GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הילה לוי:
הפניה הזאת מאפשרת לממש השתתפות של משרד הפנים בפרוייקטים, במסגרת תקציב פיתוח מיוחד לתחבורה בתוכניות המגזר הערבי והדרוזי.
הילה לוי:
משרד הפנים משתתף בתקציב ב- 16 מיליון שקל בהוצאה ועוד 13 מיליון בהרשאה להתחייב.
הילה לוי:
הפניה הזאת מהווה למעשה את ההעברה מתקציב משרד הפנים, סעיף 57, לתקציב פיתוח משרד התחבורה סעיף 79.
הילה לוי:
זה עובר דרך הרזרבה הכללית, אבל זה לא עושה שימוש ברזרבה.
אלי גולדשמידט:
בפניה כתוב קו עימות - האם הכוונה למגזר ערבי ודרוזי בקו עימות או קו עימות בכלל.
הילה לוי:
זה קו עימות בכלל.
אלי גולדשמידט:
זאת אומרת שהפעילות כאן היא לא רק למגזר הערבי דרוזי.
אלי גולדשמידט:
מה זה "נתיבי גליל"?
הילה לוי:
"נתיבי גליל" הוא הגוף שמבצע.
סמדר אלחנני:
בהמשך להערותיי הקודמות, אני רוצה להעיר שזו העברה בתוך תקציב פיתוח, מתקציב פיתוח אחד לתקציב פיתוח שני.
סמדר אלחנני:
בחוק כתוב שהעברה בין סעיפים בתקציבי פיתוח צריכה להיות דרך הרזרבה של תקציב פיתוח ואין השנה רזרבה לתקציב פיתוח.
הילה לוי:
אני לא מכירה את ההגדרה של רזרבה לתקציב פיתוח.
הילה לוי:
אני מכירה את המושג של רזרבה כללית.
סמדר אלחנני:
בחוק יסודות התקציב כתוב שהעברה בין סעיפים בתקציבי פיתוח כמו בין סעיפים בתקציב הרגיל, צריכה להיות דרך הבריכה של הרזרבה הכללית, ואילו בתקציב פיתוח זה צריך להיות ברזרבה לתקציב פיתוח.
סמדר אלחנני:
השנה אין רזרבה לתקציב פיתוח.
אלי גולדשמידט:
האם אנחנו רשאים לאשר את זה כך?
סמדר אלחנני:
אפשר לאשר את הבקשה, אבל צריך לברר את הסוגיה הזאת.
אנה שניידר:
העברתי את חוות הדעת שלי לגב' ימימה מזוז ואני מקווה לשמוע ממנה הערות לכך.
רחמים מלול:
לאיזה רשויות מקומיות ניתן הסיוע הזה?
הילה לוי:
זה ניתן למגזרי הערבים והדרוזים במסגרת פעילות של "נתיבי גליל", ולישובי קו העימות השונים.
רחמים מלול:
האם גרעתם את התקציב הזה מהרשויות המקומיות?
הילה לוי:
התקציב לא נגרע מתקציב הרשויות המקומיות.
הילה לוי:
התקציב עובר מסעיף 57 בתקציב משרד הפנים.
הילה לוי:
משרד הפנים מזמין עבודות של פיתוח כבישים במסגרת יישובי קו העימות והמגזרים של הערבים והדרוזים.
הילה לוי:
מי שיכול לבצע את העבודות האלה זה משרד התחבורה ולכן זה לא נגרע, אלא רק עובר מתקציב משרד הפנים לתקציב משרד התחבורה.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה 235/6 אושרה.
איוור קרשנר:
פניה מס' 237 - המשרד לאיכות הסביבה.
איוור קרשנר:
פניה מס 238 - מרכז המיפוי.
שי יפתח:
מדובר בהגדלת תקציב המרכז למיפוי.
שי יפתח:
זו הוצאה מותנית בהכנסה, כאשר ההכנסות האלה מיועדות לשתי מטרות: לבצע עבודות שיפוצים במבנה המרכז ברחוב לינקולן - -
אילן גילאון:
מאיפה בא הכסף?
שי יפתח:
הכסף בא משני מקורות: החזרי ארנונה משנים קודמות ששולמו לעיריית תל-אביב והכנסות מהטכניון בגין ביצוע עבודות.
שי יפתח:
מדובר ב- 672 אלף שקלים.
מאיר פרוש:
ישנה החלטת ממשלה שצריך לצאת מלינקולן, אז בשביל מה השיפוצים בתוך המבנה?
שי יפתח:
מאחר שהפכו את הבנין בלינקולן לבנין שמיועד לשימור, נדחתה הפרוגרמה לצאת.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה מס' 238 אושרה.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש לחזור לפניה התקציבית שלגביה ביקשו התייעצות סיעתית.
אלי גולדשמידט:
יש טענה שהתקציב בא מתקציב הדירות להשכרה.
לליב אלקיים:
תקציב הדירות להשכרה בשנת 1999 ניתן למשרד השיכון בהתאם לרצון שלו לאכלס את הדירות האלה, בהתאם לקריטריונים מסויימים.
לליב אלקיים:
הקריטריונים האלה נדחו על ידי בג"ץ ועל כן לא ממשיכים לבנות שם את הדירות.
אלי גולדשמידט:
מרכז הקואליציה בוועדת הכספים ביקש התייעצות סיעתית ולכן ההצבעה תהיה ביום שני בשבוע הבא.
