GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב כץ: הוא הודיע לי שהוא לא יתמנה והוא יישאר בתפקידו.
זאב אלקין: עד כדי כך הוא אדם שמאד חשוב במקום שהוא נמצא ולכן אין לי ספק שתוכלו ליהנות מצד אחד מעבודה משותפת אתו ומצד שני גם כזרוע מפקחת ולעיתים גם מבקרת כשצריך.
זאב אלקין: הזירה הזו תהפוך לזירה לדיון מאד רציני וכשמתרחשים שינויים מטבע הדברים שהכנסת תיכנס לתמונה ותדון בשינויים האלה.
זאב אלקין: אין לי ספק שתעשה את המלאכה נאמנה ולדעתי בנושא הזה לא יהיו אופוזיציות ולא קואליציות אלא יהיה דיון ענייני מול הממשלה ואת כל העזרה הדרושה מאתנו, תקבל.
שי חרמש: אני יכול להעיד על עצמי שבהרכב הנוכחי אני ותיק חברי הוועדה לענייני העובדים הזרים.
שי חרמש: הוועדה הזו היא לא ועדה שזכתה לשיא הנוכחות הפופולארית של בחרי הכנסת, בדרך כלל היא עבדה בהרכב של שניים, היושב ראש ומי שהיה ממלא את מקומו, אז היושב ראש היה רן כהן ואני ישבתי פה.
שי חרמש: זו לא ועדה של קואליציה ואופוזיציה, מעולם, לאורך כל השלוש השנים לא היו הצבעות, היו סדרות של דיונים מרתקים, אמיתיים, אם הייתי רוצה להגיע לדיון שבו אין תקשורת ואפשר לדבר לעניין זה היה בוועדה פה.
שי חרמש: יש פה סוגיה מרכזית שנצטרך להתמודד אתה ואני מאד מודאג, חוק ההסדרים מטפל בענייני העובדים הזרים בחקלאות בצורה מאד חריפה ולא מאוזנת.
שי חרמש: כשמנסים היום להתמודד עם הבעיה של העובדים הבלתי חוקיים, בשיחותיי הארוכות עם גנות, שאני חושב שזו בחירה יוצאת מהכלל של גנות לתפקיד, הוא איש תכליתי, הגון ועם ראש פתוח, גנות הוא שותף הכי טוב לעניין.
שי חרמש: אבל בעיית מדינת ישראל איננה בעיית העובדים הזרים החוקיים אלא הבעיה היא העובדים הבלתי חוקיים ושומה עלינו פה קודם כל להבחין בין דבר אחד לשני, יש פה 300,000 עובדים בסך הכול, החוקיים יש 80,000 בסיעודי, 28,000 בחקלאות , עוד כמה אלפים באתני ועוד כמה בבניין סך הכול סדר גודל של כ- 120,000 חוקיים, צריך להיזהר לא לשפוך את התינוק עם האמבטיה.
שי חרמש: צריך לחשוב איך לטפל ב- 180,000 בדרך שונה מאשר לנסות לטפל לחליפין בעבודת עובדים זרים ב-120,000.
משה (מוץ) מטלון: אני חייב לצאת אז ברשותך אני מאחל לך בהצלחה.
שי חרמש: אני מחויב לגמרי לכל פעילות שתעשה פה, הדבר הראשון לדעתי שצריך הוא לעשות אך ההבחנה הברורה בין עיסוק בעובדים חוקיים לבים הטיפול בעובדים הבלתי חוקיים.
שי חרמש: לגבי העובדים הבלתי חוקיים, גנות ידע כבר בעבר מה עושים אתם ובעניין הזה, העובדים הבלתי חוקיים, לא רק בענייני זנות אלא גם בתחרות במשק העבודה מול עובדים ישראליים, לא צריכים להיות פה.
שי חרמש: ברגע שאתה נותן לי עוד פתרונות לסיעודיים ולחקלאות, ותדאג שהפתרונות האלה יתבצעו ולא תסגור שמיים באמצע עבודה כמו שקרה.
שי חרמש: תהיה הצעת חוק שלי שהייתה בוועדה ואל הגיעה לבשלות כי רן כהן התפטר בדיוק מהכנסת ולא הצליח לגמור אותה, ואני אביא אותה לפה, זו הצעת חוק שמטילה קלון על מי שמעסיק עובד בלתי חוקי בתחום בלתי חוקי.
שי חרמש: אני מתכוון בעיקר להעסקה בגינות של קיסריה וסביון ויש רבים כאלה, שנותנים היום שירותים במקומות שישראלים יכולים לעבוד וזה גם עיסוק בתחום שהממשלה לא הכריזה כתחום לעובדים זרים.
שי חרמש: לכן דבר ראשון יש לעשות את ההבחנה בין העובדים החוקיים לבלתי חוקיים, יש את הצעת החוק של הקלון ויש את חוק ההסדרים שאני מבקש שיגיע לפה לפני שהממשלה הולכת לעשות פה מעשים בלתי חוקיים.
ניצן הורוביץ: קודם כל ברכות על בחירתך פה אחד אדוני היושב ראש, אני שמח על רוח האיזון שבלטה בדבריך.
