GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורה תמיר:
לכן לפני מספר שנים נתנו לאגודה כמות מים - אני מסתייגת מלומר כמות גלובלית.
אורה תמיר:
צורת ההקצאה שם היתה שהאגודה מקבלת את המים עבור כל הנמנים עליה, עם רשימה מלאה של הנמנים עליה, על כמויות המים המוקצות להם.
אורה תמיר:
השורה התחתונה היתה כמות המים שניתנת לאגודה והאגודה התחשבנה עם חברת "מקורות".
אורה תמיר:
גם בתחום של התעריף קבענו תעריף אחד ולא תעריפים מדורגים של א' ב' ו-ג'.
אורה תמיר:
התעריף נקבע בשנה מסויימת לפי התחשיבים שנעשו אז, לפי מה שחשבנו שראוי.
אורה תמיר:
בינתיים שתי השיטות האלה רצו במקביל, זאת אומרת השיטה של רמת הגולן, שמשלמת תעריף אחד על כל כמות המים, והשיטה בשאר איזורי הארץ, שמשלמים לפי תעריפי א' ב' ו-ג'.
אורה תמיר:
אני מדברת כמובן על מים לחקלאות בלבד.
אורה תמיר:
נמצא כלכלית שנגרם עוול מסויים לרמת הגולן בגובה התעריף שהושת עליהם מלכתחילה.
אורה תמיר:
כשהשוו את התעריפים שהיו צריכים לשלם לו היו מחילים עליהם את השיטה שחלה בכל הארץ מול השיטה שהיתה נהוגה אצלם נמצא שהם שילמו יותר מאשר לו היו הולכים איתם בשיטה של תשלום תעריף ממוצע של א' ב' ו-ג' מינוס סכום מסויים.
אורה תמיר:
לכן הגענו למסקנה ש92%- מהתעריף הממוצע יהיה התעריף ההולם והנכון ביותר להשית על אגודת המים "מי גולן".
אורה תמיר:
בצורה כזאת נתחשב בתנאים המיוחדים שלהם, מחד, ולא נרע את מצבם מבחינה כלכלית, מבחינת התשלום ל"מקורות", מאידך.
אורה תמיר:
חשבנו שכך אנחנו נדייק יותר וניתן ביטוי יותר נכון ויותר הולם למערכת היחסים הסבוכה שישנה ברמת הגולן.
אורה תמיר:
אמרנו שנעשה את השינוי בעיצה אחת עם האוצר.
אורה תמיר:
סיכמנו שננסה את השיטה הזאת למשך 3 שנים, כשאנחנו אז נחזור ונבחן את עצמנו האם נכון, צודק וייעיל ללכת בדרך הזאת.
אלי גולדשמידט:
יש לי שאלה שהיא קצת ברמה האישית.
אלי גולדשמידט:
האם יש קשר בין ההחלטה שנקבל כאן לבין אגודת המים של עמק הירדן?
אלי גולדשמידט:
אני שואל פשוט כי הקיבוץ שלי חבר באגודת המים עמק הירדן.
אורה תמיר:
לא.
אורה תמיר:
אין שום קשר.
ויצמן שירי:
אני מבין שמרכיב המים בחקלאות - אני לא בא מהמגזר החקלאי - בימים טרופים אלה יש לו משמעות גדולה מאוד לכולם.
ויצמן שירי:
אני מסתכל על זה עכשיו כאדם מן השורה.
ויצמן שירי:
אני מבין שכמות הגשמים ברמת הגולן היא הכי גבוהה בארץ.
ויצמן שירי:
זאת אומרת, באופן טבעי השימוש שלהם בהספקה של "מקורות", באופן יחסי לצד השני של מדינת ישראל, הוא הרבה יותר נמוך.
ויצמן שירי:
בנגב נדרשים להספקת מים מ"מקורות" הרבה יותר מאשר ברמת הגולן.
ויצמן שירי:
כמות הצריכה מ"מקורות" פר דונם לגידול תפוחים בנגב היא גבוהה בהרבה בגלל מזג האוויר, כי שם חם יותר, בגלל מבנה הקרקע, אבל בעיקר בשל הסיבה שציינתי בהתחלה, בשל כמות הגשמים.
ויצמן שירי:
באופן טבעי פר דונם הצריכה היא הרבה יותר גבוהה בנגב מאשר ברמת הגולן.
אורה תמיר:
יכול להיות.
ויצמן שירי:
ההגיון הפשוט אומר את זה.
ויצמן שירי:
אנחנו הרי יודעים שחלק גדול מהמים שלנו, ממי הצריכה במדינת ישראל, מגיעים מאיזור רמת הגולן.
ויצמן שירי:
אם זה הכסף של ההובלה או בכלל מזג האוויר, אם אני כאיש הנגב משקה את הגינה שלי ואת גרה ברמת הגולן ומשקה את הגינה שלך, באופן טבעי כמות המים המתאדים בזמן קצר הרבה יותר גבוהה אצלי מאשר ברמת הגולן.
ויצמן שירי:
השאלה היא האם בזה שאנחנו מקבלים החלטה ומורידים את העלות ב12%-, זה מה שאת אומרת, האם אנחנו לא יוצרים מצב של חוסר שוויון - כי בכל זאת זה גם שוק תחרותי - בזה שנתנו לו איזושהי סובסידיה?
ויצמן שירי:
זה מין סוג של סובסידיה.
ויצמן שירי:
נכון, חבר הכנסת שטרית?
ויצמן שירי:
זה שאתה מקטין את עלות המים למגזר מסויים - - -
מאיר שטרית:
המים מסובסדים.