אלי גולדשמידט:
פניה מס' 22009.
יהושע ישי:
הפניה נועדה להעברת עודפים מחוייבים משנת 98' ו- 99'.
יהושע ישי:
בשנת התקציב 98' המשרד ביצע כל מיני פעילויות שהוא הוציא עליהן התחייבויות, שלא היה ניתן לממש אותן לקראת סוף השנה.
יהושע ישי:
אנחנו מבקשים להעביר את היתרות האלה לתקציב 99' באופן שנוכל לממש את ההתחייבויות של המדינה ביחס לאותם זכאים.
אלי גולדשמידט:
מה המעמד של הוועדה בהודעה כזאת?
אנה שניידר:
אנחנו לא מעכבים.
ינון עמית:
הבקשה היא להעברת עודפים מחוייבים בסך של כ- 84 מיליון שקלים מתקציב דתות - -
אלי גולדשמידט:
מדוע צריך להודיע את זה לוועדה?
אנה שניידר:
הבקשה של האוצר היא לקבל אישור פוזיטיבי לפני שעוברים 21 יום.
ינון עמית:
עודפים מחוייבים הם עודפים שלחשב המשרד יש רשות בתקציב 98', לצורך הענין, להתחייב על חלק מהתקציב לביצוע לשנה הבאה.
ינון עמית:
במקרים כאלה ממשרד האוצר מעביר את העודפים האלה לתקציב השנה הבאה.
ינון עמית:
מדובר על העברת עודפים שיש עליהם התחייבויות רשומות מתקציב של השנה שעברה לתקציב השנה.
אבשלום וילן:
היתה התחייבות של 85 מיליון שקלים בשנת 1998 והיא צריכה להיות מוצאת בשנת 1999?
יהושע ישי:
נניח שהמשרד נתן שיק ומקבל השיק צריך לפרוע אותו.
יהושע ישי:
במעבר משנה לשנה צריך את האישור להעביר את זה מהחשבון של 98' לחשבון של 99'.
יעקב ליצמן:
כתוב שירותי דת לנוצרים ומוסלמים, במה זה מתבטא?
ויצמן שירי:
מדובר גם משכורות.
יהושע ישי:
529 אלף שקל מיועדים לשירות דת לנוצרים ומוסלמים.
יהושע ישי:
זה יכול להיות עבור החזקת מסגדים וכד'.
יהושע ישי:
אין לי בדיוק את ההוראה לאן הולך הכסף.
יעקב ליצמן:
אתם גם נותנים לבהאים בחיפה?
יהושע ישי:
לא.
מאיר פרוש:
כאשר בכותרת של תרבות דתית וחרדית יש העברה לארגון תורני ארצי לנוער, מבוגרים ונשים, וב- 99' הכל עבר למשרד החינוך, זה אומר שזה עודפים שהתחייבתם עליהם ב- 98'?
יהושע ישי:
כן, אנחנו חייבים לתת.
יהושע ישי:
את הכסף הזה לא ניתן להעביר מסעיף לסעיף, כיוון שזה סעיף מחוייב ובתקנה הזאת אין כסף חוץ מהכסף הזה שצריך להיכנס.
יהושע ישי:
לו הכסף לא היה עובר לחינוך, הייתי יכול לתת לארגונים משהו על חשבון 98'.
יהושע ישי:
אבל מכיוון שב- 99' הכל עבר למשרד החינוך ומשרד הדתות ביתרת 0, כל המוסדות מחכים לכסף הזה, כי אין אפשרות לתת להם מימון ביניים.
סמדר אלחנני:
אני רוצה להדגיש לחברי הוועדה את החשיבות של הענין של שימוש בעודפים משנה לשנה.
סמדר אלחנני:
התקציב הוא שנתי ויכול להיות שלקראת סוף השנה רואים שנשאר עודף, מה חושב החשב של המשרד?
סמדר אלחנני:
אם אני לא אשתמש בזה יקחו לי בשנה הבאה, כי יגידו - אתה לא צריך את הכסף.
סמדר אלחנני:
לכן אמרו שאם החשב צריך את הכסף ומכל מיני סיבות הוא לא הצליח להוציא אותו, הוא לא מאבד את הכסף.
סמדר אלחנני:
זה כדי לא לעודד בזבוז.
אבשלום וילן:
האם זה לא משפיע על החשב הכללי בחשבון הרב שנתי?
סמדר אלחנני:
בכל שנה משתמשים בעודפים משנה קודמת.
אלי גולדשמידט:
זה אומר שאנחנו צריכים לדאוג שימשיכו להעביר עודפים מחוייבים, כי אחרת אנחנו יוצרים אינסנטיב למשרדי הממשלה להוציא את התקציב על נושאים לא כל כך חשובים.
אלי גולדשמידט:
החלטה: אין בקשה לעיכוב ולפיכך הודעה מס' 22009 אושרה.
אלי גולדשמידט:
פניה מס' 217.
הראל בלינדה:
פניה 217 נועדה לעשות שינויים פנימיים בתקציב הפיתוח של הנהלת בתי המשפט.
הראל בלינדה:
אנחנו מבקשים להעביר קצת למעלה מ- 7 מיליון שקל בהרשאה להתחייב.
אלי גולדשמידט:
מהו ציוד קצה בבתי המשפט?
הראל בלינדה:
הכוונה לכל הציוד הנלווה לבנין.