ניצן הורוביץ: זה חשוב מאד כי צריך להבין שבמשך השנים, הוועדה הזו, למרות שהיא לא סטטוטורית הייתה פה וכתובת לציבור גדול מאד בארץ שמטבע הדברים, בגלל הנסיבות אין לו כמעט שום כוח לייצג את עצמו, להביא את עניינו, בעיות של שפה, ארגון, פירוד ומחסור במשאבים, והוועדה הזו הרבה פעמים הייתה הזירה היחידה שבה הם יכלו לבוא לידי ביטוי.
ניצן הורוביץ: חשוב להבין שגם כשהציבור הזה עומד בפני הממשלה עם גופי אכיפה והחוק וכו', לוועדה הזו יש משקל ואני מקווה שזה יימשך.
ניצן הורוביץ: אני צריך להגיד שישראל היא לא היחידה שמתמודדת עם הבעיות האלה, רחוק מזה, זו בעיה בין לאומית גלובאלית קשה ביותר שנוגעת בבעיה הגדולה יותר של הגירה, של הגירה בכלל.
ניצן הורוביץ: אנחנו נמצאים על קו שסע בין עולם ראשון לעולם שלישי בזירות מסוימות והבעיות האלה קשות מאד, גם במקומות אחרים, אפשר בהחלט ללמוד מהניסיון הבין לאומי ואני אשמח לתרום בעניין.
ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד שגם עלי, ההבחנה בין עובדים זרים חוקיים ולא חוקיים מוקבלת, רק שגם אלה שלפעמים מוגדרים כלא חוקיים, או בסטטוס לא חוקי, גם להם תרומה גדולה לחברה הישראלית וגם בהם צריכים לנהוג כאמור כבני אדם.
ניצן הורוביץ: אומרים שהבעיה מתחילה בעצם זה שאתה מגדיר אותם כעובדים זרים כי יש פה בעיה של זכויות אדם, בראש ובראשונה לדעתי בתחום הבריאות, הם לא מקבלים את הטיפול הראוי, אין להם את הכיסוי הנכון ויש בעיות קשות בעניין, אני מקווה שנעשה עבודה טובה כי הבעיה הזו היא באמת חשובה.
אורי אריאל: ראשית, בהצלחה גדולה, זה תחום חשוב, כמו כל דבר במדינת ישראל, בסוף זה פאזל שמורכב מהרבה נושאים והנושא הזה חשוב.
אורי אריאל: אני מצטרף לעניין של האיזון, וזה בעצם תפקיד הוועד פה.
אורי אריאל: אני רוצה לחזק את דברי ידידי חבר הכנסת שי חרמש.
אורי אריאל: מי שלא חוקי, מי שמסתנן, לפי הבנתי, אין בעיה של זכויות כי הוא לא צריך להיות פה.
אורי אריאל: הוא עבר את הגבול ממצרים, כרגע הם עוברים בשעה שאנחנו מדברים, אז קודם כל צריך למנוע, ואם לא הצליחו למנוע הוא צריך לחזור לשם.
אורי אריאל: במקום להקים מחנות, והייתי בניצנה שלוש פעמים בביקורים ארוכים, שמעתי הרגשתי ויש לי הבנה וחמלה, אבל הם לא צריכים להיות פה.
אורי אריאל: על מי שלפי החוק צריך להיות פה, אני לא צריך לדבר אתך הרבה מה מגיע לעובדים הזרים, הכול מופיע בתורתנו כי אנחנו מצווים, עם חכה ובלי חכה לתת תנאים הוגנים לגמרי, לא פחות מזה, לא בערך ולא ליד, מאה אחוז תנאים לאנשים כי הם בני אדם.
אורי אריאל: מי שלא חוקי וחושב שהוא יכול לנצל את הרחמנות, ותסלחו לי על המילה, וה"שלומיאליות" של מדינת ישראל אני מקווה שאתה, יחד עם שאר גופי האכיפה במדינת ישראל תוכיחו שזה לא נכון.
אורי אריאל: אתה צריך מהר מאד את גנות שהיית כבר אצלו ואתה צריך מהר מאד את המשטרה ואת הצבא והבעיה שיש פה כששה גופים שעוסקים בזה והשב"כ וכולם מתעסקים בזה ובסוף צריך מישהו עם מקל שיעשה קצת סדר.
אורי אריאל: כי בעוד אנחנו מדברים בסוף החודש יהיו פה עוד אלף מסתננים לא חוקיים, ואני חושב שהמעטתי אם לא סופרים את אלה שבאו עם ויזה ונשארו, זה לא אלה שנמצאים בסכנת חיים, כולם נהיו בסכנת חיים בעולם, זה לא נכון, יש בודדים כאלה ועל הבודדים האלה אולי יהיה דין אחר.
אורי אריאל: כל השאר הם מחפשי עבודה.
אורי אריאל: בהצלחה.
יעקב כץ: אנחנו נעבוד בשיטטיות ביסודיות ובעזרת השם נמלא את תפקידינו, תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.
יעקב כץ: שמי יעקב כץ, כצל'ה.
יעקב כץ: אני חדש ולומד את הנושא.
יעקב כץ: אני מודה לכל הנוכחים שהגיעו לישיבה.
יעקב כץ: זאת הישיבה הראשונה שלי, כך שאם אני לא מקצוען מספיק או לא דיברתי נכון מספיק, אני מתנצל מראש.
יעקב כץ: במשך הזמן נלמד את הנושא.
יעקב כץ: אני לא יודע מה התפקידים הבאים שמיועדים לנו, אבל בעזרת השם נעשה מאמץ.
