GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל חסון: אני רוצה להתייחס לסוגיה כי בעיניי היא סוגיה משמעותית.
יואל חסון: קודם כל, בעניין הנושא העקרוני של הגירה בישראל.
יואל חסון: יש לי כבוד והערכה לכל מי שעוסק בנושא של פיקוח על הגירה למדינת ישראל.
יואל חסון: בנושא של עובדים זרים ובנושא של מי שמנסים להיכנס לכאן באופן לא חוקי, אני אומר לכם שאי אפשר לברוח מהעניין הזה.
יואל חסון: כל דמוקרטיה שמנסה להגן על עצמה, יש לה מערכת הגירה יעילה וראוי שכך יהיה.
יואל חסון: בוודאי עם הבעיות האובייקטיביות הדמוגרפיות שיש במדינה הזאת, ראוי שיהיה כאן פיקוח אמיתי ורציני על נושא ההגירה.
יואל חסון: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו פריצות בתחום הזה.
יואל חסון: אני אומר לכם שזה בדמנו וזה בעיניי אינטרס לאומי ואסטרטגי.
יואל חסון: זאת עובדה.
יואל חסון: אגב, אני רוצה לומר לחבר הכנסת הורוביץ שיש הבדל גדול מאוד בין אדם שמגיע לכאן, מקים משפחה, בא לכאן כדי לקבוע את ביתו לבין אדם שבא לעבוד בערבה או בא לעבוד בצפון תל-אביב.
ניצן הורוביץ: איש אינו בא לכאן כדי לקבוע את משפחתו.
ניצן הורוביץ: הם באים כרווקים או כרווקות.
שי חרמש: אנחנו מדברים על החלטת ממשלה.
שי חרמש: תפתחו דיון על כל מדיניות ההגירה?
שי חרמש: יש החלטת ממשלה, תבצעו אותה.
שי חרמש: עכשיו מדברים אתי על הגירה בתל-אביב.
יואל חסון: אני אומר שזה לטמון את הראש באדמה, לקבל מישהו שמקים כאן משפחה ולקרוא לו עובד זר ולקרוא לו מישהו שיש לו כאן זכויות.
יואל חסון: אין לו זכויות.
יואל חסון: הוא נכנס לכאן באופן לא חוקי, אז אין לו זכויות.
יואל חסון: בסופו של דבר צריך להבין שיש הבדל בין מהגר לא חוקי לבין מי שבא לעבוד כאן.
יואל חסון: עכשיו אני נכנס לעניין עצמו.
יואל חסון: צריך להבין בצורה ברורה, ולפני שנתיים היה לי על זה ויכוח עם חבר הכנסת מאיר שטרית בוועדת הכלכלה, שאין מי שיעבוד בחקלאות זולת עובדים זרים.
יואל חסון: לא צעיר שתשלם לו 20 אלף שקלים בחודש, אני לא מכיר אחד ואני חי בסביבת צעירים שבשביל 20 אלף שקלים בחודש, אפילו נטו, יבוא לעבוד בערבה או יבוא לעבוד בבקעה לקטוף תמרים או לעבוד בחממות באזורים האלה.
יואל חסון: זה לא יהיה.
יואל חסון: אני מסכים עם חבר הכנסת שי חרמש שנושא החקלאות שונה באופן קריטי מתחומים אחרים, כי אם לא קוצרים את האדמה , אם לא קוטפים ואם לא עושים את כל הפעולות הנדרשות, זה הולך לזבל.
יואל חסון: זה פשוט נרקב.
יואל חסון: לכן אני מתפלא על ציבור החקלאים.
יואל חסון: אני אומר לכם שהמאבק שלכם הוא מאבק צודק.
יואל חסון: אסור להדביק אותו לנושא ההגירה הכוללת, לכל הנושא הזה של אנשים שהם מהגרים בלתי חוקיים שבאים ומגדלים והם חיים ורוצים להישאר כאן.
יואל חסון: צריך את הפיקוח על אלה שעובדים כאן.
יואל חסון: לכן אני מתפלא עליכם ציבור החקלאים.
יואל חסון: אני לא חקלאי, אני חקלאי זעיר, יש לי שיח עגבניות בבית, אבל חוץ מזה אני לא עושה שום דבר.
יואל חסון: אגב, יוצאות לי עגבניות מעולות.
יואל חסון: אבל אני אומר לכם שיש כאן כתובת אחת ברורה.
יואל חסון: עם כל הכבוד, לא משרד הפנים ולא אף אחד אחר אלא במדינת ישראל יש אדם שקוראים לו שלום שמחון והוא ממונה על החקלאות בישראל, עליו האחריות להבטיח שהחקלאות בישראל תמשיך לשגשג, להתפתח ולהצליח.
יואל חסון: הוא נושא באחריות.
יואל חסון: הוא יכול לטלטל אתכם בין שר הפנים לבין שר אחר, לבין הפקיד הזה ולבין הפקיד ההוא.
יואל חסון: הוא מטלטל אתכם והוא מוציא את עצמו מהסיפור הזה.
יואל חסון: אם אני הייתי שר חקלאות – גם אם אני לא חקלאי, אבל על אחת כמה וכמה אם אני חקלאי – אני לוקח אחריות על נושא החקלאות בישראל כמו ששר הבריאות לוקח אחריות על נושא הבריאות בישראל.
יעקב כץ: חבר הכנסת חסון, אני מבקש לסיים כי יש כאן עוד אנשים שרוצים להתייחס.