הראל בלינדה:
מדובר במבנים חדשים של בית המשפט בנצרת שנכנסו אליו בחודש מרץ, ובבית המשפט בבאר שבע, שיכנסו אליו בשנה הבאה.
אלי גולדשמידט:
החלטה: פניה 217 אושרה.
אלי גולדשמידט:
את הפניה של משרד הקליטה טרם אישרנו, כי לחבר הכנסת אמנון כהן יש שאלות לגביה.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נדון בה יותר מאוחר.
אלי גולדשמידט:
הזמנו לוועדה את שר האוצר.
אלי גולדשמידט:
הדיון איתו יהיה בשעה 12:30 ויימשך שעתיים.
אלי גולדשמידט:
(הפסקה) סקירת שר האוצר על מדיניות התקציב
אלי גולדשמידט:
אני רוצה לקדם בברכה את שר האוצר, אברהם שוחט, את מנכ"ל המשרד, אבי בן-בסט, את דוד מלגרום, מנהל אגף התקציבים ואת גב' ציפי גל-ים, הממונה על הכנסות המדינה.
אלי גולדשמידט:
בשבוע הראשון לכינונה של ועדת הכספים היה לנו הדיון הראשון עם שר האוצר והיום אנחנו מגיעים לדיון השני.
אלי גולדשמידט:
יש לי תחושה שהנינוחות שאפיינה את הדיון הראשון תיעדר קצת מהדיון של היום.
אלי גולדשמידט:
אתם עומדים לפני דיון בממשלה שיתקיים ביום ראשון.
אלי גולדשמידט:
זה דיון מאוד משמעותי וקריטי לגבי מבנה התקציב.
אלי גולדשמידט:
את האישור למסגרת התקציב אתם קיבלתם לפני מספר שבועות וכך גם לגבי השינויים המבניים במשק.
שלום שמחון:
האם ועדת הכספים יכולה לקבל מסמך לגבי השינויים המבניים?
אלי גולדשמידט:
קיבלנו כרך אחד ואני חושב שכל חבר ועדה יקבל עותק ממנו.
ויצמן שירי:
אנחנו קוראים הכל בעיתונים.
אלי גולדשמידט:
הנושאים רציניים מאוד ואנחנו צריכים להתייחס לישיבה הזאת מאוד ברצינות, כיוון שעלינו, כוועדת כספים, מוטלת האחריות להכין את תקציב המדינה לקריאה שניה ושלישית.
אלי גולדשמידט:
אני יכול לדבר בשם אנשי הקואליציה בוועדת הכספים, ואני מקווה גם שזה בשם כל חברי ועדת הכספים - אנחנו צריכים לעזור לממשלה להכין תקציב ראוי וטוב שיקדם את מדינת ישראל.
אלי גולדשמידט:
אני מוכרח לומר לך, אדוני שר האוצר, שאני כבר מתחיל לא להירדם בלילה, וזה בדרך כלל לא קורה לי.
אלי גולדשמידט:
הדברים שאנחנו שומעים בימים האחרונים, לפחות אצלי, מעוררים חרדה.
אלי גולדשמידט:
אני מניח שגם אצל חברים אחרים.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נמצאים במשק שנמצא במצב של מיתון עמוק, במשק שיש בו אבטלה בשיעורים גדולים, משק שהרבה עסקים בו נמצאים בסיטואציה קשה מאוד של יכולת להחזיק מעמד, עד כדי פשיטות רגל.
אלי גולדשמידט:
אנחנו נמצאים במשק שבשנים האחרונות, ואני לא עושה כרגע חשבונות פוליטיים עם הממשלה הקודמת, נמצא בהאטה מאוד גדולה.
אלי גולדשמידט:
מסגרת התקציב, כפי ששמענו עד כה, היא מסגרת מאוד שמרנית, מאוד מרוסנת, כורכת בתוכה קיצוצים לא פשוטים.
אלי גולדשמידט:
התחושה היא שהתקציב הזה, כפי שהוא מובא לנו, איננו תקציב שיוציא את המדינה מהמיתון.
אלי גולדשמידט:
המשמעות של המשפט - איננו מוציא את המדינה מהמיתון - מגיעה בסופו של דבר עד למשפחות המובטלים בכל מקום במדינת ישראל.
אלי גולדשמידט:
אני רוצה להציע לך, אדוני שר האוצר, להקשיב, ולנסות אפילו לקבל, ולהגיע לכלל הבנה עם חברי ועדת הכספים, כיצד אפשר לבנות תקציב שכן יוציא את המדינה מהמיתון.
אלי גולדשמידט:
יעד הגירעון שקבעתם הוא של 2.5% תוצר, שמחייב קיצוץ מאוד משמעותי של 6 מיליארד שקל בתקציב המדינה.
אלי גולדשמידט:
התבשרנו שהקיצוץ הזה אמור לפגוע הן בתקציבי הבריאות, הן בתקציבי החינוך, הן בקצבאות הילדים ובדברים נוספים.
אלי גולדשמידט:
לא שמענו על ניסיון לבנות תקציב שהגירעון שבתוכו ישקף את הצורך של היציאה מהמיתון.
אלי גולדשמידט:
כל %¼ גירעון בתוצר, המשמעות שלו היא מיליארד שקל.
אלי גולדשמידט:
כל מיליארד שקל נוספים שעוברים לצמיחה יש להם בשורה של מקומות עבודה חדשים.
אלי גולדשמידט:
עד לרגע זה לא שמענו על הדברים האלה.