יעקב כץ: בעזרת השם נקווה שבעוד זמן מה נוכל לגרום לכך שבארץ ישראל תהיה עבודה לכל היהודים ולכל תושבי מדינת ישראל, גם אם הם ערבים, ולא נזדקק לידיים זרות ולעובדים זרים.
יעקב כץ: לכך אנחנו צריכים לפעול כמידת האפשר.
יעקב כץ: בימים האחרונים, כאשר הטילו עלי להיות יושב-ראש הוועדה לעובדים זרים, למדתי את הנושא, עברתי על החומר וגם נפגשתי עם ראש מרשם האוכלוסין ניצב גנות.
יעקב כץ: קבעתי להיפגש במהלך השבוע גם עם מר בן-משה ממשרד התעשייה.
יעקב כץ: ממה שלמדתי וממה שראיתי – והדברים הם מאוד רגישים וכולנו עסוקים בהם, גם לי יש אימא שתחיה עד 120 שנים שהיא בת 90 ויש לה עובדת פיליפינית – כולנו נתקלים בבעיה גם בתחום הסיעוד בו ההלכה הממשלתית שונה מההלכה שנקבעה לגבי עובדים זרים בתחום החקלאות וזה שונה מתחום הבנייה.
יעקב כץ: לגבי כל דבר יש הלכות שונות.
יעקב כץ: עיינתי בחומר שנתנו לי גלעד ובת-שבע וראיתי שהוועדה הזאת היא לא סטטוטורית וזה אומר שהכוח שלנו הוא יותר כוח מוסרי, דבר שיש לו מעלות אבל יש לו גם חסרונות.
יעקב כץ: החסרון הוא שאנחנו לא יכולים לכופף את היד במידה כזאת ואחרת אלא רק לעתים רחוקות כאשר ועדת הכנסת מחליטה שהיא נותנת לנו בדיונים מסוימים כוח לדון כוועדה סטטוטורית.
יעקב כץ: אולי יוצא הפסדו בשכרו, שדווקא בגלל העובדה שאנחנו לא עוסקים בזה בצד של השיניים אלא יותר בצד המהותי והאמיתי, העבודה היא לשם שמים.
יעקב כץ: ראיתי, ואתם תסכימו אתי, שבארץ הבעיה היא יותר קשה.
יעקב כץ: אמנם הבנתי מניצב גנות שמעבירים היום סמכויות רבות אליו כראש מינהל האוכלוסין, אבל עדיין לא את הכל ועדיין יש לנו גוף עם כמה ראשים וכבר אמר מי שאמר שגוף עם כמה ראשים, גם כשכל הראשים יפים, הוא מפלצת.
יעקב כץ: אולי זו אחת הסיבות שאנחנו לא מצליחים לטפל בבעיות, משום שיש אחראים רבים על הנושא הזה.
יעקב כץ: כן ראיתי שהנושא של חוץ לארץ - שם מתחילה הבעיה ומשם מגיעים העובדים הזרים - יותר ניתן לטיפול מכמה וכמה היבטים.
יעקב כץ: כשהעובד הזר מגיע לכאן, יש לנו את הגברת ענת שמטפלת בו, יש לנו את כל האגודות שמטפלות בו, יש לנו גם את כל הגופים שמטפלים, יש כל מיני חשבונות של חקלאים שזקוקים לעובדים, יש לנו הרבה גופים שעוסקים נושא, יש לנו קבלני כוח אדם שעוסקים בנושא וכל אחד הוא עם הנטיות והרצונות הפרטיים שלו.
יעקב כץ: לעומת זאת בחוץ לארץ, בפיליפינים או בתאילנד או בבנגקוק או במקומות אחרים, זאת לא מדינת ישראל, שם יש לנו שגרירות וקונסוליה.
יעקב כץ: הדבר הראשון שעניין אותי ושאלתי לגביו – אולי בגלל העבר הביטחוני שלי – היה האם מישהו מהעובדים הזרים עובר בידוק ביטחוני.
יעקב כץ: נניח מחר יהיה עובד תאילנדי או נפאלי שיתפוצץ פה ויקרה כאן אסון, הוועדה הזו הייתה דנה מיד נושא.
יעקב כץ: כאן אני שואל את משרד החוץ האם יש היום איזשהו קשר לבדיקה ביטחונית של איזשהו עובד, האם מישהו נבדק באופן ביטחוני לגבי העבר הביטחוני שלו, לגבי הקשרים שלו, מאין הוא בא?
יעקב כץ: אני מגיע לארצות-הברית, בודקים אותי מאה פעמים.
יעקב כץ: מישהו שנכנס לישראל, מכניסים אותו לבידוק כאן.
יעקב כץ: מגיעים לכאן עובדים זרים רבים והם לא עוברים דרך השגרירות ולא עוברים בידוק ביטחוני.
יעקב כץ: אני לא מדבר על העניין המקצועי, אני לא מדבר על הנושא של שפעת החזירים, אני לא מדבר על הנושא הרפואי שלו, אני לא מדבר על כל הדברים האחרים שלא נעשים שם.
יעקב כץ: עברתי כאן על המודל הקנדי ובכל-זאת הוא דוגמה למדינה שסבלה מבעיות של עובדים זרים והתנתה בכל מיני התניות והיום בשגרירויות הקנדיות ברחבי העולם הם מטילים אחריות כבדה על השגריר ועל הקונסול לבדיקה מעמיקה מאוד לפני שמישהו מצליח בכלל לעבור את האישורים הראשונים לקבלת אשרת כניסה למדינה.