יואל חסון: אני מסיים.
505: אם היית מכיר את הנתונים, אני לא בא להגן על שר החקלאות, חלק גדול מהחלטות הממשלה שלך, היום נאחזים בהן.
505: אל תזרוק את זה על שר החקלאות.
יעקב כץ: רבותיי, אנחנו רוצים להגיע בסופו של יום להחלטה שתועיל לכם.
יואל חסון: אני לא מכניס את זה לא לעניינים של קואליציה ולא לעניינים של אופוזיציה ואיזה ממשלות עשו את זה ולא עשו אחרת.
יואל חסון: כרגע יש מציאות שנוצרה שהיא קורית עכשיו.
יואל חסון: יש ממשלה שיכולה לתת לזה מענה.
יואל חסון: אני אומר לך שגם אם הייתי בקואליציה, הייתי אומר אותו הדבר כי אני מאוד מוקיר חקלאים, במיוחד בבקעה שם שירתתי, הייתי נחל"אי, בן גרעין בהיאחזות וגידלתי עגבניות שרי בחממות.
יואל חסון: ההצעה שלי אדוני היושב-ראש היא לקיים דיון מהיר ודחוף עם שר החקלאות ולהקציב לוח זמנים ברור לפתרון הבעיה כאשר שר החקלאות צריך לכנס ועדת שרים מאוד פשוטה או מנכ"לים – זה גם יכול להיות פתרון של מנכ"לים – כמו מנכ"ל הפנים, רשות ההגירה, מנכ"ל משרד ראש-הממשלה, מנכ"ל משרד החקלאות ושר החקלאות יכול להוביל את הפתרון.
יעקב כץ: אני מבקש את מר עזרא רבינס, ראש המועצה ערבה תיכונה.
ישראל חסון: אדוני היושב-ראש, אפשר שאלה אינפורמטיבית?
ישראל חסון: יכול להיות שהחסרתי.
ישראל חסון: נמצא כאן נציג משרד הפנים?
ישראל חסון: האם הוא יודע לתת לנו מספרים כמה פועלים חקלאים שהגיעו במשך חמש-שש השנים האחרונות נמצאים כאן בסיטואציה של שוהים בלתי חוקיים?
יעקב כץ: למיטב ידיעתי, כמאט שאין.
ישראל חסון: אני שואל את משרד הפנים.
מאיר שפיגלר: האם כבוד היושב-ראש רוצה שאני אשיב עכשיו?
מאיר שפיגלר: שאלת שאלה שהיא משתרעת על פני תקופה ארוכה מדיי.
מאיר שפיגלר: אני יכול לומר לך רק שיש לא הרבה, יחסית מעט, אבל ישנם לא מעט, זאת אומרת, במעט יש לא מעט כאלה שהם לא חוקיים, לא על בסיס זה שהם נמצאים כאן מעבר ל-63 חודשים אלא על בסיס זה שהם נכנסו פעמיים למדינת ישראל.
מאיר שפיגלר: אחרי שהם סיימו תקופה של חמש שנים הם נכנסו על בסיס זהות בדויה או שאולה ונמצאים כאן.
ישראל חסון: אני אחדד את השאלה ואני אומר לך למה אני שואל אותה.
ישראל חסון: אני הולך כאן ברוח הדברים שנאמרו כאן.
ישראל חסון: בסוף צריך להגיע לאופרציה ולא לוונטילציה.
ישראל חסון: אנחנו לוקחים כאן דברים רבים ביחד.
ישראל חסון: אני אומר לך שמאוד חשוב לוועדה שאתה עומד בראשה לקבל אינפורמציה מדויקת ולא אמירות באוויר.
ישראל חסון: אני מכיר באינפורמציה מדויקת מספרים.
ישראל חסון: כאשר אומרים לי שיש הרבה עם זהות כפולה, זה לא אומר לי.
יעקב כץ: הוא לא אמר הרבה.
מאיר שפיגלר: יש לי כאן רשימה של למעלה מ-400 עובדים תאילנדים שהגיעו לארץ בזהות מסוימת, נסעו בחזרה לתאילנד בהכוונה – ואני לא אומר שזה חל על כל החקלאים.
ישראל חסון: אני שואל שאלה פשוטה ותראה כמה אנחנו מתווכחים עליה.
יעקב כץ: השאלה היא ארוכה.
ישראל חסון: לא, היא לא ארוכה.
ישראל חסון: השאלה היא פשוטה.
ישראל חסון: אתה אומר לי שיש לך 400.
ישראל חסון: זאת התשובה שלך?
מאיר שפיגלר: אני לא נתתי מספר מדויק.
ישראל חסון: אפשר לקבל מספר מדויק?
יעקב כץ: נניח שהמספר הוא 400.
יעקב כץ: אני יושב-ראש הוועדה לנושא של עובדים זרים.
יעקב כץ: כאשר מדובר על הנושא של העובדים הזרים ולוקחים בהשוואה לחלק הסיעודי כמה נשארים, כמה עובדים זרים נשארו מעבר לחמש שנים בחלק הסיעודי, או כמה עובדים זרים נכנסו מסודן או מאריתריאה ואתה משווה אותם לתחום התאילנדי, העסק הזה הוא בטל בשישים.
ישראל חסון: אני מבין שהדיון כאן הוא על תחום החקלאות.
יעקב כץ: כן, על התחום החקלאי, אבל קיבלת תשובה שגם במקרה הזה מדובר באנשים שעזבו את הארץ אחרי חמש שנים וחזרו בזהות בדויה.