מאיר שטרית:
הסיבסוד של המים לשנה בחקלאות מגיע ל270- מיליון שקל בשנה, לפי חישובי אגף התקציבים באוצר.
ויצמן שירי:
גברת אורה תמיר מדברת על זה שיש מחיר לקו"ב מים לחקלאים באיזור מסויים ויש מישהו שמקבל את זה במחיר הנמוך ב12%-.
ויצמן שירי:
האם הסיבסוד הזה לא גורם לכך שאותו אחד שלא מקבל - - -
אורה תמיר:
זה לא נכון.
אורה תמיר:
תעריפי המים לחקלאות הם אחידים במרבית איזורי הארץ, רובם ככולם.
אורה תמיר:
זאת אומרת, מי שיושב בנגב ומי שיושב בחיפה למשל משלם אותו תעריף, למרות התנאים האקלימיים.
אורה תמיר:
ברמת הגולן היה תעריף נפרד, שונה מאשר בשאר איזורי הארץ שנבע מהמבנה המיוחד שהיה שם כל השנים.
זוהר ינון:
יש שם בעיות התחשבנות.
זוהר ינון:
זה מפעל משותף שעובר מבעלות אחת לאחרת, כלומר מ"מקורות" ל"מי גולן", בסביבות 40 נקודות שונות.
זוהר ינון:
לכן קשה מאוד לעשות את ההפרדה של תעריף א' ב' ו-ג'.
זוהר ינון:
לכן בזמנו, מהסיבה התפעולית-טכנית הזאת, עברו לתעריף אחיד משוקלל.
זוהר ינון:
נציבות המים בדקה יחד עם חברת "מקורות" ו"מי גולן" את הצריכה של כלל המשקים בגולן.
זוהר ינון:
הגיעו למסקנה שב7-6- השנים האחרונות הצריכה היתה נמוכה ממה שמשקף התעריף המשוקלל.
זוהר ינון:
לכן אנחנו באים לתקן את המצב הזה באופן זמני ל3- שנים ומורידים את התעריף ש"מי גולן" אמורים לשלם ל"מקורות" ב8%- מאחר וזה משקף את ממוצע צריכת המים ב7- השנים האחרונות.
ויצמן שירי:
אני רק שאלתי מול גופים אחרים.
זוהר ינון:
עלות המים בגידולים חקלאיים - יושב-ראש הוועדה יוכל לאשר את זה - תלוייה גם בסוג הגידול ובסוג הקרקע אבל התעריף שהצרכן משלם הוא אחיד, למעט איזורים שמנותקים מהמערכת הארצית האינטגרטיבית - מה שנקרא בזמנו "מפעלי עלות"(?) - למשל בבית-שאן, שם יש להם בתקנות תעריף מיוחד, כיוון שזה לא משפיע, המפעל שם הוא מנותק, אי אפשר להעביר את המים מבית-שאן לבאר-שבע.
אלי גולדשמידט:
אני מציע שנאשר את התקנות.
ויצמן שירי:
לי לא איכפת.
ויצמן שירי:
אני רק אומר, בסופו של דבר ברגע ש"מקורות" גובה 8% פחות - - -
אלי גולדשמידט:
זה לא 8% פחות.
אלי גולדשמידט:
זה מחיר משוקלל במקום שלושה מחירים שונים.
ויצמן שירי:
אם אני רוצה לשקלל ולשכלל את העניין, לכן שאלתי האם מזג האוויר והנסיבות הם לא פונקציה.
אלי גולדשמידט:
גם היום התעריף שמשלם תושב מנרה למטר קו"ב מים הוא אותו תעריף שמשלם תושב רביבים למטר קו"ב מים, והמים ברביבים מתאדים יותר מהר מאשר המים במנרה.
אלי גולדשמידט:
זה לא שייך לדיון הזה.
אלי גולדשמידט:
אז אתה אמור לפצות את תושב רביבים על-ידי הטבות מסוג אחר, הטבות לנגב וכדומה.
ויצמן שירי:
אז בואו נתחיל עם "מקורות".
ויצמן שירי:
הרי כל הזמן טוענים שאין מספיק מים.
זוהר ינון:
צריך להעלות את המים למנרה, זה מאוד יקר.
אלי גולדשמידט:
נכון, הדוגמא שהבאתי לא היתה דוגמא טובה, ומי כמוני יודע.
אורה תמיר:
נדמה לי שיש החלטה של הוועדה לקיים דיון עקרוני בנושא משק המים.
אלי גולדשמידט:
החלטות לקיים דיונים עקרוניים יש לנו למכביר.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מאשרים את תקנות המים (תעריפי מים המסופקים מאות "מקורות"), התשמ"ז1987- (תיקון - קביעת תעריף מים לחקלאות לאגודת "מי גולן").
אלי גולדשמידט:
תקנות הרוקחים (תמרוקים) (אגרות); תקנות אגרות בריאות (תיקון) (אגרות)
אלי גולדשמידט:
אני חוזר לגברת רות יוסף.
רות יוסף:
בזמן המוגבל שאיפשרתם לי ניסיתי לתת את המקסימום שאפשר, שזה גילוי הכי נאות של הפנייה.
רות יוסף:
נתתי לכם רשימה של כל הרשויות המקומיות, מי נכנס להסדר ומי לא נכנס להסדר.
אלי גולדשמידט:
אם כך נפסיק לרגע את גברת רות יוסף עד שהרשימה תועבר לחברי הוועדה.
אלי גולדשמידט:
נעבור לנושא אחר ובינתיים תצלמו את זה.