יעקב כץ: אני שואל את אנשי משרד החוץ האם הנושא הזה פעם עלה והאם חשבו על כך שלכאן מגיעים מספרים רבים של אנשים שאף אחד מהם לא עבר בידוק ביטחוני.
יעקב כץ: זה נושא שמאוד מטריד אותי.
חיים חושן: אנחנו בעצם קבלני הביצוע של משרד הפנים ואנחנו פועלים על פי הנחיות משרד הפנים.
חיים חושן: יש תקנות מסוימות שאנחנו מחויבים להם ועובדים לפי פרוטוקול מסוים ונוהגים לפיו.
חיים חושן: בהתאם לכך אנחנו נותנים את האשרות.
חיים חושן: מה שידוע לי – וזה אולי כרגע האמצעי היחיד, אלא אם כן יוסי יתקן אותי והוא יודע משהו אחר – שאנחנו דורשים מכל עובד ועובד שמגיע לישראל תעודת יושר מהמשטרה.
יעקב כץ: יש עובדים שבכלל לא מגיעים לשגרירות.
חיים חושן: כן, אבל זה לא מונע את המצאת המסמכים.
יעקב כץ: לגבי המצאת מסמך של קבלן שרוצה להכניס אנשים, הוא יכול להמציא להם כל מסמך.
יעקב כץ: אני מבין שאף אחד לא עובר בידוק מעשי.
יעקב כץ: אני רוצה לעדכן את חבר הכנסת חרמש שמצטרף אלינו.
יעקב כץ: שאלתי שאלה שהעסיקה אותי מאוד.
יעקב כץ: עברתי על החומר עם גלעד ממרכז המחקר של הכנסת וראיתי מהמחקר היסודי שהם עשו שאין שום בעיה להחדיר למדינה בין העובדים הזרים את הטרוריסטים הגדולים ביותר.
יעקב כץ: עברתי על כל החומר שנתן לי גלעד ולא מצאתי פעם אחת שעלתה הבעיה הביטחונית.
יעקב כץ: זה למיטב ידיעתי.
יעקב כץ: בעולם שאל-קעידא שולטת בכל העולם, שאלתי מה היה אם יקרה מקרה שפתאום התפוצץ כאן שליח של הארגון הזה בדמות נפאלי או תאילנדי וגרם להרג ולהרס והשאלה היא מה קורה למחרת, מה אומר איש משרד החוץ על העניין הזה, איזה ראשים מעיפים וכולי.
יעקב כץ: אני רוצה למנוע את זה היום.
יעקב כץ: אני מדבר היום על מה קורה שם, בחוץ לארץ, ולא על מה שקורה כאן כי כאן יש לכם שליטה, יש לכם דרכים ואתם יודעים איך להסתדר עם העובדים הזרים, איך ללחוץ בממשלה ובכנסת.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת מה אנחנו אומרים להגנתנו.
יעקב כץ: אני מבקש לקבל הסברים מה נעשה מצד מדינת ישראל הרשמית כדי למנוע שאדם זר לא יבוא לכאן ויעשה כאן פיגוע ואחר כך ישאלו איך הדבר האלמנטרי הזה שכל מדינה מקפידה עליו, אנחנו לא בדקנו אותו.
חיים חושן: מכיוון שחזרת על השאלה, אני גם אחזור על התחלת התשובה.
חיים חושן: אמרתי שאנחנו לצורך הבאת העובדים הזרים משמשים כקבלני ביצוע של הרשויות בארץ.
חיים חושן: אנחנו לא קובעים את התקנות לגבי הבאת העובדים הזרים אלא אנחנו קבלני ביצוע של משרד הפנים וגם לצורך זה של כל רשות אחרת שתקבע את התקנות.
חיים חושן: כלומר, אם מחר שירות הביטחון יחליט – והוא לא החליט עד היום – שצריך לעשות פעולה מסוימת, אנחנו נעשה אותה.
יעקב כץ: זאת אומרת ששירות הביטחון הוא זה שהיה צריך להיות מוזמן.
חיים חושן: בוודאי.
חיים חושן: גורמי הביטחון.
יוסי אדלשטיין: כבוד היושב-ראש יודע גם שהתיירים שנכנסים לכאן, אף אחד לא בודק אותם.
יוסי אדלשטיין: מה שונה התייר מהעובד?
יעקב כץ: תייר שנכנס כן נבדק.
יוסי אדלשטיין: מי בודק אותו?
יעקב כץ: התייר שמגיע למדינת ישראל, יש בידוק בכניסה, יש בידוק של אנשי ביטחון, בודקים אותו, שואלים אותו מהיכן הוא בא וכולי.
חיים חושן: בידוק כזה עובר גם העובד הזר.
חיים חושן: הוא עובר את אותו מסלול.
חיים חושן: העובר הזר עוד עובר בידוק נוסף.
חיים חושן: את הבידוק הזה עושים אבל לא מבחינת אבחון ביטחוני.
חיים חושן: את זה אף אחד לא עושה לא לתייר ולא לעובד הזר.
חיים חושן: את המסלול הזה גם העובד הזר עובר.
חיים חושן: הוא עובר את בקרית הגבול, היא שואלת אותו, אחרי כן הוא בא למשרד הפנים ולוקחים לו טביעת אצבע ומצלמים אותו.