יעקב כץ: הבנו את הדברים.
יעקב כץ: אני מבקש ממר רבינס לומר את דברו.
עזרא רבינס: אני שלושים שנים בערבה, חקלאי מגדל פלפל, ניהלתי מחקר ופיתוח חקלאי במשך עשר שנים ואני מבין קצת בחקלאות.
עזרא רבינס: כיום אני ראש המועצה.
עזרא רבינס: אני חושב שאחרי שביליתי כאן אתמול, ואני שומע את חבר הכנסת הורוביץ, אני מציע שכמה שיותר מהר תעלו את 120 חברי הכנסת על אוטובוסים וקחו אותם לדרום, קחו אותם לפריפריה, תראו להם מה זה חקלאות, תראו להם מה זאת שמירה על הגבול.
ניצן הורוביץ: אני סיירתי.
ניצן הורוביץ: תבין, אנחנו באותו צד.
עזרא רבינס: אין מושג כזה עובד זר.
עזרא רבינס: יש עובדי חקלאות תאילנדים ותלמדו להפריד את זה.
עזרא רבינס: תאמינו לי שאם תבדקו את הנתונים, ואני מדבר על נתונים של אולי 15-20 שנים, אתם תגלו שאולי עשרה תאילנדים במקרה הטוב נשארו בארץ.
עזרא רבינס: תבדקו את הנתונים.
עזרא רבינס: זאת עבודה מקצועית של משרד האוצר לחבר ולעשות מישמש.
עזרא רבינס: אני מאוד אשמח אם תעבירו את התמונות האלה ביניכם כי אני שואל את עצמי איך זה שבערבה התיכונה – ומי שמכיר את האוכלוסייה – משתוללים על הכביש כבר שבוע שלישי.
עזרא רבינס: יש כאן כמה תמונות של חקלאים שמקיפים את אנשי משטרת ההגירה שהגיעו לחצבה, כפי שמפקד המשטרה תיאר, עם מוטות ברזל ומוטות עץ.
עזרא רבינס: תוכלו מהתמונות האלה ללמוד משהו על חקלאים.
עזרא רבינס: החקלאים לא מחזיקים לא מוטות ביד, לא ברזל ולא עץ.
עזרא רבינס: החקלאים משתמשים בידיים.
עזרא רבינס: תעבירו את התמונות ביניכם ותתרשמו.
יהודה בן-עזרא: מדברים עלי ואני רוצה להגיב.
יעקב כץ: אני אתן לך את רשות הדיבור.
יעקב כץ: בישיבה הקודמת שהייתה כאן עם יוסי אדלשטיין הוא הודיע כאן קבל עם ועדה שבנושא החקלאות הייתה טעות.
יעקב כץ: הוא אמר שזאת הייתה טעות שלא תחזור.
יהודה בן-עזרא: עם כל הכבוד, יוסי אדלשטיין עדיין לא מנהל שלי.
יעקב כץ: אנחנו ניתן לך עוד מעט לומר את דבריך.
שי חרמש: יש כמה יעדים יותר חשובים מאשר החקלאים בערבה.
יעקב כץ: חברים, אני מבקש להירגע.
עזרא רבינס: אני מייצג את הערבה התיכונה.
עזרא רבינס: אני רוצה לומר שזה אזור שמבוסס מאה אחוזים על חקלאות, מועצה שלמה שחיה מחקלאות, מעל ל-50 אחוזים מהיצוא של תוצרת חקלאית ממדינת ישראל.
עזרא רבינס: יש לי מה לומר גם בעניין של חקלאות ישראל אבל זה לא התפקיד שלי כרגע.
עזרא רבינס: יש דוחות עבודה מסודרים שנעשו, גם עם אקשטיין, גם הנושא של הוועדה למחסור בעובדים זרים, שקוראים לזה עובדי חקלאות תאילנדים בענף החקלאות, שאומרים דברים מאוד ברורים לגבי הפריפריה הרחוקה והערבה.
עזרא רבינס: אני חושב שהגיע הזמן שיעמדו במה שאומרים המומחים.
505: רק לעזור לך.
505: הנייר שגלעד נתן הוא מדוח אקשטיין והוא טיוטה שלא חתומה.
505: אני עשיתי בה שינויים וכל הציטוטים כאן, תבדוק אותם כי הוא צודק לגמרי במה שהוא אומר על דוח אקשטיין.
505: הוא שונה.
505: זה לא מה שנאמר כאן.
עזרא רבינס: אם מותר לי לסכם ולצטט לפחות מומחים ששמעתי לאחרונה מדברים, זה לא רק במדינת ישראל אלא זה בכל הארצות המתקדמות וזאת המציאות בכל העולם כאשר 10 אחוזים הם עובדים מבחוץ.
עזרא רבינס: האוצר מנסה לעשות כאן משהו מלאכותי וזה על הגב שלנו.
עזרא רבינס: אנחנו משלמים את המחיר ולכן מהומת האלוהים במה שקורה בערבה ואני חושב שהגיע הזמן לשנות את המצב.
עזרא רבינס: תודה.
יעקב כץ: לפני שאני אתן למר שפיגלר את האפשרות להגיב, לענות ולומר לנו איך דואגים החקלאות לא תקרוס, אני מבקש מחבר הכנסת יוחנן פלסנר.
יוחנן פלסנר: תודה רבה אדוני היושב-ראש.