אלי גולדשמידט:
אני מאוד רוצה שהחיזיון שראינו בתקציב הראשון של הממשלה הקודמת, שההחלטות של הממשלה התנפצו מול הסלע של ועדת הכספים, שהניסיון הזה לא יחזור בממשלה שאני ומרבית החברים שיושבים פה בחדר תומכים בה.
אלי גולדשמידט:
היה ראוי ורצוי שננסה להגיע להסכמות כדי למנוע את הסיטואציה הזאת.
אלי גולדשמידט:
אני לא רוצה להרבות דברים מעבר לכך, אך אני רוצה לציין שבמקביל לישיבה שאנחנו מקיימים פה היום, מתקיימת עוד ישיבה בכנסת, שדנה בסוגיות שקשורות לתרופות, למחלות קשות, כמו למשל ההרצפטין, שהיא תרופה לחולות בסרטן השד ושאינה מצויה בסל הבריאות.
אלי גולדשמידט:
מי שזקוקה לתרופה הזאת צריכה לשלם 10,000 שקל בחודש.
אלי גולדשמידט:
לא מדובר רק בהרצפטין, אלא גם תרופות לאוסטיאופורוזיס ולמחלות קשות אחרות.
אלי גולדשמידט:
אני לא יכול להבין כיצד אפשר לשפר את רמת הבריאות במדינת ישראל, או אפילו לפחות לשמור על מצבה אם מוצע קיצוץ של 250 מיליון שקל בתקציב משרד הבריאות.
אלי גולדשמידט:
אני נותן את זה כדוגמה וברור שלא הכל זה רק בריאות, אלא יש נושאים של חינוך ונושאים אחרים.
אלי גולדשמידט:
מצד אחד רואים שיש פגיעה מאוד מאוד לא פשוטה בתקציבים החברתיים ומצד שני אנחנו רואים שאין באותה מידה ביטוי ליציאה לצמיחה.
אלי גולדשמידט:
הייתי שייך ועדיין שייך לאותה מפלגה שערב הבחירות דיברה על 300 אלף מקומות עבודה, על נושא הבריאות ועל נושא החינוך.
אלי גולדשמידט:
אני מרגיש שהמחוייבות שלנו לציבור הישראלי היא מחוייבות שאנחנו חייבים לפרוע את השטר לגביה, ואני לא מקבל שאת השטרות שאנחנו חתמנו עליהם ערב הבחירות, נתחיל לפרוע תוך שנתיים.
אלי גולדשמידט:
לדעתי תחילת פירעון השטרות צריך להיות מייד עם כינון הממשלה.
אלי גולדשמידט:
בתחום המדיני אנחנו נמצאים הרבה פעמים במחלוקת עם החברים באופוזיציה, ואנחנו תמיד אומרים שאנחנו מוכנים לקחת סיכונים מחושבים כדי להגיע לשלום.
אלי גולדשמידט:
אני לא מצליח להבין מדוע אנחנו לא יכולים לקחת סיכונים מחושבים כדי להביא את המשק לצמיחה, לגמר המיתון ולהגדלת הרווחה של אזרחי מדינת ישראל.
אלי גולדשמידט:
אני מצפה לתוכנית יותר נועזת, פורצת דרך, שיש איתה בשורה אמיתית.
אלי גולדשמידט:
אני מבקש ממך, אדוני שר האוצר, שלא ייווצר מצב שאנחנו נעמוד בוועדת הכספים, בדיונים הקרובים על תקציב המדינה, בצורה לעומתית מול הממשלה.
אלי גולדשמידט:
אני לא רוצה לשמש בתפקיד הזה ולהיות יושב ראש ועדת הכספים הראשון שעומד בעימות כל כך חריף עם הממשלה.
אלי גולדשמידט:
אני אומר את הדברים בצורה ברורה, חד משמעית, ואני לא מנסה לעגל פינות.
אלי גולדשמידט:
מה שחשוב לנו שנהיה משוכנעים שהתוכנית שלכם והתקציב שאתם מציגים בשינויים המבניים, אכן יביאו לתמונה ההפוכה מהתמונה שאני מציג כאן.
אברהם-בייגה שוחט:
אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, הבטחתי ליושב ראש הוועדה להופיע בוועדת הכספים לאחר שיתחילו הדיונים בממשלה.
אברהם-בייגה שוחט:
הבטחתי שאני אבוא בשמחה רבה לוועדת הכספים לפני הדיון בכנסת, שיהיה רק בסוף חודש אוקטובר.
אברהם-בייגה שוחט:
אני מוכן לקיים דיונים בוועדת הכספים על אותם פרקים שעברו ואושרו בממשלה.
אברהם-בייגה שוחט:
שלושת הדברים המרכזיים שאושרו בממשלה, בשתי ישיבות נפרדות, הם: הפרמטרים של התקציב וההיגיון של מבנה התקציב כפי שהוחלט במממשלה, המדיניות המוניטרית כפי שהוצגה לממשלה והשינויים המבניים.
אברהם-בייגה שוחט:
אני יודע שהנושא היותר מעניין, למרות שאני חושב שהדברים האחרים לא פחות חשובים, הוא הנושא שהיום התפרסם בכותרות העיתונים בקשר לקיצוצים המיועדים להיות נדונים בממשלה ביום ראשון.