חיים חושן: זאת אומרת, הוא עובר את התהליכים האלה.
יעקב כץ: כשאני בא בטיסה ואני רואה עובדים זרים, הם מרוכזים ביחד וידוע להם מראש שצריך להעביר אותם.
חיים חושן: דווקא בקטע הזה, אולי לא מבחינה ביטחונית אני בודק את זה אלא אני בודק את זה מטעמים שלי, אנחנו עושים להם הטבעה ביומטרית וכל אחד שנכנס, הדבר הראשון שהוא עושה, הוא שם את האצבע.
חיים חושן: ברגע שהוא שם את האצבע ואני רואה שהוא כבר היה בארץ עם שם אחר, הוא בסטטוס אחר לחלוטין.
חיים חושן: למרות שהם באים בקבוצה, הם קודם כל עוברים את הבקרית ואת כל הבידוק הביטחוני שעובר כל אחד.
יעקב כץ: אבל הוא עובר שם בחוץ לארץ את מה שלמשל קנדה דורשת.
חיים חושן: אני לא יודע מה קנדה דורשת, אבל הוא עובר בידוק.
חיים חושן: אם אל על בודקת את המזוודה שלו, דווקא כאן הבידוק הביטחוני הוא פי עשר גבוה יותר וממש מפרקים להם את כל התיקים.
חיים חושן: הם בדרך כלל מביאים סירים, אורז וכולי, ובודקים אותם.
חיים חושן: בקטע הזה אין בעיה.
בת-שבע פנחסוב: הכוונה היא לא כשהוא מגיע לארץ אלא בארץ המוצא, לפני שבכלל הוא עולה על המטוס.
שי חרמש: מרגע שהוא משובץ במשק חקלאי, הוא לא זז משם.
שי חרמש: זאת תרבות שונה ממה שקורה לגבי אוכלוסיות אחרות שנמצאות בתל-אביב, חלקן חוקיות וחלקן בלתי חוקיות.
שי חרמש: במקרה של העובדים בחקלאות, אלה אנשים שמגיעים לארבע שנים ו-11 חודשים והם באים לאותו מקום.
יעקב כץ: בדרך כלל קבלנים שעוסקים ביבוא אנשים, יותר קל להתמקד בהם ויותר קל לעלות עליהם.
חיים חושן: אני אולי אתן רקע למשהו דומה ומקביל.
חיים חושן: יוסי התייחס לנושא התיירים ואני יכול להרחיב ולומר שמתוך ניסיון רב השנים שלי של שירות בחוץ לארץ, במקרה של גיוס עובדים מקומיים לשגרירויות ישראל בחוץ לארץ, איזה בדיקה שירות הביטחון עושה?
חיים חושן: הבדיקה היא מאוד מוגבלת.
חיים חושן: היכולת שלנו בחוץ לארץ להגיע לאיזושהי בדיקה מעמיקה ואמיתית של רקע של מישהו, היא מאוד מוגבלת.
חיים חושן: עושים בדיקות כלשהן, אבל זה מאוד מוגבל ואנחנו מעסיקים את האנשים האלה כל יום בשגרירויות אצלנו.
חיים חושן: הם יכולים להיות סוכני המדינה הזרה, להתקשר עם ארגון חבלה כלשהו ואין לנו שליטה על כך.
חיים חושן: יש מגבלות כלשהן שצריך לחיות אתן.
ענת קידרון: אני רוצה להתחבר לדברים ולומר שאני חושבת שהנושא של היכולת של השגרירות לראיין את העובדים לפני ההגעה לא מנוצלת מספיק, גם לא בסיעוד ובוודאי לא בחקלאות ובבניין.
ענת קידרון: זאת צומת בה המדינה יכולה לפעול בעיקר לתועלת העובדים הזרים אבל גם לתועלתה.
ענת קידרון: אחד התפקידים שאנחנו מצפים שייעשו על ידי ה-IOM, משום שהמדינה לא כל כך רוצה לעשות את זה בעצמה, זה באמת לעשות את תהליך המיון והגיוס תוך שמירה הן על האינטרסים של המעסיקים, על ההתאמה של העובדים ובדיקת הכישורים שלהם, והן על האינטרסים של העובדים.
ענת קידרון: כלומר, אתה יכול בהזדמנות זאת לראיין אותם, אתה מוודא שהם לא שילמו דמי תיווך, שהם לא מגיעים במצב כל כך מוחלש, וזה הנושא שאנחנו מנסים לקדם כאן.
יעקב כץ: עברתי על החומר וראיתי שהנושא של הקשר עם ה-IOM הוא החלטה ממשלתית שדיברה על העובדים הזרים המיועדים לחקלאות.
יעקב כץ: זאת החלטה שהממשלה קיבלה והייתה אמורה להשלים אותה עד ה-31 באוקטובר 2008.
חיים חושן: אני לא חושב שההחלטה על ה-IOM הייתה מיועדת רק לעובדים בחקלאות אלא היא הייתה מיועדת לעובדים בכלל.
יעקב כץ: דיברתי על פיילוט.
ענת קידרון: הפיילוט הוא ל-2005.
יעקב כץ: אמרתי שאנחנו כאן כוועדה דנים קודם כל במה שקורה שם, בחוץ לארץ, ואחר כך נדבר על מה קורה כאן ומה צריך לעשות כי הנושא כאן בארץ הוא הרבה יותר מסובך והרבה יותר מורכב.