יוחנן פלסנר: גם אני, כמו חברי למפלגה חבר הכנסת חסון, לראשונה אני משתתף בישיבת הוועדה אבל הנושא הזה חשוב לי בצורה מיוחדת.
יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, הבעיה הבסיסית כאן, גם מקריאה של החומרים, גם משמיעת החברים – והאמת שאני הגעתי לנושא הזה גם מפניות של החברים בערבה, גם של חקלאים שפנו אלי – אני חושב שהבעיה הבסיסית, להבנתי, היא שהשעון החקלאי והשעון הבירוקרטי לא מסונכרנים ואי אפשר לצפות לסנכרן אותם.
יוחנן פלסנר: להתחיל לבוא עם כל מיני מלים בירוקרטיות שאנחנו מחכים לאיזון תיקים ואנחנו מחכים לחתימת הסכמים בין מדינות כאשר העונה החקלאית היא בפתח - והיא כבר התחילה ואנחנו בעצם הולכים לפספס עונה שלמה - זה בעצם לומר: חברים, לא מעניינת אותי העונה שלכם, לא מעניין אותי היצוא, לא מעניין אותי שמעל 50 אחוזים מהיצוא של מדינת ישראל מתנהל מאזור ספר שהמציא שיטות חקלאות מדהימות.
יוחנן פלסנר: אני חזרתי מסיור של ועדת החוץ והביטחון בסין ודיברו אתי על ההמצאות הישראליות בתחום החקלאות.
יוחנן פלסנר: כל העולם מדבר על זה ואנחנו, אנחנו יודעים טוב מאוד שאם החבר'ה התאילנדים לא יעשו את העבודה, לא יעשו אותה אחרים.
יוחנן פלסנר: זה לא קשור לבעיית ההגירה הכללית כי אנחנו מכירים את הנתונים שהם אחר כך חוזרים למקום ממנו הם באו, אנחנו יודעים שזה לא קשור לבעיה הרחבה, לא הבירוקרטית, לא הבעיה של הצורך בחוקי הגירה והסדרת ההגירה שזה נכון אבל זה לא קשור לדיון הזה.
יוחנן פלסנר: מאידך, אנחנו יודעים שבאים אלינו לכנסת לרוב בבקשות כאלה ואחרות שאמורות להטיל מעמסה על תקציב המדינה, ודרך אגב, לרוב כולם צודקים לפחות מבחינת הנכונות של התביעות שלהם.
יוחנן פלסנר: הם רוצים עוד זכאויות לזה, והם רוצים תקציב מדינה לפה וכולי.
יוחנן פלסנר: פעם ראשונה שבאים ואומרים שהם לא רוצים שקל מהמדינה אלא הם רק רוצים שלא יפריעו להם, הם נמצאים במקום, הם שומרים על הגבול, האוכלוסייה שם באמת היא מלח הארץ, האוכלוסייה המדהימה ביותר, ויושבים כאן כמה בירוקרטים שמתחילים להסביר לך עם ניירת על איזונים ומקשים, וזה בניגוד להחלטות ממשלה.
יוחנן פלסנר: חברים, אני חושב שלא אחריות על פקיד זה או אחר שבא ומבחינתו הוא רואה את חלקת האלוהים הקטנה שלו ומתפרנס מזה שהוא מקשה על ההוא ומקשה על ההוא ומעביר ניירת מכאן לשם, אלא יש כאן ממשלה בישראל והממשלה צריכה לקחת אחריות כדי לא לאפשר לענף הזה לקרוס.
יוחנן פלסנר: אנחנו צריכים לפנות בעניין הזה גם לשר החקלאות, גם לשר הפנים וגם לראש-הממשלה, להוציא קריאה אליהם ולומר שאנחנו רוצים ששר הפנים ושר החקלאות יבואו לכאן תוך שבועיים עם הפתרון של הבעיה.
קריאה: לא שבועיים.
קריאה: חייבים עכשיו.
יוחנן פלסנר: זאת צריכה להיות קביעה של הוועדה בכללותה ושל כל חברי הכנסת.
יוחנן פלסנר: אני חושב שכאן האחריות שלנו כאשר הממשלה מאבדת כיוון וכל פקיד כטוב בעיניו יעשה.
יוחנן פלסנר: כאן אנחנו צריכים להביא את הקריאה הזאת ולפתור את הבעיה.
יעקב כץ: מה שיפה בישיבה זה שכל חברי הכנסת הם מהאופוזיציה.
יעקב כץ: זה כבר דבר גדול.
יעקב כץ: דבר שני, רובם – להוציא ניצן שגם אמר בשולי הדברים שהוא בעד – הם בעד.
ניצן הורוביץ: אני יכולתי להיות מאוד נחמד וכולם ימחאו לי כאן כפיים.
ניצן הורוביץ: אני יושב מדי שבוע ורואה את הדברים האלה.
יעקב כץ: אנחנו כמו ראשי ממשלה, יש לנו את הכוח לומר מה שאני הקדמתי, ותן לי בבקשה לומר את הדברים כי אני עדיין יושב-ראש הוועדה.
יעקב כץ: אנחנו צריכים לראות את הדברים מה כלל אל הפרטים ולא מהפרטים אל הכלל.
יעקב כץ: יש בעיה גדולה של עובדים זרים וצריכה להיעשות פעילות של חינוך גם עם הציבור הכללי וגם עם הציבור החרדי וגם עם הציבור הדתי, ללמד את בני יהודה – פעם אמרו ללמד את בני יהודה קשב – עבודה חקלאית.