אברהם-בייגה שוחט:
אבל כפי שסיכמנו, אדוני היושב ראש, הנושא על סדר היום הוא המצב הכלכלי, המדיניות של המסגרת כפי שהיא נקבעה, גודל הגירעון, מה הלוגיקה שבענין - וכאן יהיו לי כמה דברים שחולקים על הנחות היסוד שלך.
אברהם-בייגה שוחט:
כמו כן אני אומר מספר דברים לגבי המדיניות המוניטרית והשינויים המבניים, שלפי דעתי הם ברי חשיבות ויש להם משמעות רבה מבחינת עתידו של המשק הישראלי.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו נמצאים בעיצומם של הדיונים ולכן התהליך נמצא בעיצומו.
אברהם-בייגה שוחט:
המסגרת היא כפי שאכן נאמר על ידי היושב ראש, אבל אני הייתי מציע להתייחס בזהירות מרובה לנתונים כפי שמופיעים באמצעי התקשורת השונים.
אברהם-בייגה שוחט:
לפעמים יש דברים נכונים, לפעמים יש דברים שלא רלוונטיים ולא קיימים בכלל, לפעמים יש דברים שמופיעים והמספרים אינם נכונים.
אברהם-בייגה שוחט:
הייתי מציע להתאזר בסבלנות ולחכות ליום ראשון, בהנחה שאז תהיה ישיבת ממשלה וכמה ימים קודם בוודאי יונח מסמך מפורט וברור.
אברהם-בייגה שוחט:
ולכן ההנחה כאילו כל מה שמופיע בעיתון יהיה בדיוק כך בנייר שיונח על שולחן הממשלה, אינה נכונה.
שלום שמחון:
יוסי שריד דיבר היום ברדיו.
אברהם-בייגה שוחט:
לא אמרתי שהכל לא נכון, אמרתי שבמכלול הדברים שהופיעו ישנם דברים שאינם נכונים.
אברהם-בייגה שוחט:
יש דברים לכאן ולכאן ואני לא אכנס אליהם בפירוט.
אברהם-בייגה שוחט:
כפי שהתחייבתי ליושב ראש הוועדה, אני אבוא לכאן לדיון על נושאים שדנו בהם בממשלה.
אברהם-בייגה שוחט:
זה לא יהיה נכון, מבחינת דרכי מינהל ושלטון תקין, שלפני שאני אביא את המסמך לממשלה, שכפי שציינתי עדיין לא הושלם ויש להשלים בו דברים, שהוא יוצג כאן.
אברהם-בייגה שוחט:
לפני שהוא יונח על שולחן הממשלה ואז הוא יתפרסם, אני לא אתייחס לדברים באופן ספציפי.
אברהם-בייגה שוחט:
אני אעיר הערה או שתיים, אך בהחלט לא אתייחס לתוכנית המפורטת.
מוחמד ברכה:
אם כך, מה יהיה נושא הדיון, אם לא זה ולא זה?
אלי גולדשמידט:
היו שני דיונים בממשלה - אחד מהם על מסגרת התקציב והשני על השינויים המבניים.
אלי גולדשמידט:
בעקבות הדיונים האלה בא אלינו שר האוצר ומציג את הדברים בהמשך לישיבות הממשלה.
אלי גולדשמידט:
נושאים שקשורים בקיצוצים ובתקציבים הקונקרטיים של כל משרד ומשרד, אני מבין מדברי שר האוצר שהם לא יובאו בפנינו, משום שהדבר צריך לידון ביום ראשון בממשלה.
אברהם-בייגה שוחט:
סיכמנו שאלה יהיו הדברים.
יעקב ליצמן:
האם השינויים המבניים יוצגו בפנינו?
אלי גולדשמידט:
חברי הוועדה צריכים לקבל עותק מהחומר שנשלח אליי.
מוחמד ברכה:
כך מוציאים את האוויר מגלגלי הישיבה.
אברהם-בייגה שוחט:
זה היה הסיכום שלי עם יושב ראש הוועדה.
אבשלום וילן:
מדוע לא קיבלנו לפני הישיבה את החומר הכתוב שעבר בממשלה?
אברהם-בייגה שוחט:
נשלחה לכאן חוברת ואם היו מבקשים מאיתנו לשלוח 20 חוברות, היינו שולחים 20 חוברות.
אלי גולדשמידט:
בנושא הזה שר האוצר צודק.
אלי גולדשמידט:
אני צריך לדאוג לכך שהחוברת של השינויים המבניים תגיע לכל אחד מחברי הבית.
אברהם-בייגה שוחט:
אני רוצה לומר מספר דברים כרקע לדיוני התקציב ואני מבקש לא לראות את מה שאני אומר, למרות שיש לי ביקורת כבדה מאוד על מצב המשק, כהתחשבנות עם העבר.
אברהם-בייגה שוחט:
אני אומר את הדברים כנתוני רקע לשיקולים שלנו לקביעת המדיניות.
אברהם-בייגה שוחט:
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה פרסמה נתונים בדיווח החצי שנתי לגבי מצב המשק.
אברהם-בייגה שוחט:
התמונה כפי שפורסמה על ידי הלמ"ס זהה לדיווחים של גורמים אחרים שעוסקים בענין.
אברהם-בייגה שוחט:
התמונה שמצטיירת היא שהמשק מאוד מאוד ממותן, הרבה מעבר למתוכנן ולצפוי, שגם שם היתה הנחה יחסית לא גבוהה.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו נמצאים במיתון הארוך ביותר מאז קום המדינה, כשלוש שנים ברציפות.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו כבר שנתיים בגידול שלילי לנפש של התוצר, יש ירידה של ההשקעות במשק, יש עלייה באבטלה, יש ירידה בגביית המסים, יש סגירת עסקים קטנים וכל המאפיינים של מיתון מלווים אותנו.
