GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: אני מבקש להבהיר את מה שאני אומר, יש לנו בעיה בחברה הישראלית.
דב חנין: אנחנו את הבעיות של מהגרים, של פליטים, של מבקשי מקלט, של מהגרי עבודה, באנשים האלה יש ממילא צורך לטפל בהם, יש להם בעיות חברתיות, בעיות סוציאליות וישנם כל מיני קשיים.
דב חנין: את האנשים האלה אנחנו מטילים על החצרות האחוריות והחצרות האחוריות לא מסוגלות לטפל בהם.
דב חנין: בנושא החצרות האחרות, ונמצאת איתנו חברת הכנסת לשעבר יעל דיין.
דב חנין: גם בתל אביב יש חצרות אחוריות.
דב חנין: חצרות אחוריות זה לא רק ערד.
דב חנין: את החצרות האחוריות בתל אביב כולנו ביקרנו, ומי שלא ביקר אני מציע שהוועדה הזאת תבקר, אם היא לא ביקרה כבר.
דב חנין: לראות איך בדרום תל אביב, ולא בפריפריה, חיים בכל מיני מרתפים אותם פליטים ומהגרי עבודה.
דב חנין: אני ביקרתי במרתף שנמצא בתחנה המרכזית הישנה בתל אביב.
441: בינתיים כל המקלטים בוטלו הם שובצו בדירות ובמקומות נורמלים.
דב חנין: טוב שכך, ואני אומר שאם אותן תופעות לא קיימות אני לא אתאר מה ראיתי כי אם זה עבר ובטל מהעולם זה טוב.
דב חנין: אבל עדיין ישנם מצוקות חברתיות מאוד מאוד קשות לגם לילדים וגם להורים.
דב חנין: הם גרים בתנאים לא תנאים, גם אם אותה תופעה שאני ראיתי לפני שנה וקצת עברה מהעולם.
דב חנין: זו בעיה.
דב חנין: אנחנו את האלמנטים האלה שהם אלמנטים שדורשים טיפול מיוחד ועזרה מיוחדת לא יכולים לזרוק על המקומות שממילא לא מתמודדים עם הבעיות שיש להם כבר עכשיו, עוד קודם שאנחנו מטילים עליהם את הפליטים, מהגרי העבודה ומבקשי המקלט.
דב חנין: זה נכון גם לגבי תל אביב ואני חושב שגם בתל אביב לא צריך לזרוק את האנשים האלה לשכונות הדרום.
דב חנין: גם במבט גיאוגרפי יותר רחב.
דב חנין: אני חייב לומר שהצטערתי מאוד לשמוע, או יותר נכון לקרוא, את הטענה שאני לא יודע אם היא נכונה, אבל זו הטענה שהתפרסמה בעיתון, שכביכול מדיניות "חדרה-גדרה" נובעת גם בגלל עמדתה של מדינת תל אביב.
441: הזהר במילותך, חזור ותדגיש שקראת.
דב חנין: אמרתי קראתי.
441: לא קראת כנראה את הוורסיות המכחישות ואת המודות מצד גנות שהוא יזם.
דב חנין: לכן אני שמח שאת נמצאת איתנו.
441: בגלל שאתה הגברת ותגברת את הטענה השקרית הזאת והמזיקה, המאוד מזיקה.
דב חנין: אני לא הגברתי את הטענה השקרית, אני רק פניתי לראש העירייה המשותף לשנינו.
441: זרק את זה אלי מבלי לקרוא.
דב חנין: ראשית, אני מצטער שהוא זרק את זה אליך מבלי לקרוא.
דב חנין: לתומי חשבתי שהוא מאוד מסור לענייני פליטים ומהגרי עבודה.
441: הוא מסור מאוד, וזו הייתה פניה, בלשון המעטה, חוצפנית.
דב חנין: למען הסדר ולמען חברי הוועדה, אני פניתי, וצר לי על הדברים שלך, אני פניתי לראש העירייה שלי מר רון חולדאי והצעתי לו בצורה מאוד מנומסת, מאוד מנומסת להתכבד ולבוא לוועדה כדי להשמיע את עמדתו.
דב חנין: כתבתי שאני קראתי את הפרסומים בעיתונים, לא אמרתי לו שאני יודע שהם נכונים, אני לא יודע.
דב חנין: הפרסומים היו בעיתונים, צוטטו בהם אנשים מאוד מכובדים שטענו שזה המצב.
דב חנין: לא אלי הוא פנה, ולא לי הוא אמר.
441: אתה יושב ראש וועדה כלשהי?
441: מניסיוני כיושב ראש וועדה , ויושב ראש הוועדה כאן יעיד, זימונים לוועדות כנסת נמסרים בטון כזה או אחר על ידי יושבי ראש וועדות.
441: לא התכוונתי שהוא זרק במיאוס.
441: אני אחראית לתחום הזה ואתה יודע את זה, ולכן הוא העביר את זה אלי.
דב חנין: אני שמח שהוא זרק את זה שלא במיאוס.
דב חנין: אני לא רוצה להיכנס לשאלת הזימון, היא לא השאלה המרכזית.
דב חנין: השאלה המרכזית היא השאלה לגופה, גברתי אני באמת שמח שאת נמצאת איתנו ואני אשמח לשמוע את עמדת עיריית תל אביב, אני באמת אשמח לשמוע שזה לא כצעקתה ושאותם פרסומים אינם נכונים.