אלי גולדשמידט:
תקנות הרוקחים (תמרוקים) (אגרות); תקנות אגרות בריאות (תיקון) (אגרות).
זוהר יהלום:
מדובר למעשה בעניין טכני לחלוטין.
זוהר יהלום:
נושא התמרוקים מפוקח מכוח צו של חוק פיקוח על מצרכים ושירותים.
זוהר יהלום:
היום הנושא מוסדר בצו, שאנחנו עכשיו הולכים להחליף אותו במסגרת רפורמה מקיפה בנושא רישוי הקוסמטיקה בתקנות מכוח פקודת הרוקחים.
זוהר יהלום:
הכוונה היא להשאיר את האגרות שהיו קיימות עד היום בשיעורן הנוכחי ולהעביר אותן פשוט ממקור הסמכה אחד למקור הסמכה אחר.
זוהר יהלום:
נמסר לנו שאנחנו צריכים לקבל את אישור ועדת הכספים.
מאיר שטרית:
מאיזה מקור הסמכה לאיזה מקור הסמכה?
זוהר יהלום:
מצו פיקוח על מצרכים ושירותים (תמרוקים), התשל"ג1973-, שאנחנו הולכים לבטל אותו ולהחליף אותו בתקנות מכוח פקודת הרוקחים.
אנה שניידר:
לפי חוק-יסוד: משק המדינה, סעיף 1, ועדת הכספים חייבת לאשר כל מס נלווה ואגרות לסוגיהן.
אנה שניידר:
לכן נוצר מצב שהוא לטעמי קצת אנומלי, שמגיעות לכאן תקנות שבעצם אינן מעניינה של ועדת הכספים בתוכן שלהן אלא בנושא האגרות בלבד.
אנה שניידר:
זה ממש דבר טכני, שאין ברירה אלא להתייחס אליו מכוח חוק-יסוד: משק המדינה.
אנה שניידר:
אני לא חושבת שיש כאן איזשהו דבר מהותי.
אנה שניידר:
אני גם לא מאה אחוז בטוחה שאם מעבירים ממקור סמכות אחת למקור סמכות אחר היו צריכים לבוא לכאן, כי בעצם המטרה היא שוועדת הכספים תבדוק את גובה האגרה ותתייחס.
אנה שניידר:
אם לא משנים את גובה האגרה, כפי שהצהרת כאן, יכול להיות שבכלל אין תפקיד לוועדת הכספים.
אנה שניידר:
אבל אם כבר הגיעו אז - - -
מאיר שטרית:
אבל אם הם מבטלים את ההסמכה הראשונה, צריך להעביר את זה להסמכה שנייה.
אנה שניידר:
אני בהחלט מסכימה שזה טכני ואין פה בעיה.
אלי גולדשמידט:
אני חושב שההסבר ברור.
אלי גולדשמידט:
כיוון שאין פה שינוי בגובה האגרה אני לא מציע לעכב.
אלי גולדשמידט:
מר חזקיה ישראל, האם אתה רוצה להגיד משהו בקשר לזה?
חזקיה ישראל:
רציתי רק לוודא שלא מאשרים את התקנות עצמן אלא רק את גובה האגרה.
אלי גולדשמידט:
לא, אין סמכות לוועדה.
חזקיה ישראל:
רציתי להיות משוכנע בזה.
מאיר שטרית:
התקנות קיימות ומאושרות.
זוהר יהלום:
הן יידונו בוועדת העבודה והרווחה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו מאשרים את תקנות הרוקחים (תמרוקים) (אגרות) ותקנות אגרות בריאות (תיקון) (אגרות).
אלי גולדשמידט:
פנייה מס' 204
גלעד ריגן:
אלה שינויים פנימיים בתקציב משרד הבריאות.
גלעד ריגן:
זה תוספת הרשאה להתחייב כתוצאה מהסכם בין הממשלה לבין מכון ברוקדייל, הסכם ל5- שנים.
גלעד ריגן:
במסגרתו מכון ברוקדייל מעביר למחקרים רפואיים ויש הגדלה של ההרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית.
גלעד ריגן:
מדובר על 36 מיליון שקלים עבור מחקרים רפואיים.
גלעד ריגן:
זה הרשאה להתחייב.
גלעד ריגן:
זה לא כסף.
מאיר שטרית:
אני רוצה להבין, האם אתם מממנים מחקרים רפואיים של מכון ברוקדייל או משלמים עבור מחקרים שמעבירים לכם?
גלעד ריגן:
תומכים במכון ברוקדייל שמכין מחקרים רפואיים.
אלי גולדשמידט:
נדמה לי שמכון ברוקדייל הוא לא ישראלי.
מאיר שטרית:
הוא של הג'וינט.
מאיר שטרית:
למה אנחנו צריכים לתמוך במחקרים של הג'וינט?
מאיר שטרית:
לג'וינט יש מקור כספי משלו במסגרת המגבית ותפקידו לעזור למדינת ישראל.
מאיר שטרית:
לא להיפך.
אלי גולדשמידט:
אנחנו לא מתווכחים עם גזבר הסוכנות לשעבר ...
גלעד ריגן:
יש מחקרים ספציפיים שאנחנו רוצים שמכון ברוקדייל יעשה.
מאיר שטרית:
מי מזין את המחקרים?
גלעד ריגן:
משרד האוצר בשיתוף עם מכון ברוקדייל יושב כל שנה ואומר:
גלעד ריגן:
בואו נתמקד עכשיו בנושא - - -
אלי גולדשמידט:
האם זה לא משרד הבריאות?