אברהם-בייגה שוחט:
גם הגירעון המקומי הוא הרבה יותר גבוה מהמתוכנן.
אברהם-בייגה שוחט:
הגירעון המקומי יהיה כנראה מעל 15 מיליארד שקל.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו מניחים שהגירעון הכללי יהיה 31/4% או 3.3% והמקומי 2%, כלומר סטיה של 50% שנובעת מגביית מסים.
אברהם-בייגה שוחט:
זה בדיוק המצב שהיה ב- 96' בהבדל אחד : ב- 96' הצמיחה עלתה ב- 4.6% לשנה ושיעור האבטלה היה קרוב ל- 6%, ההשקעות עלו ב- 15% כל שנה ואילו כבר שלוש שנים אנחנו בירידה בהשקעות של כ- 6% בשנה.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו גם בירידה בגידול בתוצר ותוצר שלילי לנפש ועל זה ישנו גירעון תקציבי בתוך תקציב הממשלה.
אברהם-בייגה שוחט:
על הרקע הזה נכנסנו והיינו צריכים להתחיל לעשות תקציב.
אברהם-בייגה שוחט:
זה גם על רקע של מחוייבות של ממשלה שצריכה להחליט מה היא עושה.
אברהם-בייגה שוחט:
אני מסכים עם דברי היושב ראש שהיו התחייבויות, והן ישנן.
אברהם-בייגה שוחט:
עד כאן אני מסכים עם היושב ראש ועכשיו אני חולק עליו.
אברהם-בייגה שוחט:
כאשר היינו צריכים לקבל החלטה, עמדו בפנינו כמה אפשרויות.
אברהם-בייגה שוחט:
אין שום בעיה ואפשר לעשות תקציב ללא קיצוץ של שקל אחד.
אברהם-בייגה שוחט:
אין שום בעיה - אם מכריזים שהגירעון הוא 4% במקום 2.5%.
אברהם-בייגה שוחט:
1.5% גירעון זה 6 מיליארד שקל, ובא לציון גואל.
אברהם-בייגה שוחט:
כולם יהיו מבסוטים והכל בסדר ואולי להערכתך, אדוני היושב ראש, זה תקציב שמבשר צמיחה, והכל מאה אחוז.
אברהם-בייגה שוחט:
זה יהיה שנה, שנה וחצי, אבל אחרי זה המשק יקרוס.
אברהם-בייגה שוחט:
זה יקרה באופן ודאי, כי אתה לא יכול לנהל משק שבו יש שיעור כזה גדול של גירעון.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו משק פתוח, אנחנו חיים אל מול העולם, מול השווקים בעולם, הם מסתכלים עלינו במיקרוסקופ כמה פעמים בשנה.
אברהם-בייגה שוחט:
אם המשק שלנו יתנהל בצורה בלתי אחראית מבחינת יחס הגירעון, אנחנו נגרום לכך שעוד שנה או שנה וחצי יהיה כאן כזה משבר, שכל מה שקורה עכשיו בקיצוץ יהיה חלום ורוד לעומתו.
אברהם-בייגה שוחט:
זה יהיה חלום ורוד לעומת המציאות שנעמוד בה.
אברהם-בייגה שוחט:
הממשלה יכולה להחליט כמה וכמה דברים.
אברהם-בייגה שוחט:
היא יכולה להחליט החלטה כזאת והיא גם יכולה להחליט החלטה אחרת.
אברהם-בייגה שוחט:
היא תיקח מסים באופן פרוגרסיבי, תיקח מקורות מהמגזר העסקי ותגדיל את משק המדינה.
אברהם-בייגה שוחט:
המשק יהפוך למשותף, למגזר העסקי לא יהיה כסף להשקיע וכל המערכת המשקית שלנו במקום שתתנהל דרך הצינורות של המגזר העסקי, היא תתנהל דרך אגף התקציבים באוצר והחשב הכללי.
אברהם-בייגה שוחט:
הם אומנם אנשים נפלאים ונהדרים, אבל אם הם יעשו את הכל בשביל מדינת ישראל והממשלה תהיה כל כך דומיננטית במשק, לא יהיה לנו משק.
אברהם-בייגה שוחט:
אני לא מדבר על זה שישנם גם כללי משחק בעולם שאם אנחנו רוצים להיות חלק ממנו, אנחנו צריכים קצת להסתכל עליו.
אברהם-בייגה שוחט:
לכן, כשאנחנו מדברים על מסים כפי שאנחנו מדברים, ומדברים על הגירעון כפי שאנחנו מדברים, כמובן אפשר לומר למה 2.5 ולא 2.75.
אברהם-בייגה שוחט:
זו שאלה טובה, שכן אפשר לומר ש- 2.75 נותן קיצוץ של פחות מיליארד שקל.
אברהם-בייגה שוחט:
באופן בסיסי אנחנו בסביבה הזאת, כי מצאנו חוק גירעון שחוקקה הממשלה הקודמת ועל פיו הגירעון צריך להיות 1.75% של תוצר.
אברהם-בייגה שוחט:
שינינו את החוק וחזרנו ל- 2.5 ואמרנו שתוך שלוש שנים נרד ל- 1.5%.