דב חנין: הנה ההזדמנות שלכם לומר את עמדכתם בצורה הכי מכובדת.
441: חשבתי להתנצל.
דב חנין: את לא צריכה להתנצל, את רק צריכה להסביר.
יעקב כץ: אני טוען שכל מי שסובל בתל אביב מוזמן אלינו לשומרון, שם יותר קל.
דב חנין: אני רוצה לציין בהקשר הזה שאין שום ספק שזו גם טעות.
דב חנין: אמרתי שזו טעות לזרוק את הפליטים על הפריפריה ולהטיל אותם למקומות שלא מסוגלים להתמודד.
דב חנין: אני כבר אמרתי בכמה וכמה הזדמנויות שזו לא פחות טעות גם, אמרתי גברתי ואת בוודאי שמעת גם את דבריי אלה, שזו לא פחות טעות לגלגל את כל האחריות על עיריית תל אביב-יפו.
דב חנין: עיריית תל אביב-יפו היא אומנם עירייה חשובה, גדולה ומרכזית במדינת ישראל אבל היא לא מדינת ישראל.
דב חנין: לא עליה לפתור לבד בעיה שהיא בעיה כלל לאומית, ולכן , בהקשר וכדי שהדברים יהיו מאוזנים ונכונים ואמיתיים, חשבתי שהסוגיה צריכה להיות ממלכתית, סוגיה ממלכתית, סוגיה של אחריות לאומית, לא עיריית תל אביב מצד אחד ולא עיריות הפריפריה מצד שני.
דב חנין: צריכה להיות מדיניות לאומית שאומרת איך אנחנו מתמודדים עם השאלות האלה של פליטים, מהגרי עבודה ומבקשי מקלט.
יעקב כץ: חברי הכנסת, אולי ניתן ליוסי אדלשטיין לומר כמה מילות רקע כדי שנדע על מה אנחנו מדברים.
יעקב כץ: יוסי אדלשטיין אולי תסביר לנו מה החלטת הממשלה, מה נעשה, איך מתנהגים.
יעקב כץ: אתה השתתפת בכל הישיבות הקודמות שחבר הכנסת דב חנין לא זכה להשתתף ולכן חסר לו הרבה מהמידע על לטוב לבכם ועל המאמצים הרבים שאתם עושים כדי לא לפגוע בילדים, איך אתם מטפלים באהבה ובחיבה בעובדים הזרים.
יעקב כץ: הלוואי שבכל המדינות היו נוהגים כך.
יוסי אדלשטיין: אני מבקש לעשות קצת סדר בדבריו של חבר הכנסת דב חנין.
יוסי אדלשטיין: הוא קצת ערבב בין עובדים זרים לתיירים, למסתננים.
יוסי אדלשטיין: יש לנו הפרדה בינהם.
יוסי אדלשטיין: מי שהגיע לארץ כחוק כעובד זר מותר לו לעבוד כאן על פי חוקי המדינה.
יוסי אדלשטיין: לגבי מי שמפר אותם אנחנו נדרשים לאכוף עליו את החוק.
יוסי אדלשטיין: עובד זר שונה מאשר מסתנן או תייר שעובד.
יוסי אדלשטיין: צריך לעשות סדר במושגים האלה.
יוסי אדלשטיין: בעקרון אני קצת מסתייג מדבריו של דב חנין, לגבי הדלת המסתובבת.
יוסי אדלשטיין: בסך הכל אנחנו עושים פעולות רבות בעניין הזה.
דב חנין: נגד חברות כוח האדם אני מבין.
יוסי אדלשטיין: לא לגבי חברות כוח אדם.
יוסי אדלשטיין: בתחום הבניין לגבי חברות כוח אדם הוקמו תאגידים וזה פתר באופן חלקי את הבעיה בעקבות בית הדין העליון בנושא הכבילה.
יוסי אדלשטיין: כעת אנחנו נמצאים בשינוי השיטה בתחום הסיעוד.
יוסי אדלשטיין: אלו תהליכים לא פשוטים ומורכבים, וכפי שאמרתי חברות כוח האדם אינן משתפות פעולה.
יוסי אדלשטיין: אנחנו פועלים נמרצות להסדיר את משק העובדים הזרים בארץ וגם למנוע בדרך זו אחרת את גביית העמלות הכבדות.
יוסי אדלשטיין: יושב ראש הוועדה ציין שאנחנו נמצאים בדיאלוג מתמשך עם IOM לגבי כל מיני מורכבות.
יוסי אדלשטיין: בשבוע הבא מגיע לכאן שר העבודה של תאילנד בנושא הזה.
יוסי אדלשטיין: ישנם לחצים כבדים גם בתוך תאילנד וגם בישראל על תאילנד שאינה משתפת פעולה כל כך עם כוונת מדינת ישראל בתחום הזה.
יוסי אדלשטיין: אנחנו לא מוותרים ואנחנו ממשיכים לעסוק בזה.
יוסי אדלשטיין: לעניין דבריו של חבר דב חנין לגבי הכבילה.
יוסי אדלשטיין: אני לא יודע מאיפה אתה לוקח את זה.
יוסי אדלשטיין: מאז בית הדין העליון עשינו שינויים די משמעותיים בתחום הזה, אני לא מכיר היום כבילה.