אלי גולדשמידט:
האם מר פלץ מבין במחקרים רפואיים?
גלעד ריגן:
האוצר, בשיתוף עם משרד הבריאות, יושבים ומכינים תוכנית עבודה.
גלעד ריגן:
במסגרת תוכנית העבודה הזאת קובעים שמכון ברוקדייל יעשה מחקרים בנושאים מסויימים שמעניינים אותנו, אותנו ואת משרד הבריאות.
ויצמן שירי:
אותי מעניינת אותה זקנה שאין לה מה לאכול.
ויצמן שירי:
לא המחקרים הללו.
ויצמן שירי:
אותה חולת סרטן שראיתי בטלוויזיה לפני שבוע, שהאוצר אומר שאין תקציב של 100 מיליון שקל שייכול להציל אותה.
קריאה:
אם אתה תומך במכון ברוקדייל אז למה אתה לא משקיע במיטות בבתי-חולים ולמה אתה לא משקיע בתרופות?
מאיר שטרית:
אדוני היושב-ראש, אני מציע לקיים דיון יותר מסודר בעניין הזה.
אלי גולדשמידט:
אני מקבל את בקשתו של יושב-ראש האופוזיציה, שביקש לקבל אינפורמציה לגבי הסכומים ששולמו למכון ברוקדייל בשנים האחרונות.
אלי גולדשמידט:
אני מציע שהאינפורמציה תישלח בכתב לחבר הכנסת מאיר שטרית ולמר קרשנר ונחזור לדיון אחרי שהאינפורמציה תהיה בידם.
אלי גולדשמידט:
הוחלט: הדיון בפנייה מס' 204 לא נסתיים.
אלי גולדשמידט:
הבקשה לא מאושרת.
מאיר שטרית:
אני רואה שכתוב פה ש"שר אוצר מבקש אישורה של ועדת הכספים של הכנסת להעברת סכום של 36 מליון שקלים חדשים בהרשאה להתחייב מסעיף 47 - רזרבה כללית".
מאיר שטרית:
כלומר אתה מציע להעביר מהרזרבה הכללית להרשאה להתחייב?
גלעד ריגן:
כן.
ויצמן שירי:
אבל אין רזרבה כללית.
ויצמן שירי:
היא הסתיימה לפני חודשיים.
גלעד ריגן:
הרשאה להתחייב זה לא מזומן.
ויצמן שירי:
הרשאה להתחייב זה חלק מהתקציב העתידי.
יוסף יצחק פריצקי:
בהרשאה להתחייב ברזרבה יש לו 171 מיליון.
יוסף יצחק פריצקי:
תסתכל.
יוסף יצחק פריצקי:
אין לו בשוטף.
יוסי כהן:
מבחינה טכנית, מאחר והסדר של ההצעות לא עולה כאן כפי שהוא מוכן אצלנו, לכן תיתכן סיטואציה שלכאורה מובאת לכאן בקשה לשימוש ברזרבה הכללית, כאשר בקשה מאוחרת יותר תבוא ולכאורה אין כסף ברזרבה הכללית, למרות שזאת עדיין לא אושרה.
יוסי כהן:
לכאורה לקחו מראש הנחה שהכסף הזה יוצא.
אלי גולדשמידט:
אז למרות שכתוב בבקשה שאין רזרבה, יש רזרבה כי בקשות קודמות טרם אושרו.
ויצמן שירי:
אתם רוצים לשגע אותנו?
מאיר שטרית:
עם כל הכבוד, זה לא נכון.
מאיר שטרית:
ברזרבה הכללית אין יתרה כספית.
אלי גולדשמידט:
אין יתרה בהנחה שכל הבקשות אושרו.
יוסי כהן:
אם במקרה ישנה בקשה מוקדמת שלא אושרה, אז נשאר כסף ברזרבה.
ויצמן שירי:
אתה אומר שאם אנחנו לא נאשר את 36 מיליון השקלים הללו אז יישאר לנו ברזרבה הכללית 36 מיליון שקל, נכון?
ויצמן שירי:
אז אנחנו צריכים להחליט כוועדת כספים מה סדר העדיפות במדינה הזאת.
ויצמן שירי:
אם אני צריך להסתכל על אותה אשה שישנה במסדרון בית-החולים כי אין לה מיטה, אז אני מעדיף שזה יועבר לצורך זה.
ויצמן שירי:
לא יקרה כלום אם המחקרים האלה יחכו עוד שנה.
אלי גולדשמידט:
מחקר רפואי הוא חלק מהדברים.
אלי גולדשמידט:
בואו לא נזלזל בכך.
אלי גולדשמידט:
אותה אשה מבוגרת אולי תקבל טיפול טוב בזכות אותו מחקר.
ויצמן שירי:
אני מסכים איתך.
ויצמן שירי:
אבל לפני שבוע ישבו פה אנשי האוצר ואמרו שאין שקל אחד ברזרבה הכללית.
ויצמן שירי:
אנחנו רוצים לעזור קודם לאלה שהולכים למות, לא לאלה שיימותו בעתיד.
מאיר שטרית:
האם אתה יכול להגיד לנו מה הן אותן הקצבות שאתה אומר שבהנחה שייאושרו אז יהיה כסף ברזרבה הכללית?
מאיר שטרית:
כמה כסף יש ברזרבה הכללית בשל בקשות שטרם הובאו לאישור ועדת הכספים?
מאיר שטרית:
אני מבקש לקבל דוח.
יוסי כהן:
אפשר לתת את האינפורמציה הזאת, לגבי בקשות שהן בדרך ועוד לא אושרו.