אברהם-בייגה שוחט:
מדוע שינינו?
אברהם-בייגה שוחט:
החוק היה חוק בסדר, אבל אם הגירעון בפועל היה בסביבות 2%, לא היינו משנים את החוק, אבל אם באופן ריאלי המשק עבד על גירעון של 3.25%, ככל הנראה, הגיוני שנלך לדבר שהיה מחייב קיצוץ של 9 מיליארד שקלים.
אברהם-בייגה שוחט:
לכן אמרנו שנשנה את חוק הגירעון, נלך על 2.5% ומזה יש מידתיות מסויימת - זה פחות ממה שהיה בשנה שעברה, וזה מסמן שהממשלה עושה מאמץ להיכנס למסלול של קיצוץ.
אברהם-בייגה שוחט:
הכנסות המדינה שיהיו השנה הרבה יותר נמוכות מכמה וכמה סיבות.
אברהם-בייגה שוחט:
זה כולל הכנסת התייעלות בהיקף של כ- 2 מיליארד, שסגר תקציב בשנה שעברה, הצמיחה לא היתה כמו שתכננו, היה החזר מס גדול לפירמות בגלל הפיחות שהיה בסוף השנה ויצר אצלם הפסדים.
אברהם-בייגה שוחט:
יש לנו פחות גביית מסים ופחות בהוצאה.
אברהם-בייגה שוחט:
התאמנו את צד ההכנסות למצב הריאלי של הגביה בשנת 1999 והוספנו על זה הנחה של 3% צמיחה.
אברהם-בייגה שוחט:
3% צמיחה מבטא גם גידול בהכנסות, כי כשיש צמיחה יש יותר תשלומים.
אברהם-בייגה שוחט:
קבענו את צד ההכנסות וחשבנו שצריך לעשות אותו במידתיות סבירה.
אברהם-בייגה שוחט:
קבענו את מסגרת התקציב, שנבעה גם מגידול מסויים, של מה שנקרא הטייס האוטומטי, של קרוב ל- 4 מיליארד.
אברהם-בייגה שוחט:
זאת אומרת שהקיצוץ אל מול התקציב עומד על 2 מיליארד, כי יש דברים שהם אוטומטיים - חלקם בחוק וחלקם ריבוי טבעי.
אברהם-בייגה שוחט:
עבור גידול טבעי של תלמידים, השר יוסי שריד קיבל עוד 40 אלף שעות.
אברהם-בייגה שוחט:
אומנם לא שמעתי את זה ברדיו אף פעם, אבל הוא קיבל עוד 40 אלף שעות.
אברהם-בייגה שוחט:
לכן הגענו למצב שיש לנו בעיה, לאחר שעשינו את הדברים האלה, עם 6 מיליארד שקל, שצריך להשלים אותם בקיצוץ.
אברהם-בייגה שוחט:
אני אומר שזה כאילו נטו 2 מיליארד, כי 4 מיליארד נוספים הם אוטומטיים ולכן כשמוסיפים את הסכום לתקציב שהיה 180 מיליארד זה נהיה 184 מיליארד ומזה מורידים 6 מיליארד.
אברהם-בייגה שוחט:
קבענו את הדבר הזה, כי היעד המרכזי והראשון שלנו הוא יעד של צמיחה.
אברהם-בייגה שוחט:
צמיחה לא תהיה ממצב שבו אנחנו נקצה תקציבים להמון שירותים חשובים שצריך לתת אותם רק כשיש צמיחה ולא כשיש מצב הפוך.
אברהם-בייגה שוחט:
באופן תיאורטי יכולנו לומר שיהיה 3.5% או 4% גירעון ולהוסיף כסף לחינוך, ולהוסיף כסף לבריאות ולכל הדברים שהממשלה נותנת כסף, אבל בסופו של דבר צמיחה לא היתה יוצאת מזה, אלא בדיוק ההיפך ממה שצריך.
אברהם-בייגה שוחט:
לכן כל ההחלטות של התקציב הזה מיועדות לדבר אחד - לחידוש הצמיחה.
אברהם-בייגה שוחט:
חידוש הצמיחה הוא לא דבר שמונח בכיס ואפשר לומר: אני מודד קילו קמח, שתי ביצים, קצת שמרים וכף סוכר, שם בתנור ובדרך כלל יוצא מזה לחם או חלה.
אברהם-בייגה שוחט:
צמיחה זה דבר שמורכב מהרבה דברים.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו מאמינים שנוצרו תנאים להתחלת הצמיחה, אך לא הלכנו בצורה מופרזת.
אברהם-בייגה שוחט:
תזכרו את השנים 92' - 96' בהן היתה צמיחה ממוצעת של 6.5%, כל שנה, שנה אחרי שנה.
אברהם-בייגה שוחט:
עכשיו אי אפשר להגיע לזה וזה גם יותר מפוטנציאל הצמיחה שלנו, כי אז היתה עליה מאוד מאוד גדולה.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו אומרים שפוטנציאל הצמיחה של מדינת ישראל הוא 4.5% - 5%.
אברהם-בייגה שוחט:
אז אם בשנה הבאה נצליח להגיע ל- 3%, שדרך אגב זה 55 אלף מקומות עבודה נוספים, זה ישנה את מגמת האבטלה.
אברהם-בייגה שוחט:
כל זה עוד תלוי בתיירות, ותלוי איך ילך תהליך השלום, ומה יקרה בבורסה באמריקה, וגם בעזרת השם.