יוסי אדלשטיין: בתחום התעשייתי שזהו מגזר קטן, נתנו רזרבה של 30% אפשרויות העסקה.
יוסי אדלשטיין: זאת אומרת שעובד יכול לעבור למעסיק אחר.
יוסי אדלשטיין: ישנם היום 30% נוספים מעבר לכמות העובדים המאושרת כדי שהוא יוכל להתנייד בין המעסיקים.
יוסי אדלשטיין: כמו כן בתחום הסיעוד שבו הקמנו את הלשכות הפרטיות.
יוסי אדלשטיין: את אותו דבר אנחנו הולכים לעשות בתחום החקלאות בו אנחנו הולכים לפרסם תוספת של 10% היתרים וזאת כדי לאפשר גם לעובדים בחקלאות להתנייד וכדי למנוע ככל האפשר את הדעה הרווחת של כבילה.
אילן גילאון: מה זה תוספת היתרים?
יוסי אדלשטיין: זה כמו משחק הכיסאות, למשל יש היום כמאה עובדים שהממשלה אישרה, אנחנו בעצם מפרסמים לאישור עובדים מאה ועשר משרות.
יוסי אדלשטיין: אנחנו מאפשרים להכניס רק מאה עובדים לארץ אבל מפרסמים מאה ועשר משרות.
יוסי אדלשטיין: זאת אומרת שהעובד בכל נקודת זמן יכול ללכת, ועשרה אחוז רזרבה הזאת.
יעקב כץ: זה תלוי במעסיק שלו.
יעקב כץ: אם הוא לא מרוצה מהמעסיק שלו אחרי איזו תקופה יש לו אפשרות להתנייד.
יוסי אדלשטיין: בעבר נאמר שיש מאה עובדים למאה משרות.
יוסי אדלשטיין: אם בנקודת זמן אני רוצה לעזוב את המעסיק שלי אין לי לאן ללכת כי כל הכיסאות לכאורה מאויישים.
יוסי אדלשטיין: לכן הוספנו עוד עשרה כסאות כדי שבכל נקודת זמן הוא יוכל לקום וללכת.
אילן גילאון: תסביר באופן מאוד פשוט.
אילן גילאון: מחר אתם עוצרים, אומרים די אנחנו עוצרים כרגע ואנחנו רוצים לראות מה יש באמתחתנו, מה אז יקרה?
יוסי אדלשטיין: בתחום הבניין כבר כמעט שנתיים השמיים סגורים.
יוסי אדלשטיין: המגמה הולכת ופוחתת לגבי כמות ההיתרים ואותו דבר לגבי כמות העובדים, זה הולך ויורד.
יוסי אדלשטיין: בתחום התעשייה והמסעדות זה אותו דבר.
יוסי אדלשטיין: גם אם מדובר בכמות קטנה אבל זה הולך ופוחת.
יוסי אדלשטיין: בתחום החקלאות שמיים היו סגורים.
יוסי אדלשטיין: הוגשה עתירה לגבי מחסור ואז הכנסנו קצת.
יוסי אדלשטיין: מתחילת השנה התנהלו דיונים לגבי המכסה ובסופו של דבר הממשלה אישרה 27,500 לשנה ובשנת 2010 - 26,000 וזה ילך ויפחת עם תכנית כזו או אחרת של הצטיידות במכשור ופיתוח ודברים נוספים.
אילן גילאון: לעומת ה- 27,500 האלה כמה אתם צפויים לגרש מפה?
יוסי אדלשטיין: אנחנו לא צפויים לגרש.
יוסי אדלשטיין: ברמת העקרון היום גם עובד שעזב את מעסיקו מאיזו סיבה אנחנו מאפשרים לו במשך שלושה חודשים להסתובב ולחפש לו מעסיק אחר.
יוסי אדלשטיין: לא עוצרים ולא ממהרים לעצור כי אין לי שום עניין לעצור, אני לא הולך לגרש מישהו כדי להביא מישהו אחר.
יוסי אדלשטיין: אחד שהגיע כחוק ועזב את מעסיקו אני לא שואל אותו למה, גם אם הוא עזב את מעסיקו אחרי חצי שנה או אחרי חודש, זה לא משנה אחרי כמה זמן הוא עזב, אני נותן לו שלושה חודשים לחפש מעסיק אחר.
סיגל רוזן: למה הם בכלא?
יוסי אדלשטיין: כי אחד עזב את המעסיק שלו ובמשך שנה לא הסדיר את מעמדו החוקי.
יעקב כץ: יש כאלה שלא הסדירו, כי הם לא רוצים ללכת לעבוד.
יעקב כץ: אנחנו שמענו כאן במסגרת הוועדה שעובדים כנגד כל הצדדים, אני יושב כאן כאיש ביניים ושומע את כל הצדדים, יש הרבה מקרים עם עובדי סיעוד שעליהם אין הגבלה, ברוך ה' עם ישראל הולך ומזקין ואני לא יודע אם מחכים, "קנה זקנה קנה חוכמה", אבל עובדה שהוא הולך ומזקין.
יעקב כץ: ברוך ה' לזקנים אנחנו עדיין זקוקים לעובדים בתחום הזה.
יעקב כץ: ישנם הרבה מהעובדים, ואני ישבתי עם אנשי מיתר שפונים אליהם עובדים פוטנציאלים והם רוצים לדעת אם יש להם אחים, אם יש להם משפחה, את מי הם צריכים לשרת ואם זה בתל אביב או בהרצליה הם כבר לא רוצים ללכת לשם.