ניצן הורוביץ: אני אזכיר לך את זה.
יעקב כץ: אנחנו צריכים לעשות מאמצים שיהיו פה כמה שפחות עובדים זרים.
יעקב כץ: אני חושב שאנשי ההתיישבות היו שמחים מאוד, גם הקיבוצניקים, גם המושבניקים וגם עם ישראל בכלל, אם כל העובדים שהיו עובדים בחקלאות היו כולם ישראלים כפי שהיה בזמן בן-גוריון, חנקין, בן-צבי, לפני שמונים שנים.
יעקב כץ: אבל מה נעשה, קרו דברים.
יעקב כץ: אנחנו צריכים להיות מספיק ישרים, אמיתיים ואחראים.
יעקב כץ: אני רוצה, מר שפיגלר, לקבל תשובה.
יעקב כץ: אני לא רוצה שבזמננו יקרה מה שקרה לפני שנים כאשר חקלאים התאבדו, שמערכות קרסו ושמשפחות התרסקו.
יעקב כץ: יש לנו אחריות גם כלפי היצוא הישראלי של המיליארדים אבל יש לנו לא פחות אחריות כלפי אחד הציבורים הטובים ביותר במדינה וזה הציבור של הקיבוצניקים והמושבניקים.
יעקב כץ: יש לנו אחריות כלפיהם ואי אפשר לשבת בתוך החדרים שלנו ולראות את הדברים רק במספרים.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת – וכאן אני מבקש את תשובתך – איך דואגים שהמערכת הזאת לא תקרוס, שמשפחות לא תקרוסנה, ושיגיע לכאן תוך חודש מספר העובדים התאילנדים, ואני מדבר על תאילנדים כי תאילנדים באים ותאילנדים הולכים.
יעקב כץ: אפילו אלה שנמצאים כאן – כמו שיהודה אומר – במצב לא חוקי, הם כאלו שהלכו ובאו בזהות שאולה.
יעקב כץ: אין לנו כאן מציאות של אנשים שנשארים מעבר לזמן, כמו שאנחנו מוצאים במציאות של עובדים זרים אחרים.
יעקב כץ: אנחנו לא רואים אותם מגיעים מגבול מצרים ומוברחים לכאן כמו האריתריאים והסודנים ואלה הם אנשים לא חסרי זהות אלא הם באים עם דרכון ואפשר להוציא אותם מכאן.
יעקב כץ: הם לא מקימים כאן משפחות, כמו שאמר חבר הכנסת יואל חסון, אלא הם באים לכאן לזמן קצוב ועם 95 אחוזים מהם, כך הבנתי, אין לנו בעיות.
יעקב כץ: איך אנחנו גורמים לכך שהמערכת לא תקרוס, שהיצוא לא מקטן, שהמשפחות לא תהרסנה?
יעקב כץ: זאת השאלה שעליה אני רוצה לקבל תשובה.
ניצן הורוביץ: חבל שלא נמצא כאן נציג שירות התעסוקה.
ניצן הורוביץ: אני מבקש שבפעם הבאה הוא יוזמן לישיבה.
יעקב כץ: בת-שבע רושמת.
ניצן הורוביץ: צריך להיות כאן נציג שירות התעסוקה שידבר על עובדים ישראלים.
ניצן הורוביץ: אם אין, אין.
ניצן הורוביץ: אבל אם יש כמו שאנחנו שומעים בוועדה הזאת כל שבוע, אני רוצה לדעת.
יעקב כץ: בנושא של הערבה, זה קשה מאוד.
ניצן הורוביץ: היושב-ראש, אי אפשר להשלים את הדיון בלי הסוגיה הזאת של עובדים ישראלים.
יעקב כץ: אני מודיע לכולכם שכמו שהחלטנו שלא ננוח ולא נשקוט עד שתהיה גדר שתמנע את כניסתם של האריתריאים, אנחנו לא ננוח ולא נשקוט והנושא יבוא לדיון שבוע אחרי שבוע.
יעקב כץ: אני לא אתן למערכת ההתיישבות לקרוס.
יעקב כץ: זה לא יהיה.
יעקב כץ: חבר הכנסת חסון יעזור לי, אתה תעזור לי וגם חבר הכנסת הורוביץ יעזור לי, ואנחנו לא ניתן למשפחות להתרסק.
יעקב כץ: אנחנו כאן הבטחנו וזה יהיה שבוע אחרי שבוע עד ששר הפנים ושר החקלאות ייתנו תשובה איך המערכת הזאת לא קורסת.
יוחנן פלסנר: אם ידאגו לזה רבע ממה שדואגים לרשת אל המעיין, אנחנו נהיה בסדר.
יעקב כץ: אין לנו כאן אף אחד מ-ש"ס שיכול להשיב.
מאיר שפיגלר: ברשותך, לפני שאני אנסה לתת תשובה לשאלתך, אני רוצה לומר כמה דברים.
מאיר שפיגלר: ראשית, יש החלטות ממשלה וכעובדי מדינה, גם אתה בטח שואף לכך שאותם עובדים יממשו הלכה למעשה את החלטות הממשלה.
מאיר שפיגלר: לכן אני רוצה להסתייג מחלק מדבריו של חבר הכנסת פלסנר לגבי זה שיש מוטיבציה יתרה של עובדים מן המניין שלא ללכת ולעשות את המוטל עליהם אלא להקשות, לפגוע ולא לתת את השירות שהם נדרשים לתת לאלה שבאים לקבל אותו מהם.