יעקב כץ: ראיתי שבחוץ לארץ, במקומות הרחוקים, יש למדינת ישראל את האפשרות למנוע חלק גדול מהבעיות אם היא תעבוד נכון ואם היא תתארגן בצורה נכונה.
יעקב כץ: היא יכולה למנוע הרבה מהבעיות שאנחנו נתקלים בהן כאן היום במדינת ישראל עם העובדים הזרים, גם בצד המקצועי שלהם, גם בצד הרפואי שלהם, גם בצד של גביית כסף שגובים מהם פה ושם בצורה לא הגונה ומרוששים אותם עוד לפני שהם מגיעים.
יעקב כץ: הבנתי שה-IOM היה פתרון שחשבו עליו אבל משום מה הוא לא הגיע לידי מיצוי.
יעקב כץ: אני רואה שעד תחילת מאי זה היה צריך להסתיים.
שי חרמש: הבעיה היא בין ממשלות.
שי חרמש: אתה, אני והחקלאים בכלל לא צד לעניין.
יעקב כץ: אני אומר שבמידה ולא, אפשר לקדם חוק ולאמץ את החוק הקנדי וזאת אם ה-IOM לא עובד.
יעקב כץ: אולי זה יאיים על הממשלה ויביאו את החוק הזה, כך שלפחות לגבי החלק של השגרירויות, אם יאמצו את המודל הקנדי ולו רק את החלק של הטיפול בשגרירות, זה כשלעצמו יכול למנוע כניסה של רבים מהעובדים כי שם הם יכולים להישאל בצורה יסודית מאוד האם הם היו צריכים לשלם 10,000 דולר למישהו, מי נתן להם את האישורים הרפואיים, איך הם פיברקו את זה וכולי, וזאת במגמה לבדוק את זה לפי המודל הקנדי.
יעקב כץ: היום החלק השגרירותי והקונסולרי בחוץ לארץ הוא תקיף מאוד ויכול למנוע הרבה מהבעיות.
יעקב כץ: אם ה-IOM לא עובד ולא נגמר, אולי ננסה לחוקק חוק בכנסת שיביא לאימוץ המודל הקנדי שיחול לפחות לגבי השגרירויות.
יעקב כץ: ייכפה על השגרירות שאף אחד לא יכול להיכנס לישראל בלי שהוא עבר את כל התהליכים כמו בקנדה.
יעקב כץ: שם זה מאוד קשוח, מאוד תקיף, מאוד חד, מאוד ברור וזה יכול היה למנוע הרבה מהצרות שיש לנו היום במדינת ישראל.
חיים חושן: שאלת האם ההסכם אם תאילנד חתום.
חיים חושן: כן, ההסכם עם תאילנד חתום, הוא נחתם כבר לפני כשנה וחצי, וזה הסכם לא בינינו לבין תאילנד.
שי חרמש: זה כולל את האו"מ בג'נבה.
חיים חושן: לא, זה הסכם בין ממשלת תאילנד לבין ה-IOM כשלצורך זה מדינת ישראל נדרשה להפקיד מכתב שבאיזשהו מקום הוא מהווה חלק מההסכם הזה ומבטיח שיתוף פעולה מלא.
יעקב כץ: מדינת ישראל, הכוונה משרד החוץ או משרד הפנים?
חיים חושן: זה לא משנה.
חיים חושן: מדינת ישראל היא מדינת ישראל.
חיים חושן: השגרירה בשם מדינת ישראל והיא לצורך העניין נציגת מדינת ישראל.
חיים חושן: זאת אחת הבעיות – אנחנו גולשים כאן אולי לעניין אחר, אבל גם הוא צריך לעלות כאן בוועדה – של ה-לוזינג פייס שלנו כלפי תאילנד.
חיים חושן: הם רצו לחתום אתנו על הסכם בילטראלי והממשלה גם החליטה לחתום על הסכם בילטראלי עם המדינות, אבל בזמנו לא רצינו.
חיים חושן: כמו שאמרה ענת, למדינת ישראל יש רתיעה מלקחת על עצמה באופן ישיר ולא דרך הקבלנים את הטיפול בעובדים הזרים.
חיים חושן: אנחנו סירבנו.
חיים חושן: התאילנדים לא ששו לחתום על ההסכם עם ה-IOM אבל בגלל שהם רצו להסדיר את העניין, הם נכנעו וחתמו על ההסכם עם ה-IOM.
חיים חושן: בסופו של דבר נמצא שנחתם הסכם עם ה-IOM ולא נעשה שום דבר עד היום.
חיים חושן: אנחנו היום מגיעים למצב שפניה של מדינת ישראל מולבנים, לא רק בתאילנד אלא גם במדינות אחרות.
חיים חושן: רציתי לקרוא לכם קטע קצר מדבריה של השגרירה.
חיים חושן: השגרירה זומנה לפגישה עם שר העבודה התאילנדי והיא כותבת : "הנושא מהווה נקודת מבוכה ביחסים עם משרד העבודה התאי וה-IOM.
חיים חושן: בניגוד חריף לשנים קודמות, נציגי ה-IOM נמנעו מלהגיע, בכיר כזוטר, לאירוע יום העצמאות.
חיים חושן: יש חשש כי המשך העיכובים ביישום יגרום לפגיעה ביחסים הבילטראליים.