יעקב כץ: גם להם יש דרישות וזה חלק.
יעקב כץ: שלא נצבע את זה בצבעים, כי אם אדם לא עובד זה לא בהכרח בגלל שלא הייתה עבודה.
יעקב כץ: אתה שאלת במשך כמה חודשים, והם אמרו שהם לא מצאו עבודה.
אילן גילאון: אני שואל שאלת תם, למה מביאים עוד?
אילן גילאון: אחד עובד כאן חמש שנים והוא סיים את העבודה שלו אצל מעסיק מכל סיבה שהיא, אתה נותן לו שלושה חודשים למצוא עבודה ואם הוא לא מצא אתה עוצר אותו.
אילן גילאון: מי שמובטל בקרב העובדים הזרים דינו להיות מגורש.
אילן גילאון: זה מה שאתה אומר.
יוסי אדלשטיין: אני אומר שאדם שהפסיק לעבוד מטעמים השמורים עימו, אני שוב אומר שאני לא נכנס כרגע לטיעונים בין אם לא היה לו טוב או זה לא מוצא חן בעיניו, זה לא חשוב, אני נותן לו תקופה של שלושה חודשים למצוא מעסיק אחר, אני חושב שזה זמן סביר.
אילן גילאון: הוא הגיע מאיפה שהוא, הגיע ושילם ל"מאכר" תשעת אלפים דולר, כדי להיות פה חמש שנים?
יוסי אדלשטיין: אני לא אמרתי שהוא עבד חמש שנים, את זה אני לא יודע, אתה רוצה שאני אתן לו להסתובב כאן שנתיים בלי עבודה?
יוסי אדלשטיין: תגיד מה אתה רוצה.
אילן גילאון: זה לא בידך.
אילן גילאון: הדיון מביך כי לכם אין את הסמכות.
אילן גילאון: דב חנין הוא איש מאוד עדין והוא מדבר על דלת מסתובבת.
אילן גילאון: יש כאן בורסה מתועבת של עבדים, של סוחרי עבדים ושל סרסורים שכולכם משרתים אותם, זו המציאות לאשורה.
אילן גילאון: חלק מהאנשים האלה יש להם קשרים שלטוניים וגם אותם אתם מכירים.
אילן גילאון: אדוני היושב ראש, כל עוד את המורסה הזאת לא תפתח לא תפתח כלום.
אילן גילאון: זה קשר מושחת.
אילן גילאון: למדינת ישראל יש מחויבת מוסרית לאנשים האלה כי היא לא הביאה אותם מסיבות הומניטאריות.
אילן גילאון: היא הביאה אותם כדי להעשיר את הכרישים האלה.
אילן גילאון: את הכרישים המושחתים האלה שאתם במשטרה משרתים אותם, זה מה שיש, אתה לא אשם, אתה עובד ציבור.
יוסי אדלשטיין: אני מסתייג ממה שאתה אומר חבר הכנסת.
יוסי אדלשטיין: הביאו לכאן את העובדים הזרים כדי לפתור את הבעיה של המעסיקים הישראלים שיש להם התחייבויות כאלה ואחרות.
אילן גילאון: היות ואתה עובד ציבור אני באמת לא מרשה לעצמי להגיד לך את מה שיאמר לשר - - - כולם גנבים פה, בוא נקרא לילד בשמו.
אילן גילאון: אתם מסתובבים סחור סחור כדי לתפוס עוד שני ילדים.
אילן גילאון: לכאן הביאו עבודה זרה כדי להתעשר ובאותה מידה כדי לדפוק את השוק הישראלי.
אילן גילאון: כעת אתה צודק, צריך למצוא למה הבנאדם לא רוצה לעבוד, אולי משלמים לא טוב?
אילן גילאון: אולי לא חינכו אותו טוב?
אילן גילאון: , אולי הרגלנו את עצמנו לעבוד עם הערבים אחרי מלחמת ששת הימים?
אילן גילאון: אולי גם דברים כאלה קרו בדרך.
אילן גילאון: זה מה שקורה היום.
אילן גילאון: אתם יכולים להתווכח כמה שאתם רוצים אבל העובדה הזאת היא עובדה.
אילן גילאון: לא צריך את העובדים הזרים, הם צריכים לקבל וצריך לשלם את המחיר המוסרי עבור התמיכה בגנבים.
יוסי אדלשטיין: אני רוצה להפריד וכדאי שגם אתה תפריד בין העובדים הזרים שהגיעו לארץ כחוק לבין יתר השוהים הבלתי חוקיים במדינת ישראל.
אילן גילאון: מאה אחוז.
יוסי אדלשטיין: בוא נפריד בין הדברים ושזה יהיה ברור.
אילן גילאון: דב חנין דיבר כאן על דבר אחד והוא אמר שהדבר המרכזי הוא הדלת המסתובבת.
סיגל רוזן: יש פה דוח סטטיסטי, איפה התיירים האלה בכלא?
סיגל רוזן: למה את התיירים האלה אתם לא עוצרים?
סיגל רוזן: 20% מהעצורים הם היו תיירים או מבקשי מקלט.
יעקב כץ: דברי חכמים בנחת נשמעים, כאן כולם חכמים וכולם מכירים את התורה.