יוסי כהן:
במידה ולא תאשר אותן זה יישאר ברזרבה הכללית.
אלי גולדשמידט:
אנחנו רוצים לקבל תמונה מלאה על המצב ברגע זה ברזרבה הכללית, על בקשות שתלויות ועומדות.
מאיר שטרית:
מה היתרות שיש ברזרבה הכללית שטרם אושרו?
סמדר אלחנני:
הרזרבה הכללית זה מה שנקרא "סעיף הבריכה", עם השאלות האלה, כמו: זה נכנס מצינור אחד ויוצא מהצינור השני אז מה גובהו של המהנדס, בערך.
סמדר אלחנני:
אבל לא כדאי להיכנס לזה.
סמדר אלחנני:
זה נעשה אוטומטית פה.
מאיר שטרית:
מה זה "אוטומטית"?
מאיר שטרית:
שום דבר לא אוטומטי.
מאיר שטרית:
צריך לדעת בדיוק את הפרטים.
אלי גולדשמידט:
גברת סמדר אלחנני, תכתבי בחוות הדעת שזה אוטומטי.
מאיר שטרית:
אבל לא היא צריכה לתת את האינפורמציה.
מאיר שטרית:
גם היא לא יודעת.
סמדר אלחנני:
אני אפנה.
ויצמן שירי:
הממונה על התקציבים צריך להכין לנו את זה.
ויצמן שירי:
שהוא יגיד מה יש ומה אין.
אלי גולדשמידט:
אני מטיל את זה על היועצת הכלכלית, שהיא תקבל את האינפורמציה.
מאיר שטרית:
היא לא שמעה מה השאלה בכלל.
סמדר אלחנני:
שמעתי את השאלה.
סמדר אלחנני:
הרשו לי לומר עוד משפט אחד.
סמדר אלחנני:
אין בעיה לגבי רזרבה.
סמדר אלחנני:
אם נניח יש עכשיו הוצאה תקציבית שצריך להוציא אותה ונגמרה הרזרבה, זה לא משנה אם יש עכשיו 2 מיליון, 10 מיליון או 36 מיליון.
סמדר אלחנני:
אין רזרבה, נגמר.
אלי גולדשמידט:
אני לא רוצה עכשיו לקיים את הדיון הזה.
אלי גולדשמידט:
אין לנו זמן.
אלי גולדשמידט:
בשעה 2 אני צריך לגמור את הישיבה.
סמדר אלחנני:
אבל הם מעבירים מסעיף לסעיף.
סמדר אלחנני:
בסעיפים שנשארו בהם עודפים אפשר להעביר דרך הרזרבה.
מאיר שטרית:
צריך לבדוק את זה.
סמדר אלחנני:
אני אבדוק את הרזרבה.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש שתבדקי את זה.
אלי גולדשמידט:
אם את רוצה עוד הבהרות אז תקבלי מחבר הכנסת מאיר שטרית, מה הוא בדיוק ביקש, ותיידעי את כל חברי הוועדה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו לא נעסוק היום בעוד העברות תקציביות בגלל לוח הזמנים שלנו.
אלי גולדשמידט:
אנחנו עוברים לגברת רות יוסף.
אלי גולדשמידט:
ביום רביעי נעשה את שאר ההעברות.
קריאה:
יש פה פנייה מאוד קצרה: הוצאות חירום אזרחיות על קו העימות בצפון.
אלי גולדשמידט:
נעבור לפנייה מס' 233 - השתתפויות משרד הפנים בסך 750,000 שקל, ומשרד הבריאות בסך 800,000 שקל, בתוכנית למיגון ישובי קו העימות בצפון ובקריית שמונה.
מאיר שטרית:
מה בוער כאן?
מאיר שטרית:
למה אי אפשר לחכות עד יום רביעי?
מירב שביב:
יש עוד בקשה להעברת 4 מיליון שקל לטובת מאבק באלימות במשפחה.
אלי גולדשמידט:
זה משהו אחר.
גיא שמי:
זה על-פי החלטות הממשלה מינואר 1999 למיגון ישובי קו העימות בצפון, השתתפות של משרד הפנים בשיקום מקלטים והשתתפות של משרד הבריאות בהקמת מקלט-מרפאה במטולה.
אלי גולדשמידט:
אני בעד לאשר את זה.
מאיר שטרית:
אני לא נגד אבל אני לא מבין מה הבהילות.
אלי גולדשמידט:
שלא יגידו שאנחנו מעכבים לקו העימות.
עופר חוגי:
מאיפה לקחו את זה?
גיא שמי:
מתקציבי המשרדים.
אלי גולדשמידט:
הוחלט: פנייה מס' 0233 מאושרת.
אלי גולדשמידט:
פנייה מס' 234 - לטיפול בבעיית האלימות במשפחה.
מירב שביב:
הפנייה נועדה להקצות סך של 4 מיליון שקל, בהתאם להחלטת הממשלה מיום 1.8.99, לנושא אלימות במשפחה.
מירב שביב:
המקור הוא מתוך תקציב משרד העבודה והרווחה, מהרזרבה.
אלי גולדשמידט:
האם יש מתנגדים?
אלי גולדשמידט:
הוחלט: פנייה מספר 234 מאושרת.
אלי גולדשמידט:
עלו והצליחו בנושא הזה.
סמדר אלחנני:
אישרתם היום גם עמותה שפועלת למען מניעת אלימות במשפחה.
אלי גולדשמידט:
פנייה מס' 010 19 - שימוש בעודפי תקציב משנת 1998, של משרד המדע.