חיים חושן: התאים וה-IOM חוזרים ותוהים כיצד מדינת ישראל, אשר יזמה ודחפה את ההסכם והפעילה עליהם לחץ בלתי רגיל על מנת לחתום עליו, גוררת רגליה ביישום ההסכם.
חיים חושן: במידה ולא נצליח ליישם עד ספטמבר 2009 את ההסכם, מועד הפקיעה, אנחנו מעריכים כי הנושא ייקבר לשנים ארוכות כאשר לא התאים ולא ה-IOM יהיו מוכנים אפילו לדון עמנו שוב בסוגייה, עובדה שתשמח מאוד את חברות כוח האדם בתאילנד ובישראל.
חיים חושן: בגילוי לב, איננו מבינים מדוע יישום הסכם בעל חשיבות כה גדולה, שהכל מסכימים על היותו הומניטרי וצודק, מתעכב זה למעלה משנה וחצי.
חיים חושן: מצאנו את עצמנו מצאנו את עצמנו אלופים במתן תירוצים כאלה ואחרים, כדוגמת המוזכרים במברק זה" – היא כמובן אמרה לשר את כל התירוצים של מדינת ישראל – "אך כשלעצמנו איננו מוצאים סיבות משכנעות ואמיתיות.
חיים חושן: מבקשים כי לאחר הפניות החוזרות ונשנות מצד משרד העבודה התאי והפעם מטעם השר עצמו, תכנסו את כל הגורמים הרלוונטיים כדי לפתור בדחיפות את הקשיים".
חיים חושן: עד כאן דבריה של שגרירת ישראל בתאילנד.
שושנה שטראוס: אני יכולה רק להסכים עם מה שנאמר כאן על ידי נציג משרד החוץ.
שושנה שטראוס: אנחנו יודעים על הבעיה של גביית עמלות בלתי חוקיות.
שושנה שטראוס: בשנת 2008 הגיעו 3,000 עובדים מתאילנד בהנחה צנועה שכל אחד שילם רק 7,000 דולר עמלה, שזאת הנחה צנועה לעומת הסכומים עליהם אנחנו שומעים.
שושנה שטראוס: מדובר ב-21 מיליון דולר שהרוויחו כאן כנראה מתווכים.
שי חרמש: פה ושם.
שושנה שטראוס: פה ושם.
שושנה שטראוס: בתחום החקלאות יש כ-40 מתווכים בסך הכל.
שושנה שטראוס: אנחנו מדברים על סכומים מאוד מאוד גדולים ועל אינטרסים מאוד מאוד חזקים בשתי המדינות ולא קל להתגבר עליהם.
יעקב כץ: איזה משרד ממשלתי מעכב?
יעקב כץ: איפה העיכוב כרגע?
יעקב כץ: איפה נקודת העיכוב שמונעת את החתימה עם הממשלה התאית?
יובל יעקובי: העיכוב היה אצל משרד האוצר עד לפני שבוע.
יובל יעקובי: הממונה היוצא רצה לעשות כמה בדיקות לפני שהוא מאשר את ההתקדמות וזאת מסיבות תקציביות.
יובל יעקובי: לפני שבוע יצא מכתב המאשר שאפשר להמשיך להתקדם בתהליך.
יעקב כץ: מה זה נקרא אישר?
יעקב כץ: למי?
יובל יעקובי: הוא נתן את הסכמתו לראש רשות ההגירה להמשיך בתהליך לרבות להקצות תקציב לצורך העניין.
יעקב כץ: מה יהיה התהליך הבא?
יעקב כץ: מי חותם על ההסכם מול התאים?
יובל יעקובי: רשות ההגירה.
שושנה שטראוס: אנחנו קצת במבוכה מול הגורמים השונים מאחר שכבר כמה פעמים התקדמנו והפסקנו.
שושנה שטראוס: בעיקרון ההסכם נחתם בין IOM לבין התאים בהשראת ישראל.
שושנה שטראוס: אנחנו בדקנו מבחינה משפטית שאפשר לעמוד בזה.
שושנה שטראוס: היו לנו תקיפות משפטיות של הדבר הזה ובינתיים הם לא עמדו בזה.
יעקב כץ: כשאת אומרת לא עמדו בזה, הכוונה למשטרת ישראל או ל-IOM?
שושנה שטראוס: בית המשפט בינתיים לא מצא.
שושנה שטראוס: חברות כוח האדם פנו לבג"ץ ואמרו שזה לא יתכן, זאת פגיעה בהם ובינתיים בג"ץ לא עיכב אותנו ואנחנו התקדמנו מבחינת הניירת.
שושנה שטראוס: מבחינה ביצועית, חייבים לשבת יחד עם נציגי ה-IOM ונציגי תאילנד.
יעקב כץ: מי אמור לזמן את נציגי ה-IOM?
יעקב כץ: אני מבין שאין להם נציגות בארץ.
שושנה שטראוס: לפני כמה ימים קיבלתי את המכתב הזה מהאוצר וביקשתי מנציגי ישראל בתאילנד לנסות לזמן שיחת ועידה של הנציגים הרלוונטיים בישראל והנציגים בחוץ לארץ.
יעקב כץ: הפגישה תהיה בתאילנד?
שושנה שטראוס: תהיה שיחת ועידה.
שושנה שטראוס: זה דבר התחלתי כדי ללבן ולראות היכן הבעיות.
שושנה שטראוס: יש בעיה אחרת שהיא תמיד בעיה ביצועית.