מאיר שפיגלר: כולם בסופו של יום עושים בדיוק את מה שהריבון מחליט.
מאיר שפיגלר: כרגע אנחנו במשטר דמוקרטי, יש ממשלה, יש כנסת, וזה מה שאנחנו עושים.
מאיר שפיגלר: לגבי החקלאים.
מאיר שפיגלר: ראשית, חלק מהדברים שנאמרו כאן הם לא מדויקים וזה בלשון המעטה.
מאיר שפיגלר: בנובמבר ודצמבר, למרות שלא הייתה החלטת ממשלה לגבי מספר העובדים הזרים לשנת 2009.
מאיר שפיגלר: בשנת 2008 נכנסו 775 ו-445 עובדים זרים מתאילנד, לחקלאות.
מאיר שפיגלר: זה בוודאות מלאה.
יעקב כץ: אבו וילן, אתה מאשר את זה?
מאיר שפיגלר: הוא לא צריך לאשר.
מאיר שפיגלר: אני מאשר.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת אם זה באמת נכון.
505: אדוני היושב-ראש, הוא אמר שנת 2009.
מאיר שפיגלר: לא, אני לא אמרתי.
505: הוא דיבר על נובמבר 2008.
מאיר שפיגלר: אני אשלים את דבריי.
יעקב כץ: לי מותר להתערב כי אני היושב-ראש ושאלתי שאלה את וילן.
505: נובמבר 2008.
מאיר שפיגלר: אני יודע בדיוק מה אני אומר.
מאיר שפיגלר: בנובמבר ודצמבר 2008 נכנסו סדר גודל של 445 ו-775 עובדים.
מאיר שפיגלר: בינואר-פברואר 2009, למרות שלא הייתה החלטת ממשלה בנושא היתרים לעובדים זרים בחקלאות, והרי אתם יודעים את זה טוב מאוד, נכנסו 1,063 עובדים.
מאיר שפיגלר: במרץ-אפריל נכנסו עוד סדר גודל של כ-1,500 עובדים בתחום החקלאות למרות שלא הייתה החלטת ממשלה בנושא.
מאיר שפיגלר: אני חושב שנעשתה כמיטב האפשרות עבודה ללכת לקראת החקלאות בנושא העובדים הזרים בחקלאות כדי שלא ליצור מצב של נזק בלתי הפיך.
מאיר שפיגלר: נכון, יצאו גם עובדים זרים בחקלאות.
קריאה: יצאו פי שתיים.
מאיר שפיגלר: יש לי את המספרים.
מאיר שפיגלר: ברשותכם, הדברים הרי נרשמים כאן ואני עומד מאחורי כל מילה ומילה שאני אומר.
מאיר שפיגלר: אפשר לבדוק את הדברים לאחר מכן ולאמת ולעמת אותם.
מאיר שפיגלר: בשנת 2009, מה-1 בינואר 2009 – את הבדיקה עשיתי ביולי 2009 – יצאו סדר גודל של כ-3,000 עובדים זרים, אני לא אומר את המספר המדויק, ונכנסו כ-2,500 ומשהו עובדים זרים בתחום החקלאות.
מאיר שפיגלר: יש הפרש של מספר בודד של מאות עובדים זרים בחקלאות, בין אלה שיצאו באותה תקופה לבין אלה שנכנסו.
מאיר שפיגלר: אבל יש לזכור שלצאת היו חייבים לצאת על בסיס החלטות כנסת ישראל שמעל 63 חודשים עובד זר לא רשאי ולא יכול להישאר בארץ, ולהיכנס לא יכלו להיכנס מכיוון שלא הייתה שום החלטה של ממשלת ישראל להתיר לאנשים להיכנס כעובדים זרים לארץ לפני שבכלל התקבלה ההחלטה לגבי מכסת ההיתרים שהוקצו לעובדים זרים בחקלאות.
מאיר שפיגלר: את זה ראוי לדעת.
505: ב-12 במאי יש החלטת ממשלה על פתיחת השמים.
מאיר שפיגלר: אני דיברתי עד יולי.
505: במאי הוחלט על פתיחת השמים.
מאיר שפיגלר: אני אשיב על זה.
מאיר שפיגלר: אני גם קראתי את המכתב שלך בנושא וגם עניתי עליו.
מאיר שפיגלר: מעבר לזה, ראוי לדעת שההנחיות כדי לא לפגוע בחקלאים – ולאף אחד אין מוטיבציה לפגוע באף אחד מאלה שבאים לקבל שירות, לפחות במה שזה נוגע אלינו – המוטיבציה שלנו לא ללכת וליצור בעיות של יש מאין ולפגוע שלא לצורך.
מאיר שפיגלר: לראיה, האכיפה בחקלאות נעשית אך ורק בנושאים שקשורים לעובדים זרים שנמצאים מעבר ל-63 חודשים בארץ או עובדים זרים בחקלאים שנכנסו שלא כדת וכדין מלכתחילה, קרי, שהם נכנסו על בסיס של זהות שאולה או בדויה או זהות חלופית.
מאיר שפיגלר: לראיה, אני אומר לכם את זה באחריות מלאה, לא פועלים כנגד חקלאים שיש במחיצתם עובדים זרים גם אם אין היתר כדין ובלבד שהעובד הזר שנמצא שם לא חרג משני הדברים שאמרתי קודם לכן.