גד לוין:
יש פה העברה של עודפים מחוייבים בסך 4.8 מיליוני שקלים.
גד לוין:
בדרך כלל זה הליך שהוא רק הודעה לוועדה.
גד לוין:
אנחנו פשוט מעוניינים לקדם אותו ולכן אנחנו מעלים אותו פה להצבעה, לאישור הוועדה.
גד לוין:
זה עודפים של התחייבויות שניתנו בשנה שעברה.
מאיר שטרית:
למה הם לא בוצעו?
יוסף יצחק פריצקי:
הם מחוייבים.
גד לוין:
עלו כל מיני דברים.
מאיר שטרית:
למשל מה?
מאיר שטרית:
אולי תוכל לתת לי דוגמא של דבר שלא שולם, ולמה לא שולם?
מאיר שטרית:
אני רוצה לדעת למה לא שילמו.
גד לוין:
אני לא יכול לתת לך קבלה ספציפית.
גד לוין:
למשל בתקציב של 90,000 שקל מתבצעת עיסקה לקראת סוף שנת 1998, אז זה סביר בהחלט ש7,000- שקל יוותרו.
מאיר שטרית:
אבל אנחנו בסוף 1999.
אלי גולדשמידט:
זה הזמן שמעבירים את העודפים.
אלי גולדשמידט:
אנחנו כל הזמן נתקלים בזה.
מאיר שטרית:
זה לא הזמן שמעבירים את העודפים.
מאיר שטרית:
האם יש לך איזושהי אינפורמציה בסיסית על מה מדובר?
מאיר שטרית:
האם אתה יכול להסביר לי מה הבעיה במשרד המדע, מדוע צריך להעביר עכשיו 4 מיליון שקל?
מאיר שטרית:
מה העניין?
מאיר שטרית:
האם אתה יכול להגיד לי מה רשימת ההתחייבויות שלא שולמו?
איוור קרשנר:
זה 4 מיליון שקל מתוך 172 מיליון שקל.
איוור קרשנר:
זה 2%.
איוור קרשנר:
זה חלק קטן.
מאיר שטרית:
האם נוכל לקבל את האינפורמציה הזאת?
מאיר שטרית:
מה ההתחייבויות שאתם עכשיו מבקשים לשחרר מתשלום?
מאיר שטרית:
אני מבקש לקבל את הרשימה הזאת.
גד לוין:
ההתחייבויות שולמו.
גד לוין:
מה שקורה בפועל, חשב המשרד משלם מתוך תקציב 1999 התחייבויות עבר מתוך ציפייה לקבל את העודפים בהמשך השנה.
גד לוין:
לא יעלה על הדעת שהחשבונית לא תשולם במשך חצי שנה.
גד לוין:
הוא חייב לשלם את החשבונית.
יוסף יצחק פריצקי:
ז'וז'ו חלסטרה היה אומר על זה: הכל חארטה.
אלי גולדשמידט:
חבר הכנסת שטרית, מה אתה רוצה?
אלי גולדשמידט:
אני אעשה מה שאתה מבקש.
מאיר שטרית:
אתה אומר שההתחייבויות האלה שולמו בפועל.
מאיר שטרית:
אז בשביל מה צריך אישור שלנו?
אלי גולדשמידט:
הוא לא צריך את האישור שלנו.
אלי גולדשמידט:
הוא רוצה לקדם את הנושא.
אלי גולדשמידט:
הוא לא רוצה לחכות 21 ימים.
אלי גולדשמידט:
הוחלט: פנייה מס' 010 19 מאושרת.
מאיר שטרית:
מר קרשנר מקבל את המשכורת שלו מהאוצר, לא מאיתנו.
מאיר שטרית:
נראה שהוא מצליח בסוף להעביר את כל ההעברות.
ויצמן שירי:
זאת השיטה הכי טובה, לבוא רבע שעה לפני סגירת המועדון.
ויצמן שירי:
מעייפים אותנו על הכסף הקטן ומחכים עם הכסף הגדול לזמן שלא יישאר לנו כוח.
איוור קרשנר:
פנייה מס' 237 - המשרד לאיכות הסביבה, הכנסה מיועדת.
איוור קרשנר:
230,000 שקל.
יוסי כהן:
מדובר פה בשינויים פנימיים של המשרד, בהתאם לסדרי העדיפויות שלו, והגדלה של ההוצאה המותנית בהכנסה בעקבות גידול בהכנסות שיש להן אגרות.
אלי גולדשמידט:
הוחלט: פנייה מס' 237 מאושרת.
אלי גולדשמידט:
פניות מס' 022 18 ו023- 18
רות יוסף:
מה שמוצג לפניכם זה רשימה של כלל הרשויות במדינת ישראל.
ויצמן שירי:
מי שיש לו עיניים רואה מה שכתוב שם בין השורות.
רות יוסף:
תלוי מה הוא רוצה לראות.
רות יוסף:
הטור הראשון זה מקדמות בפועל בשנים 98-96, מה הועבר בפועל.
רות יוסף:
הטור הנוסף הוא אחוז המקדמות מתוך סך כל המענק שהם מקבלים.
ויצמן שירי:
רואים גם את ה100%-.
רות יוסף:
100% זה דבר אחר.
רות יוסף:
אני אסביר בדיוק על מה מדובר.
רות יוסף:
אחוז הביצוע רשום בטור הימני.
רות יוסף:
הטור הראשון זה כמה מענקים הרשות זכאית לקבל.
רות יוסף:
יש כאן כמה רשויות שלידן רשום 100% אך זה לא 100% ביצוע.
