פרד"ס - פשט, רמז, דרש וסוד.
אלי גולדשמידט:
זה פרדס שלם סביב הענין הזה שאפילו אם אקרא את הפרוטוקול אני לא אבין שום דבר.
אלי גולדשמידט:
השאלה שלי היא: האם אתם מבקשים היום שינוי פנימי להקמת הנספחות בלוס אנג'לס?
אלי גולדשמידט:
משרד התעשיה והמסחר טוען שהם לא מבקשים את זה ושזו טעות.
אלי גולדשמידט:
מה אתם מצפים שנעשה?
נילי רונן:
הכסף נחוץ לשלם את המשכורת של ניו-יורק, שאנחנו בסיכום עם משרד האוצר החלטנו על כך.
ויצמן שירי:
האם משרד האוצר מסכים שהם יעבירו בתוך התקציב שלהם מסעיף לסעיף?
אלי גולדשמידט:
נציג משרד האוצר טוען שזה ללוס אנג'לס ומשרד התעשיה והמסחר טוען שזה לניו-יורק.
ויצמן שירי:
אם כך שני המשרדים צריכים להגיע קודם להסכמה.
אלי גולדשמידט:
אני מציע שנציג האוצר, גד לוין, יישב עם מנכ"ל המשרד ראובן חורש, כדי להגיע להבנה ושנדע לאן הולך הכסף.
אלי גולדשמידט:
כרגע אנחנו לא יודעים אם זה ללוס אנג'לס או שזה נתקע בניו-יורק.
מאיר פרוש:
אני זוכר שהביאו לממשלה נייר על סגירת הנספחות בלוס אנג'לס ואילו עכשיו הם מראים לי נייר שההחלטה היתה לא לגבי לוס אנג'לס, אלא שיתאמו על סגירה אחרת עם ראש הממשלה.
איוור קרשנר:
בפניה מס' 188/189 התקיים דיון, אבל היה ספק אם הענין הוא חוקי, לגבי העברה מתקציב פיתוח לתקציב שוטף.
איוור קרשנר:
היועצת המשפטית אנה שניידר קבעה שזה חוקי.
סמדר אלחנני:
זה היה בעקבות הערה שלי.
סמדר אלחנני:
השאלה אינה אם זה חוקי או לא חוקי.
סמדר אלחנני:
זה ענין מהותי, כי תקציב פיתוח הוא התקציב שבגללו עושים את הגירעון בתקציב המדינה, כי לא עושים גירעון בשביל תקציב רגיל.
סמדר אלחנני:
לתקציב פיתוח אפשר לעשות גירעון, כי אם משקיעים, התמ"ג יגדל ויהיה מאיפה לשלם את הגירעון הזה.
סמדר אלחנני:
רציתי להפנות את תשומת לב הוועדה לכך שיש פה חריגה מהותית ממדיניות התקציב.
אנה שניידר:
התבקשתי לבדוק אם לא ניתן על פי חוק יסודות התקציב לעשות מהלך כזה.
אנה שניידר:
לא התבקשתי לבדוק אם זה רצוי או לא רצוי, אלא אם ניתן או לא ניתן.
אנה שניידר:
בחוות הדעת שהגשתי לוועדה, התשובה שלי היא שניתן, ואם רוצים להגיע לתוצאה כפי שגב' אלחנני מבקשת להגיע אליה, אולי יש מקום לתקן את החוק ולאסור בכלל העברות מסוג כזה.
סמדר אלחנני:
אני לא אומרת שאסור אלה שהוועדה צריכה להיות ערה למה שהיא עושה.
סמדר אלחנני:
היא יכולה לאשר את זה והיא יכולה לא לאשר את זה, אבל שתהיה ערה למה שהיא עושה.
סמדר אלחנני:
לא צריך לתקן את החוק בשביל זה.
אנה שניידר:
התבקשתי לבדוק אם מותר לדון בבקשה או אסור והגעתי למסקנה שמותר לדון.
שלום שמחון:
אני מבקש התייעצות סיעתית ומבקש שהדיון על פניה זו יתקיים דיון בשבוע הבא.
אלי גולדשמידט:
החלטה: ההצבעה לאישור פניה מס' 188/189 תתקיים בשבוע הבא.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש לחזור לפניה הקודמת - פניה מס' 36006.
ראובן חורש:
הגענו להסכמה עם משרד האוצר ויש בקשה משותפת לאשר את הבקשה כפי שהיא.
אלי גולדשמידט:
זאת אומרת שהכסף כן הולך ללוס אנג'לס.
מאיר פרוש:
אם בעבר לא היתה החלטת ממשלה ספציפית על לוס אנג'לס , זה היה ניתן.
אלי גולדשמידט:
הבקשה לעיכוב הוסרה על ידי חבר הכנסת פרוש ולכן ניתן לאשר את הפניה.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה מס' 36006 אושרה.
איוור קרשנר:
פניה מס' 217 - הרפרנט אינו נוכח.
איוור קרשנר:
פניה 227 - משרד העבודה.
מירב שביב:
הפניה הזאת נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב שירות התעסוקה על פי סדרי העדיפויות של השירות.
מירב שביב:
אין כאן תוספת תקציב.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה מס' 227 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה 228 - משרד הקליטה.
אמנון כהן:
אני מבקש לעכב את הדיון בבקשקה, כי עדיין לא קיבלתי את התשובות לשאלות ששאלתי בקשר לפניה הזאת.
איוור קרשנר:
פניה 229 - משרד הבריאות.
איוור קרשנר:
הרפרנט אינו נוכח.
איוור קרשנר:
פניה מס' 231 - משרד התחבורה.
הילה לוי:
הפניה היא במסגרת תקציב פיתוח של משרד התחבורה.
הילה לוי:
מדובר בהעברת גם הוצאה וגם הרשאה להתחייב לתוכניות הפיתוח השונות, בהתאם לקצב ההתקדמות של הפרוייקטים השונים וסדרי העדיפויות של המשרד.
הילה לוי:
מדובר גם בתוכניות לנתיבי תחבורה ציבורית וגם בתוכניות בערים השונות כמו ירושלים, חיפה וערים אחרות.
הילה לוי:
המקור התקציבי העיקרי הוא הרזרבה להשקעות.
הילה לוי:
הכוונה לממש את אותם תקציבים שהיו עכשיו ברזרבה להאצת הפרוייקט.
אלי גולדשמידט:
אנחנו בעד תחבורה ציבורית.
הילה לוי:
מדובר לא רק בתחבורה ציבורית, אלא בפרוייקטים של כביש למיניהם.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה מס 231 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה 235-6.