יעקב כץ: אני אבקש מיוסי אדלשטיין להגדיר את הדברים ונתקדם הלאה.
יוסי אדלשטיין: אנחנו לא עושים אכיפה לא נגד מגזר כזה או אחר, לא נגד ילדים.
יוסי אדלשטיין: עושים אכיפה כנגד השוהים הבלתי חוקיים.
יוסי אדלשטיין: במסגרת השוהים הבלתי חוקיים וכל מי שנכנס לקטגוריה של שוהים בלתי חוקיים אנחנו נבצע את האכיפה.
יוסי אדלשטיין: שוב, אי אפשר למיין ולומר זה ילד, זה קטין וזה בגיר.
יוסי אדלשטיין: אם יש משפחות אנחנו אומרים להם בכבוד שיצאו ויעזבו.
יוסי אדלשטיין: כעת עונת הקיץ הם סיימו את הלימודים שיתארגנו ויצאו.
יוסי אדלשטיין: אנחנו מציעים מימון בהטסה הביתה.
יוסי אדלשטיין: עושים את הכל כדי שהם יקומו ויעזבו בכבוד.
יוסי אדלשטיין: אם הם לא יצאו אנחנו נפעל בהתאם להחלטת הממשלה ונאכוף את החוק הזה.
יעקב כץ: אני אבקש מחברת הכנסת לשעבר, יעל דיין, שאולי תעשיר אותנו קצת בידיעות העיר הגדולה כי אנחנו מבינים ששם הרוב הגדול.
441: אני לא רוצה לעסוק בהיסטוריה מלבד ההערה של דב חנין שממנה אני מסתייגת מכל וכל.
441: אני חושבת שאין מקום כמו תל אביב, ראש העירייה הוא אותו ראש עירייה שנאות להניע, ולא בשביל להפיק תועלת.
441: זאת אומרת שגם לזרם הפליטים וגם למהגרי העבודה שגרים בתל אביב רון חולדאי הקים את מסיל"ה שזה האורגן היחיד הקיים בארץ שמטפל בעובדים הזרים, ממומן על ידי העירייה ובחלקו על ידי שרי פנים נדבנים, לא כולם, חלק העבירו לבקשתי סכומים.
441: עיריית תל אביב מממנת כתושבי תל אביב באופן מלא את מהגרי העבודה מבלי להבחין בין החוקיים לבין הלא חוקיים.
441: אמרנו הרבה פעמים וכאן אני אצטט את ראש העירייה "אין להפר את החוק" אבל אנחנו לא הזרוע המבצעת של החוק, כלומר גם בעניין הפליטים ששם זה היה לחלוטין הומניטארי.
441: אני לא רוצה לנסות למצוא את הסיבה למה שלחו אותם לתחנה המרכזית ופרקו מדי לילה בסערות החורף הנורא חמישים או מאה וחמישים פליטים, וזו הבעיה של המקלטים שפתרנו אותה.
441: אבל העובדה שהגיעו לתל אביב.
441: אני הראשונה שאפריד בין הפליטים לבין מהגרי העבודה.
441: כאשר הפתרונות לא יכולים להיות אותם הפתרונות.
441: בצורה הכי פשוטה ומבלי להיכנס לפילוסופיות עמוקות, את הפליט אין לאן להחזיר.
441: פליט שמוגדר כיוצא ארץ שלחזור אליה הוא מסכן את חייו - זו ההגדרה של האומות המאוחדות.
441: הם מקבלים מעין ניירות הגנה בין אם הוא מצא עבודה או לא, בין אם הוא נמצא במקלט או שהוא נמצא בכלא קציעות, אין לאן להחזיר אותו.
441: זו קבוצה אחת, ומהקבוצה הזאת יש בתל אביב כ- 8,000 מהפליטים, חלקם באילוץ יצאו מתל אביב למרות שהם מצאו מקומות עבודה מסודרים, ויש לי רישום אחד לאחד.
441: אבל ברגע שהמדיניות הייתה שהם לא יהיו באזור המרכז, בוודאי שלא הינו שותפים ויש לי עובדות אין סוף כתובות, לבקשה שיאפשרו להם את הניידות, בקשה להיענות למעסיקים בתחום תל אביב והמרכז, ולא רק בתל אביב.
441: מעסיקים גדולים שביקשו עשרות וחלקם אף מאות, הכל מתועד, לא קיבלנו את האישור ושלחו אותם "חדרה-גדרה" והם חזרו חזרה.
441: העובדה שהיום רוב הפליטים נמצאים בתל אביב.
441: לגבי מהגרי עבודה, גם הגירוש הגדול היה מתל אביב, גם הקהילה בעצמה וברובה, ואנחנו אומדים את זה בכ- 30,000, 40,000 ואולי טיפה יותר, הם מהגרי עבודה שנמצאים בתל אביב.
441: הם אינם מהווים ולו לרגע גורם מפריע לעיר תל אביב ולהתנהלותה.
441: הם גורם יצרני, הם חרוצים בין אם הם חוקיים או לא - שוב תל אביב אינה נכנסת לעניין הזה.
441: את כולם קלטנו, כולל ילדי פליטים, במערכת החינוך, החל ממעונות יום, לצערי לחלקם ולא לכולם, יש מאה ועשרים ילדים ב"יוניטף" שזה מעונות יום לעובדים זרים ולילדי פליטים.