אלי גולדשמידט:
תני לנו דוגמא לדבר כזה.
מאיר שטרית:
האם פה מדובר על מענקים לאיזון?
רות יוסף:
זה מענק לכיסוי גרעון.
מאיר שטרית:
האם יש מענק ספציפי כמענק איזון?
ויצמן שירי:
לא סתם אני ביקשתי את הדבר הזה.
ויצמן שירי:
בני-ברק למשל קיבלה 40 מיליון ש"ח, זאת אומרת 100%.
ויצמן שירי:
בבאר-שבע - אושר 40 מיליון ש"ח ורשום שאחוז הביצוע הוא אפס.
רות יוסף:
אסביר לך.
רות יוסף:
מאחורי כל אחד יש סיפור.
רות יוסף:
באר-שבע עוד לא חתמה על הסדר הבראה.
רות יוסף:
היא עשתה הסדר ואחר-כך החליטה שהוא קשה לה מדי והחליטה לצאת למיקצה שיפורים.
רות יוסף:
היא היתה בדיון אצל מנכ"ל משרד הפנים לפני 3 ימים, ביום חמישי האחרון.
רות יוסף:
אני מקווה שהבעיה תיפתר בקרוב.
רות יוסף:
לכן היא לא קיבלה אף אגורה.
רות יוסף:
לגבי בני-ברק ולגבי ירושלים: עם שתי הרשויות האלה נעשו הסדרים פרטניים, לא במסגרת ההסדר הכולל.
רות יוסף:
כך שהאחוז הוא לא רלוונטי.
רות יוסף:
בני-ברק קיבלה 40 מיליון שקל.
ויצמן שירי:
למי נתתם מקדמות?
רות יוסף:
לכולם.
ויצמן שירי:
לבאר-שבע גם מקדמות לא נתתם.
רות יוסף:
למי שחתם.
רות יוסף:
באר-שבע לא חתומה על הסכם הבראה.
ויצמן שירי:
כל מי שקיבל מקדמה חתם על הסדר?
ויצמן שירי:
כלומר, את אומרת שטייבה חתומה על הסדר הבראה?
ויצמן שירי:
טייבה נמצאת בפשיטת רגל.
יוסף יצחק פריצקי:
אם היא בפשיטת רגל אז אין בעיה לחתום על הסדר הבראה.
יוסף יצחק פריצקי:
הם יחתמו על כל דבר.
ויצמן שירי:
האם האישור שאת מבקשת, של 256 מיליון שקלים, נותן למעשה את הסך הכל הכללי שלא מיציתם מבחינת המענק, בקיזוז מה שנתתם בעבר?
רות יוסף:
ההתחייבויות שלנו מול הרשויות המקומיות בהסדרי כיסוי גרעונות עד היום - הנתונים האלה הם נתונים להיום, מחר הם יכולים להשתנות - הם 1,121,000,000 שקל.
רות יוסף:
בפועל העברנו 746 מיליון שקל.
רות יוסף:
ה256- מיליון שקל הללו הם חלק מהיתרה.
ויצמן שירי:
אני שואל בכוונה על באר-שבע, שזה הסכום הכי גדול.
ויצמן שירי:
אם נאשר את 40 מיליון השקלים האלה - - -
רות יוסף:
שליש מהם יגיעו אליהם מיידית עם החתימה.
רות יוסף:
זה התהליך.
רות יוסף:
הם חותמים ומקבלים שליש מהמענק.
רות יוסף:
אחר-כך כשהם מבצעים את התוכנית אז הם מקבלים את ההמשך בהתאם לשלבי הביצוע.
ויצמן שירי:
אבל 40 מיליון השקלים האלה מיועדים לטובת העניין הזה?
ויצמן שירי:
את לא לוקחת את החלק היחסי של ה2/3- ומעבירה לרשויות אחרות?
רות יוסף:
לא, חס וחלילה.
ויצמן שירי:
זאת אומרת, אנחנו מאשרים כרגע לפי הרשימה הזאת שלעיריית באר-שבע מגיע 40 מיליון ש"ח, נקודה.
ויצמן שירי:
אחר-כך אתם תבדקו אם הם עומדים בזה.
ויצמן שירי:
אם תירצו לשנות תצטרכו לבוא לכאן ולהגיד שצריך להעביר מעיריית באר-שבע לטובת עיריית עזתה, או לא משנה למי.
רות יוסף:
אנחנו חתומים על הסכם איתם.
רות יוסף:
כלומר, באר-שבע תופסת אותנו הרבה לפניכם.
רות יוסף:
לפניכם יש לנו אותם על הראש.
רות יוסף:
אנחנו מחוייבים כלפי עיריית באר-שבע ב40- מיליון שקל בסיכום חתום.
עופר חוגי:
כל הערים שאין שום התחייבות כספית כלפיהן זה בגלל שהן לא היו בהסדר או לא מעוניינות לקבל מהמדינה?
רות יוסף:
יש שני סוגי רשויות: כאלה שלא היו זכאיות כי לא היו להן גרעונות - - -
עופר חוגי:
בגלל שהן בריאות, בגלל שהן לא יודעות לעשות גרעון, אז הן מפסידות.
ויצמן שירי:
למה לעומר מגיע?
ויצמן שירי:
לעומר לא מגיע.
ויצמן שירי:
אני גר שם ואומר שלא מגיע לעומר.
עופר חוגי:
יש ערים שהן בכלל לא בהסדר.
עופר חוגי:
השאלה היא למה הן בכלל לא בהסדר.