אברהם-בייגה שוחט:
לכן החלטנו שהנושא הראשון שבו אנחנו מטפלים בתקציב הזה הוא לכיוון של צמיחה.
אברהם-בייגה שוחט:
אני חוזר ואומר - צמיחה תייצר מקומות עבודה ותוריד את מספר המובטלים ותשנה מגמה.
אברהם-בייגה שוחט:
צמיחה תיצור לממשלה מקורות, שכן כשיש צמיחה יש הכנסות, ואפשר יהיה לטפל בכל אותם דברים עליהם דיברנו לפני הבחירות ואותם צריך לעשות ללא צל של ספק.
שלום שמחון:
האם זה אומר שאתם דוחים את ההתחייבויות לעוד שנה?
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו לא דוחים ואני אפרט בהמשך.
ויצמן שירי:
מה הבשורה לאותו מובטל?
אברהם-בייגה שוחט:
הבשורה למובטל היא שאם תהיה צמיחה, הוא ימצא מקום עבודה.
אברהם-בייגה שוחט:
אם לא תהיה צמיחה אז הוא ימשיך ללכת ללשכת הרווחה.
אברהם-בייגה שוחט:
אם תהיה צמיחה - זאת ההתמודדות עם בעיית המובטלים.
אברהם-בייגה שוחט:
אני ראיתי משק צומח ואיך הוא ייצר בארבע שנים 450 אלף מקומות עבודה.
אברהם-בייגה שוחט:
זה לא היה מדיבורים, זה היה רק מצמיחה.
אברהם-בייגה שוחט:
לא הממשלה עשתה את זה, אלא המגזר העסקי הוא שעשה את זה.
אברהם-בייגה שוחט:
זה קרה, כי היו תנאים לצמיחה של המשק.
אברהם-בייגה שוחט:
אז אם אנשים חושבים שאפשר ללכת למדף ולהביא 100 אלף מקומות עבודה, הם פשוט טועים.
אברהם-בייגה שוחט:
רק דרך פעילות של המשק יהיו מקומות עבודה והתקציב הזה מיועד לזה.
אברהם-בייגה שוחט:
בסך הכל, ממשלה מתנהגת כמו משק בית.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו במצב של גירעון, במצב של חוסר עבודה, וצריך להחליט מה עושים - אם לווים כסף ומשפרים את התנאים בתוך הבית או מנסים להתמודד עם יצירת מקומות עבודה ויצירת מקור הכנסה עם השקעה נכונה של הכסף, כדי שבעוד שנה יהיה יותר טוב ולא יהיה יותר גרוע.
אברהם-בייגה שוחט:
המדיניות המוניטרית היא חלק בלתי נפרד מהתהליך.
אברהם-בייגה שוחט:
אני אומר באופן מפורש ביותר שהנחת העבודה של ראש הממשלה ושלי היא שהריבית הריאלית במשק תהיה יותר נמוכה בשנתיים הבאות.
אברהם-בייגה שוחט:
אין לנו הסכם, אין לנו חוזה - -
לימור לבנת:
היינו בסרט הזה.
אברהם-בייגה שוחט:
אני אומר לכם מה ההבדל.
אברהם-בייגה שוחט:
אין לנו הסכם, אין לנו חוזה.
אברהם-בייגה שוחט:
כאשר מסמך המדיניות המוניטרית הובא על ידי לממשלה הוא הובא על דעת ראש הממשלה והנגיד, והוא לא מתייחס לאינפלציה של הארצות המתועשות באירופה, משפט שהופיע בכל המקרים הקודמים, ששם דובר על להגיע ליעד אינפלציה של 1% או 2%.
אברהם-בייגה שוחט:
המסמך מתייחס לאינפלציה של 3% - 4% בשנה הבאה ובשנה שאחריה.
אברהם-בייגה שוחט:
לא מוזכר דבר אחר.
אברהם-בייגה שוחט:
אנחנו ברמת אינפלציה שהיא נמוכה יחסית ולפיכך הנחת העבודה - -
לימור לבנת:
זאת חלק מהבעיה.
לימור לבנת:
חוק הנגידים - -
אלי גולדשמידט:
אנחנו צריכים לעשות דיון מסודר, למרות חילוקי הדעות.
לימור לבנת:
דווקא בנושא הזה אין לי חילוקי דעות עם שר האוצר.
ראובן ריבלין:
הוא יכול להיות אצלנו שר אוצר מצויין.
אברהם-בייגה שוחט:
הייתי גם שר אוצר מצויין אצלם.
ויצמן שירי:
המשק של 96' הוא לא משק של 99'.
ויצמן שירי:
היו שלוש שנים של מיתון, אתה יכול להמשיך את זה עוד חצי שנה?
ויצמן שירי:
נתת משק בצמיחה והיום אתה בצניחה.
אלי גולדשמידט:
אני לא חושב שהמחויבות שלנו כקואליציה זה להסכים עם כל דבר ששר האוצר עושה.
אברהם-בייגה שוחט:
לכן זאת המדיניות המוניטרית ובתוך המסמך של המדיניות המוניטרית מצויין גם יעד של צמיחה.
אברהם-בייגה שוחט:
אני חוזר ואומר שלא היתה עיסקה עם הנגיד, אלא הנחת העבודה שלנו היתה שאם תרחיש מסויים שאנחנו מקווים שיתרחש, הריבית תרד.