441: גני ילדים רבים.
441: חלק הקמנו במיטב כספנו במיוחד כדי לאכלס את ילדי הפליטים.
441: ובין השאר כי גני הדרום אמרו תודה רבה אתם מעמיסים עלינו יותר מדי.
441: פתחנו גנים נוספים שהמרכיב הראשי בהם הם ילדי מהגרי עבודה.
441: בכל בתי הספר, גם בביאליק וגם ברוגוזין שהוא כנראה יצטרך להיסגר אם המדיניות הקיימת תצליח, וגם בתי ספר גם בצפון וגם בדרום.
441: כרגע אנחנו מדברים וכפי שאמרתי על 2,000 ילדים שמתוכם כ- 800 ילדי מהגרי עבודה.
441: כולם נמצאים במערכת החינוך שלנו ואנחנו מאוד רוצים, שואפים ומכונים לשאת בנטל ולקבל אותם בהמשך לימודיהם.
441: אנחנו מסורים להם, האוכלוסיות המקומיות, חבריהם, ילדנו או נכדנו הישראלים למדו יפה מאוד איך להתייחס לגר ולפליט, והם יהיו הראשונים, אני לא רוצה להיכנס כאן ל"יורים בוכים" כי הפגיעה הראשית היא בילד של מהגר העבודה.
441: הילדים שלנו עברו הכשרה, כולם, כל העיר, איך לקלוט ואיך להתחבר.
441: כעת אנחנו נגרום גם להרבה עובדים במערכת החינוך שיישארו בלי.
441: אני מבקשת לדלג על כל הטיעונים המוסריים ולאלה שקשורים לחקיקה הראשית.
441: ברור שחוק ההסתננות שנמצא לפני קריאה שנייה או שלילית, אני חושבת שהוא חוק לא חוקי, לא חוקתי ולא עומד בתנאים בסיסיים, וכפי שציינת בדברי הפתיחה שלך שישראל כמדינה הומניטארית מגינה על זכויות אדם והטובה מכולם וכן הלאה.
יעקב כץ: היא טובה לעצמה.
441: היא טובה לעצמה ואין לאף אחד ביקורת.
יעקב כץ: עניי עירך קודמים.
441: גם בנימין נתניהו היה בשעתו ובית הדין הגבוה לצדק פסק על הסיסמה הזאת כסיסמאת בחירות או כל דבר אחר שהוא פסק.
441: אבל אני רוצה להציע, ולכן הגעתי הנה, לא כתב הגנה.
441: אני רוצה להציע כמה דברים שאנחנו דורשים, אבל זה לא יעזור לי ולכן אני אשתמש במילה מבקשים.
441: לנקוט בפעולות מידיות מאז שהוכרזה מדיניות הגירוש והוקמה היחידה.
441: ראשית, אנחנו מבקשים שלא יגורשו משפחות שילדיהם נמצאים במערכת החינוך.
441: אנחנו מבקשים לתת שנה, כולם רשומים לשנת הלימודים שמתחילה בחודש ספטמבר, לתת שנה ארכה וזמן להתארגנות וכדומה.
441: נוספו הרבה ילדים שהיו כאן כחוק, בינתיים הם בלתי חוקיים ומועמדים לגירוש.
441: נוספו להם גם ילדי הפליטים ואני כוללת בזה את כל אוכלוסיית הילדים.
441: אנחנו מבקשים לתת להם להתארגן עד חודש ספטמבר 2010, ואני מבקשת שבזמן הזה, ושזה לא יהיה דבר שבראשון לספטמבר כולם עפו לנו מהעיניים, שבזמן הזה יעשה בבית הזה ניסיון כדי לעצב בצורה יותר הומניטארית ויותר מושכלת את מדיניות ההגירה.
441: גם להחיות מחדש את החוק שהיה וחל על קבוצה קטנה מאוד של ילדים, שקבע שילדים שנולדו בארץ ועברו חלק החינוך שלהם בארץ, יזכו למעמד תושב עד גיל שמונה עשרה ולאזרחות מגיל שמונה עשרה.
441: זה חוק שעבד על מספר קטן מאוד, ובינתיים המספר גדל.
441: אני מתרכזת כאן בילדים, עד ספטמבר 2010.
441: לתת להם לחזור בראשון בספטמבר לבתי הספר והגנים, לתת להם שנה ושלהם יהיה ברור, ואנחנו מצידנו ננסה באותו זמן לעסוק בחקיקה שתקבע תנאים כאלה ואחרים.
441: אנחנו מדברים בעיקר על ילדים שנולדו בארץ, ששפתם היחידה היא אנגלית, עברית ושאין להם לאן לחזור במובן של הרגשתם.
יעקב כץ: איך את מבדילה בין הסוגים השונים, כשאת מדברת על 1,800.
441: ה- 1,800 מהגרי עבודה מכל המוצאים.
יעקב כץ: גם מי ששהה חמש שנים.
יעקב כץ: כולם צריכים להישאר?
441: הגישה שלנו שהילדים לא יישאו בעוון הוריהם.
441: ומעבר לזה, בינתיים נולדו ילדים.
יעקב כץ: דיברת על דרפור.
441: לא דרפור, אני הבחנתי.
יוסי אדלשטיין: קודם אמרת שיש כאלה שאין להם לאן לחזור.