מאיר שפיגלר: מעבר לזה, אני רוצה לומר לכם שניתנה הוראה מפורשת, גם של שר הפנים וגם של מנכ"ל משרד הפנים, לנסות ולסייע מעבר לשוטף לאותם מקומות בהם יש מצוקה אמיתית.
מאיר שפיגלר: קרי, בעיקר בדרום.
מאיר שפיגלר: אני רוצה לתת לכם נתונים.
מאיר שפיגלר: בנתב"ג נערכו עד ליום חמישי בשבוע שעבר איזוני תיקים ל-33 אחוזים מהחקלאים באזור.
מאיר שפיגלר: בבאר-שבע, 32 אחוזים.
מאיר שפיגלר: באילת, 46 אחוזים.
מאיר שפיגלר: אגב, באילת, ראוי שתדעו, יש מוטיבציה יתרה לעובדים שנמצאים שם בלשכה לדרבן את החקלאים לבוא ולבצע איזוני תיקים.
מאיר שפיגלר: יש שם מצב שפונים אל החקלאים כדי שהם יבואו לבצע איזון תיקים ואין שם צוואר בקבוק.
מאיר שפיגלר: מי שמקבל את הבקשה, מגיע באותו יום ועושים לו איזון תיקים, ואני אומר לכם את זה באחריות מלאה.
יעקב כץ: נמצא כאן נציג משרד הפנים והוא מסביר ונותן נתונים שלתחושתי מראים שהולכים לקראת החקלאים.
יעקב כץ: אני לא רואה שמה שאמרתם זה נכון בצורה מוחלטת.
קריאה: לא מכניסים חדשים.
יעקב כץ: הוא אומר לך שכן.
מאיר שפיגלר: עוד לא סיימתי את דבריי.
קריאה: השמים סגורים.
מאיר שפיגלר: עוד דבר שראוי לומר.
מאיר שפיגלר: יש פריסה שהיא יותר רחבה ממה שהיה בעבר לגבי הלשכות שמטפלות באיזוני תיקים והמוטיבציה שלנו היא לקרב ככל שניתן את השירות לאותו גורם שהוא נדרש לו, במקרה הזה חקלאי ישראל.
יעקב כץ: דיברת על 32 אחוזים.
יעקב כץ: מה עושים כדי להגיע למאה אחוזים?
מאיר שפיגלר: אני אשיב.
מאיר שפיגלר: גם סוגיית נתב"ג בוודאי ידועה לחקלאים.
מאיר שפיגלר: לא מזמן הייתי בסיור בזמנו עם ראש הרשות, מר יעקב גנות, בעין יהב אם אני לא טועה.
שי חרמש: מנכ"ל משרד התחבורה היום.
מאיר שפיגלר: הייתה מצוקה של נתב"ג כאשר לפעמים אי אפשר להיכנס לשם.
מאיר שפיגלר: זה מקום לראותו בלבד מבחוץ.
מאיר שפיגלר: אנחנו אומרים לכם שהתקבלו החלטות על ידי מנכ"ל המשרד, בגיבוי כמובן של שר הפנים, לעשות את הכל באופן מיידי ולהעביר – וזה יהיה בעתיד הקרוב מאוד – את הפעילות כלפי כל אלה שנדרשים להברקות ולאיזוני תיקים מחוץ לנתב"ג במסגרת כל הלשכות בפריסה ארצית.
מאיר שפיגלר: לעניין השכלופים.
מאיר שפיגלר: גם זאת נקודה או החלטה שהיא אך ורק רלוונטית לחקלאי ישראל.
מאיר שפיגלר: אין את זה בשום תחום אחר של עובדים זרים.
מאיר שפיגלר: בהתאם לצרכים של העובדים הזרים בתחום החקלאות, יש אפשרות לבצע ניודים.
יעקב כץ: מי הגורם הממשלתי שמאזן ויושב מול החקלאים?
יעקב כץ: אם נניח בערבה שדה פלפלים הולך להיגמר, כדי שלא ייפול, הוא יכול לקבל כרגע ממקום אחר.
מאיר שפיגלר: הנוהל בנושא הוא מאוד פשוט.
מאיר שפיגלר: כל עוד מדובר במושב, ההעברה של העובדים משטח אחד לשטח שני, נעשית בצורה עצמאית לחלוטין בלי צורך בבירוקרטיה מזערית.
יעקב כץ: מעבירים מחקלאי נניח בחצבה.
מאיר שפיגלר: אם אתה ואני נמצאים באותו מושב ולך יש שטח ולי יש שטח, ואתה כרגע לא צריך את כל מכסת העובדים הזרים שיש לך, ואני כן צריך אותם, אתה יכול להעביר אותם אלי בלי אישור של מישהו.
יעקב כץ: ואם הוא בדרום וזה בצפון?
מאיר שפיגלר: לגבי מעבר של עובדים זרים בחקלאות ממושב אחד למושב אחר שלא נמצאים באותה מסגרת של מועצה אזורית, הדבר נעשה כדבר שבשגרה על בסיס העברת המידע ללשכה כדי שיהיה רישום ואפשר יהיה לאתר בכל רגע נתון היכן נמצא כל אחד ואחד מהעובדים הזרים בחקלאות בארץ.
מאיר שפיגלר: הדבר נעשה עד כה לפני שהוחלט על איזון התיקים באופן שוטף לגמרי.