שושנה שטראוס: מדינת ישראל הרי קובעת מדי שנה מכסות בכל ענף והמכסה בענף החקלאות, קבעו אותה לפני שבוע והיא נקבעה לכמה שנים.
שושנה שטראוס: תמיד יש לחץ להביא לישראל עובדים זרים באופן מיידי ולא רוצים לחכות עד שנסיים את התהליכים הפנימיים שאולי יארכו חודש-חודשיים ו-IOM כבר אמר לנו מזמן שמרגע שאנחנו מסיימים את התהליכים הפנימיים, ייקח שלושה חודשים עד שהעובד הראשון ייכנס לישראל לפני התוכנית.
שושנה שטראוס: זאת אומרת, תמיד אנחנו במצב שמבקשים להכניס באופן מיידי עוד עובדים.
יעקב כץ: אני לא רוצה להתייחס כרגע לתביעה של החקלאים ולעשות את הדברים באופן מיידי.
יעקב כץ: יש גם שרים שממונים על חלק מהאנשים.
יעקב כץ: זה לא צריך למנוע דבר.
יעקב כץ: יכול להיות שמתוך ה-4,000 עובדים יגיעו 1,000 בדרך שהגיעו בעבר ו-3,000 יגיעו כבר בדרך החדשה.
שי חרמש: זה חייב להיכנס באופן הדרגתי.
יעקב כץ: אני עוד לא הבנתי מה השלב הבא אחרי שקיבלנו את המכתב מהאוצר.
יעקב כץ: מתי תתקיים שיחת הוועידה?
חיים חושן: בעוד שבועיים.
שושנה שטראוס: ביקשנו לקבוע מועד.
חיים חושן: אני יכול לומר לך את התאריך המדויק.
יעקב כץ: מי משתתף מטעמנו ומי משתתף מהצד השני?
חיים חושן: זה ייערך ב-2 ביוני.
חיים חושן: בצד התאילנדי ישתתפו הנציגים של השגרירות שלנו בתאילנד, נציגי ה-IOM ונציגים של ממשלת תאילנד.
יעקב כץ: זה מפגש ראשוני שהוא התחלת התהליך ליישום החוזה.
חיים חושן: אני אתן לך את התמונה.
חיים חושן: יש כל מיני בעיות שלא נפתרו.
חיים חושן: נחתם הסכם כללי בין ממשלת תאילנד ל-IOM.
חיים חושן: למען האמת, ה-IOM התחיל כבר בעבודה של הקמת תשתית לגיוס העובדים הזרים ומצא את עצמו באיזשהו מקום - מתוך אמונה שמדינת ישראל תעמוד בהסכם ותשליש לו את הכסף הנדרש – שוכר עובדים, מקים תשתית ולא מקבל כסף.
יעקב כץ: כדי שאתם תעבירו את הכסף, מה אתם צריכים?
יעקב כץ: מה ההתניה שלכם להעברת הכסף?
חיים חושן: אנחנו רוצים לראות את הפרטים שמסוכמים, לרבות התקציבים.
יעקב כץ: ישבו עם אנשים, הם יאמרו לכם שתעבירו להם את הכסף, אנחנו נאמר שקיבלנו את האישור, אבל ייקח זמן עד שהכסף יעבור אליהם.
חיים חושן: זה בד בבד.
יעקב כץ: ההבדל בין חסכנות לקמצנות הוא כמעט כמו ההבדל בין זהירות לפחדנות.
יעקב כץ: באופן טבעי גזברים יושבים על הכסף ולוקח זמן עד שהם מוציאים אותו.
יעקב כץ: זה פיילוט שאם הוא יצליח, אפשר יהיה אחר כך להרחיב אותו לתחום הסיעודי.
יעקב כץ: קודם כל, צריך לא לרושש את האנשים שמגיעים לכאן.
יעקב כץ: האנשים שמגיעים לכאן מגיעים עניים ואביונים, מגיעים מסכנים, זה מוציא את שם ישראל רע בעולם, כל המדינות הדמוקרטיות המערביות רואות בנו מדינת המוסר, מדינת התנ"ך שהיא סוחרת בזונות, בתאילנדים, בכל דבר רע שבעולם.
יעקב כץ: דבר כזה לא יעלה על הדעת.
יעקב כץ: בנושא הזה אתם צריכים להיות מאיצים למען השם הטוב של מדינת ישראל כדי שבעולם כאשר יאמרו את השם ישראל, זה יהיה שם שכל אחד יתגאה ויתפאר בו ולא יהיה שם המשכי לכל הדברים הרעים בעולם.
יעקב כץ: תמיד הכסף הוא השכל של האדם.
יובל יעקובי: חשוב לדעת שבעניין של עובדים זרים, דווקא שם הכסף הוא לא תמיד העניין העיקרי.
יעקב כץ: אומרים שאתם משכתם את זה עד עכשיו.
יובל יעקובי: כן, זה נכון, אבל זה לא משקף את המגמה.
יובל יעקובי: אני לא מאמין שהתקציב יהיה הבעיה.
יובל יעקובי: מדובר על 700 אלף דולר לשנה.
יעקב כץ: והיה ובשיחת הוועידה הם יאמרו שנביא את הכסף ומחר הכל מתחיל לרוץ, כאשר הם סופרים את הימים מרגע קבלת ההמחאה.
יובל יעקובי: הם לא יגידו את זה.