יוסי אדלשטיין: כעת את אומרת שגם למי שיש לאן לחזור שישבו פה.
ציקי סלע: בוא לא נשכח שילד שנולד פה ההורה שלו יצא משם וידע שאם יולד פה ילד הוא אמור בגיל ארבעה - - -
441: זה כבר נגמר.
441: ישנו את חוק ההיריון ומפאת כבוד האישה אני לא רוצה בכלל להזכיר את חוק ההיריון.
441: הפרדתי בין 200 ילדי הפליטים לבין 1,800 הילדים של שוהים בלתי חוקיים של מהגרי עבודה.
441: לכולם ביקשתי ארכה של שנה.
יעקב כץ: זה לא מותנה בהחלטה של ממשלת ישראל או שיש חוק שעבר בכנסת.
יעקב כץ: יש חוקים שמורים כיצד לנהוג.
441: "גדרה-חדרה" זה לא חוק.
יוסי אדלשטיין: הייתה החלטת ממשלה בשנת 2005 שהגדירה לתת מעמד לילדי זרים.
יוסי אדלשטיין: בשנת 2006 ההחלטה תוקנה והקלו בתנאים.
441: הוסיפו חודש.
יוסי אדלשטיין: נכון, הוסיפו מה שהוסיפו, נבחנו וערערו והנושא הזה מוצא.
יוסי אדלשטיין: אי אפשר היום לבוא ולהגיד בסדר זה היה טוב לאז וכעת נתחיל סרט חדש.
441: זו לא הייתה החקיקה, וגם ראינו, אני מחזיקה בציפורניים וזו חקיקה שלי שיש עליה כל מיני התנכלויות וכינויים, וזה לגיטימי.
441: הבקשה המידית שלנו, זה להאריך - - -
יעקב כץ: שלנו, זאת אומרת עיריית תל אביב?
441: עיריית תל אביב.
441: אני לא באה עם מכתב של ראש העיר אבל אני בידיעה שהוא תומך בי.
441: ממסלי"ה נמצאים כאן, תמר שוורץ שהיא מייצגת אותנו כאורגן עירוני מתוקצב על ידי העירייה.
441: הנייר הזה הוא על דעת חברי המועצה.
441: הנושא הזה היה במועצת העיר, הוועדה לזכויות האדם אמורה לשבת ביום חמישי ורוב חברי המועצה תומכים בנייר הזה.
יעקב כץ: תרשמו את זה, ותביאו את זה לפני הממונים שלכם, תראו מה שהשר יחליט או ראש הממשלה בנימין נתניהו.
יוסי אדלשטיין: נקבל את המסמך.
441: גם הוא קיבל אותו.
441: אני מבקשת לעלות כמה נקודות.
441: אני פרקטית ואני רוצה לבקש מה לדעתנו צריך לעשות ממחר.
441: לגבי הפליטים מאפריקה אנחנו מציעים לבטל כמובן את הסדר "חדרה-גדרה" שלא עמד במציאות.
441: בתחילה באו גם מהקיבוצים וגם מהבקעה והקיבוצניק יואל מרשק, והציעו לנו שהם ייסעו ישר מתל אביב למקומות עבודה אצלם.
441: כל זה קרס.
441: אני אחזור לנקודות, לבטל את "חדרה –גדרה" ואני מדברת רק על הפליטים מאפריקה שכפי שאמרתי אין לאן לשלוח אותם.
441: ובוודאי שאין טעם במעצרם.
441: מעצרם הוא בגין עוולה שנולדה בחטא.
441: זו כל ההגבלה של הניידות בארץ.
441: מי יעלה על הדעת שיכולה להיות הגבלת ניידות?
441: אם מישהו כבר כן יכול להיות בארץ אבל לא יכול להיות, לשהות בתל אביב.
441: זה לא מתקבל על שום דעת.
441: מאחר והם צריכים ממילא להגיע לתל אביב אי אפשר למנוע את זה.
441: הרופאים לזכויות אדם, טיפות חלב, הכל נמצא באזור תל אביב, הם באים גם כי הכנסיות שלהם שם, ואלה שהם הורים לילדים חשוב שהמקום שרשם את ילדיהם לחינוך, והחינוך לא פחות חשוב להם מאשר לנו - - -
יעקב כץ: ברובם נוצרים?
441: יש מוסלמים.
יעקב כץ: הם לומדים בבית הספר יחד עם יהודים, בתל אביב.
441: למוסלמים יש בעיה עם הערבים.
יעקב כץ: אבל לנו היהודים אין בעיה.
441: אין בעיה, תשאל את ההורים, לא בממלכתי דתי, זה חוק המדינה.
441: חינוך חובה ממש לא עושה הפרדה כזאת.
יעקב כץ: אמרת שלבתי הספר הערביים יש בעיה.
441: יש בעיה.
יעקב כץ: הם לא מספיק פלורליסטים.
441: יש בעיה ולמה אתם גוררים לפינות.
441: יש גם בעיה עם האתיופים.
יעקב כץ: באנו מהגלות לארץ ישראל כדי להקים מדינה יהודית, אנחנו מדינה יהודית ולכם אין בעיה להכניס יהודים, נוצרים ומוסלמים ביחד, רחמנא ליצן.
441: חס וחלילה שנפריד בינהם.
441: תפריד לפי צבע עור, איזה בעיות היו עם הילדים האתיופים?