מאיר שפיגלר: מאז ההחלטה לבצע איזון תיקים, ואנחנו משתדלים לעשות אותה רגע לפני ולא רגע אחרי כדי לא לפגוע, נכון הדבר, אנחנו עושים את זה במקביל לאיזוני התיקים כי הרי ריבונו של עולם, יש מוטיבציה להסדיר את הנושא הזה.
מאיר שפיגלר: מדינה ריבונית צריכה לדעת מה קורה עם אלה שהם לא אזרחיה או תושביה כדת וכדין.
מאיר שפיגלר: היא צריכה לדעת מה קורה.
מאיר שפיגלר: זה א'-ב' של ריבונות.
מאיר שפיגלר: לכן מנסים כרגע לסיים את הליך איזון התיקים, הגם שבהחלטת הממשלה ביחד עם משרד החקלאות – ויוסי נמצא כאן – סוכם שהדבר הזה יתבצע עד לשלהי פברואר 2010.
מאיר שפיגלר: אני מודיע לכם רבותיי שזה יהיה הרבה יותר קצר.
מאיר שפיגלר: אני לא רוצה להתחייב כאן בנפשי כי הרי זה נרשם.
שי חרמש: אתה יכול לומר לפרוטוקול.
מאיר שפיגלר: אני מקווה מאוד שזה יהיה במהלך תחילת דצמבר 2009, אז נסיים את כל הליך איזון התיקים ולאחר מכן ניתן מענה.
מאיר שפיגלר: יוסי, זה בעיקר אליך.
יוסי ישי: אני אומר יותר מזה, אני מסכים אתך.
מאיר שפיגלר: בסדר, אבל אני רוצה שתשמע כדי שתסכים אתי גם בהמשך.
קריאה: הוא לא עונה על הקטע.
קריאה: עד אז העונה תסתיים.
505: הבעיה היא מתי יגיעו אנשים.
יעקב כץ: אתה אמרת עד מאי-יוני 2009 נכנסו כ-2,000 ויצאו כ-2,500.
מאיר שפיגלר: 2,500 ו-3,000.
יעקב כץ: בהערכה, מיולי ועד היום עברו עוד ארבעה-חמישה חודשים, מה קרה מאז?
יעקב כץ: כמה יצאו?
קריאה: תגיד את האמת.
יעקב כץ: חברים, יושב כאן נציג בהיר כל כך ואני רואה גם מישיבות קודמות שהוא מאוד איכפתי ורוצה לעזור.
יעקב כץ: אל תהפכו את האוהבים לאויבים.
יעקב כץ: אני גם מאמין לו ואני חושב שצריך לנהוג בכבוד.
מאיר שפיגלר: אני אענה לך, אבל לפני כן עוד שני משפטים, ברשותך.
מאיר שפיגלר: עוד דבר שנעשה לטובת החקלאים.
מאיר שפיגלר: שוב, כדי לא לפגוע אלא לסייע וגם על זה יכולים להעיד אנשי משרד החקלאות, ההיתרים לשנת 2009 ניתנו על בסיס 2008 בלי להערים קשיים ובלי לבדוק.
יעקב כץ: כמה היו?
מאיר שפיגלר: 27,500 היתרים כאשר מספר העובדים הזרים הוא לא 27,500 – אני מתקן את כבוד היושב-ראש – אלא המספר הוא 26 אלף וגם זה נקבע בהחלטת הממשלה בעצה אחת עם כל הגורמים הרלוונטיים.
מאיר שפיגלר: מדוע?
מאיר שפיגלר: משום העובדה שבשנת 2010 אמורים להיות 26 אלף עובדים זרים ומדינת ישראל, גם בעקבות בג"צים שנדונו בנושא, צריכה להכין את עצמה.
מאיר שפיגלר: כלומר, האורגן הפעיל על פי החלטות ממשלה צריך לנתב את הדברים כך שבאותה נקודת זמן שהוחלט לגביה להפחית את העובדים הזרים, מספר העובדים הזרים שיהיו בארץ יהיו בהתאם להחלטת הממשלה.
505: אני כתבתי את זה.
מאיר שפיגלר: אני ראיתי את הבג"ץ.
מאיר שפיגלר: אני אביא לך את הבג"ץ.
505: לא, זה לא בבג"ץ.
505: לא נאמר ב-1 בינואר אלא נאמר במהלך.
מאיר שפיגלר: נמצא כאן יוסי ישי.
מאיר שפיגלר: תגיד.
505: אל תטעה את הוועדה.
מאיר שפיגלר: אני לא מטעה את הוועדה.
מאיר שפיגלר: נמצא כאן יוסי ישי ואני יכול גם להביא את הכתובים.
מאיר שפיגלר: אתם פשוט טועים.
מאיר שפיגלר: כלומר, ככל שניתן הלכנו לקראת ואפילו בפניות חריגות של חקלאים שהועברו ממשרד החקלאות למיטב זיכרוני אין פנייה אחת שלא נענתה.
מאיר שפיגלר: עד כדי כך שלמרות שהיינו אמורים לחלק את ההיתרים בין היתרים רגילים של 26 אלף לבין היתרים של עידוד היצוא של 1,500, גם כאן הלכנו לקראת החקלאים והסתכלנו על זה כעל מכסה אחת של 27,500 היתרים.
יעקב כץ: על מה ההפגנות של אנשי הערבה?
מאיר שפיגלר: אני לא אתחמק.
יעקב כץ: על מה הייתה זעקתם של אנשי הערבה?
505: לא רק של אנשי הערבה אלא של כל הארץ.
יעקב כץ: אבל זה בא לידי ביטוי בערבה.