רות יוסף:
יש כאלה שהן בסדר ואז הן לא זכאיות להסדר; ויש כאלה שאמרו: אל תעשו לנו טובות, לא רוצים את הכסף שלכם.
ויצמן שירי:
רשות מצטיינת מקבלת איזשהו מענק.
רות יוסף:
נכון, 20 מיליון שקל יש לנו בתקציב למטרה הזאת.
ישראל כץ:
אני ביקשתי רשימה של אלה שעמדו לפחות באחוז סביר בתוכנית ההבראה.
ישראל כץ:
האם האחוזים האלה הם אחוזים של המענק שניתן או שזה אחוזים מתוך תוכנית ההבראה?
מאיר שטרית:
זה אחוז המענק שניתן בפועל.
אלי גולדשמידט:
פרט לבני-ברק ולירושלים.
אלי גולדשמידט:
אם רשום פה 100% סימן שהמענק ניתן במלואו ושהם עמדו בתוכנית ההבראה במלואה.
ישראל כץ:
אם רשום 70% - אז הם ביצעו 70% מתוכנית ההבראה?
רות יוסף:
פחות או יותר.
ישראל כץ:
עכשיו הרי רוצות לקבל כספים כאלה רשויות שלא הגיעו ל100%- ביצוע.
ישראל כץ:
הרי בשביל זה אנחנו מתכנסים כניראה בחג, לשחרר כספים.
ישראל כץ:
אם ניקח את עיריית לוד, אז הם קיבלו 78% - - -
רות יוסף:
יש להם יתרה של כסף והם רוצים.
רות יוסף:
הם לוחצים ולא בטוח שהם יקבלו מהכסף הזה.
אלי גולדשמידט:
הם יקבלו לפי קצב ביצוע תוכנית ההבראה.
ויצמן שירי:
לפי העמידה בהסדר, בהסכם.
ויצמן שירי:
הם מלווים אותך לראות שאתה עומד בהסכם.
יוסף יצחק פריצקי:
לפי מה קבעתם את המענקים?
יוסף יצחק פריצקי:
פר קפיטה?
יוסף יצחק פריצקי:
פר גרעון?
יוסף יצחק פריצקי:
ל.... יש 11 מיליון שקל ואילו למצפה רמון - 3.8 מיליון שקל.
יוסף יצחק פריצקי:
למה כך נקבע?
ויצמן שירי:
האם לעיר שקולטת עלייה מגיע מענק יותר גבוה?
רות יוסף:
זה הסדר נוסחתי.
רות יוסף:
כשעשינו את ההסדר לקחנו את הגרעון המצטבר לאותה רשות באותה נקודת זמן - נכון ל31.12.96-; לקחנו את המקורות שהרשות יכולה לכסות מכוח עצמה - יתרות ארנונה, פיגורים, יתרות מים, קרנות לא מיועדות למינהן; והייתרה היא מהמענק.
יוסף יצחק פריצקי:
מי שעשה גרעון גדול יותר קיבל מענק גדול יותר.
אלי גולדשמידט:
מה עוד חדש?
יוסף יצחק פריצקי:
אם היו קובעים מענק והיו אומרים: אדוני, לפי מצב סוציו-אקונומי של האוכלוסייה - - -
ישראל כץ:
אני שואל האם 287 מיליון השקלים שאתם מבקשים עכשיו זה כי כל הרשויות האלה ביצעו עד שלבים שכבר מגיע להם 287 מיליון שקלים?
ישראל כץ:
אז כמה אתם מבקשים בעצם?
ישראל כץ:
מה אחוז הביצוע עד עכשיו?
אלי גולדשמידט:
אני אהיה הפרשן של גברת רות יוסף.
אלי גולדשמידט:
היא הסבירה את זה בתחילת הישיבה, לפני 3 שעות.
אלי גולדשמידט:
היא אמרה שאנחנו מקצים את הכסף למשרד הפנים, את סכום הכסף הכולל.
אלי גולדשמידט:
הם משחררים את הכסף הזה בהתאם להתקדמות בתוכניות ההבראה.
ישראל כץ:
ואם לא תהיה התקדמות?
אלי גולדשמידט:
אז משרד הפנים לא יעביר.
אלי גולדשמידט:
אנחנו סיכמנו בסוף הישיבה, נדמה לי שעל דעת רבים מהחברים, שכל פעם שהם משלימים העברה כספית לרשות הם ייתנו לנו דיווח, בהתאם להתקדמות של תוכנית ההבראה.
אלי גולדשמידט:
מקובל שהם לא מעבירים כסף שלא בהתאם לקצב תוכנית ההבראה.
אלי גולדשמידט:
השאלה היא אם אנחנו מאמינים.
אלי גולדשמידט:
אנחנו יכולים לעצור את הכל ולהגיד שלגבי כל עיר ועיר, כל הקצבה והקצבה, זה יבוא לדיון כאן.
ויצמן שירי:
כמו מה?
ויצמן שירי:
כמו קריית מלאכי, שהקציבו לה 21 מיליון שקלים, שקיבלה כבר 16.5 מיליון שקלים, ביצעה כבר כמעט 80% והיא עדיין בפשיטת רגל?
מאיר שטרית:
כי הם לא עשו כלום.
ויצמן שירי:
אז למה נתנו להם את 16.5 מיליון שקלים?
ויצמן שירי:
למה נתנו להם 80% מהתקציב?
רות יוסף:
עם החתימה על ההסכם הם קיבלו שליש מהמענק כמקדמה.
רות יוסף:
אחר-כך התחלף שם ראש הרשות - זה אחת הבעיות.
ויצמן שירי:
גם בבאר-שבע התחלף ראש רשות.