441: אני מבקשת שלא יהיו מעצרים בגין שהייה בגין אזור גיאוגרפי כל שהוא.
441: מי שאינו מיועד לגירוש מהארץ לא "חדרה-גדרה" ולא תל אביב-ראשון אי אפשר לגרש או לעצור בגין שהייה.
441: אני מבקשת גם רישיונות עבודה לכל מקום לפי היצע וביקוש.
441: אם יש ביקוש לפליטים, אני מדברת רק על פליטים, ביקוש לפליטים בתל אביב או כפי שהיה בפתח תקווה או ראשון או "מקדונלס" שהציע מאה מקומות עבודה.
441: גנות אמר לי שאם נעביר אותם "מגדרה-חדרה" ל"מקדונלס" תל אביב יגיעו עוד מאה אלף מסודן.
441: זה היה הטיעון למה לא לתת להם.
יעקב כץ: אני חושב שזה רעיון טוב שנודיע לכל הפליטים בעולם להגיע לארץ כי אנחנו טובי לב.
441: פליטים עם ילדים יקלטו במערכות כפי שהם נקלטו עד עכשיו במערכות המגורים, החינוך והבריאות בתל אביב-יפו.
441: אנחנו מבקשים לכל אלה שילדיהם נמצאים שם לתת אפשרות להשיג עבודה מבלי שיעברו על החוק.
441: אני מבקשת, יש מספר לא גדול של ילדים עם נכויות ומחלות קשות.
441: בתל אביב-יפו יש לנו מספר לא גדול של ילדי עובדים זרים וילדי פליטים שהם נמצאים בחינוך המיוחד והשתלבו ולהורים פג תוקף האשרה, או שאין להם רישיון עבודה, בין אם הם מהגרי עבודה או פליטים.
441: לכן אנחנו מבקשים בנפרד להחריג את קבוצה הזו ולתת מיד רישיונות עבודה עד שימצא איזה סידור בין הבריאות או גוף אחר בארצות המוצא.
441: אני לא מדברת על הסודנים.
441: אם בתאילנד אין בית חולים שיכול לקלוט ילדה בת שש שהיא מונשמת, או בגאנה במקרה הזה של ילדה שמוזנת ומונשמת ושוכבת שנתיים בגלל תאונה, אולי אין לסיכוי בכלל.
441: אבל אי אפשר להעביר אותה לג'ונגל בגאנה.
441: הגשנו את הרשימה הזאת.
441: אני הגשתי אותה בפעם הראשונה לפני שלוש שנים, בכל ביקור ביקשו שוב פעם.
תמר שוורץ: על הילדה הספציפית הזאת קיבלנו תשובה שלילית.
תמר שוורץ: היא קיבלה תשובה שהיא צריכה לעזוב את הארץ.
תמר שוורץ: בשנייה שמנתקים אותה מהמכשירים היא פשוט מתה וזו המשמעות.
תמר שוורץ: יש לנו עשרים ושמונה מקרים.
441: עשרים ושמונה ילדים שאני מבקשת בעזרת כל היושבים כאן.
441: לדחוף את העניין הזה וזה באמת לא ישנה לנו ב- 200 ילדי עובדים זרים.
441: לא רק להיות לא רחמנים אלא אכזריים.
441: אנחנו מבקשים לאלתר לבטל את ההערכות, וכפי שנמסרה לי היא מתקדמת, בנושא הכליאה של משפחות, אמרו שיש שם אפילו נדנדות לילדים שיכלאו שם ושאני לא אדאג כי יש מתקני משחק לילדים.
441: בחייכם במדינת ישראל באמת לא סביר שאם יש משפחה שהחלטתם להוציא אותם אז בבקשה לשדה התעופה והביתה.
441: אם לא תסכימו לתת את הארכה לילדים לומדים אבל שיהיו לנו מחנות מעצר?
441: זה נקרא מתקן כליאה וזה לא בית סוהר, שיהיו בהם תנאים מתאימים כמו שיש בקציעות, שיהיו תנאים מתאימים לילדים?
441: אני מבקשת בכלל לא לעלות על דל שפתינו את העניין הזה של מתקן כליאה למעצר משפחות עם ילדים בכל גיל.
441: אמרו לי שלא רק שיהיו שם נדנדות אלא גם יבואו מורים ומדריכים ממשרד החינוך כדי מה?
441: כדי להכשיר אותם לבגרות שהם הפסיקו שנה לפני שהם מסיימים?
441: או ללמד אותם עברית כדי להיטיב עם העברית שבפיהם?
441: אולי ללמד אותם תאילנדית כדי שהם יחזרו עם איזה בסיס.
441: דבר אחרון, אני מבקשת לשחרר את הקטינים שנמצאים במאסר.
441: מדובר על פליטים שנמצאים במאסר מינהלי כזה או אחר.
441: עיריית תל אביב-יפו הציעה שאנשי הרווחה שלנו ישמשו כמשמורנים לגבי הקטינים האלה.
ניצן הורוביץ: באיזה מקום?
441: באזור המרכז.
441: אנחנו נעזרנו מאוד בפנימיות.
ניצן הורוביץ: בית ספר חקלאי, או כפר נוער?
441: חלק מהילדים נקלטו בבן שמן, כדורי, השרה הקודמת סידרה.
יוסי אדלשטיין: אנחנו מחכים להצעות כאלה הגברת יעל דיין.