GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פלר: אנחנו ניתן עובד זר בתנאי שעל כל עובד זר תעסיק אחד ישראלי.
עודד פלר: כמובן שזה לא עבד.
עודד פלר: העובדים האלה בלי מעמד כי לא הצליחו לסדר את העובד הזר על עובד ישראלי.
עודד פלר: מה קורה איתם?
עודד פלר: אבל הכניסו אותם, הם פה.
עודד פלר: הם שילמו 9000 דולר כדי להגיע לפה והם עובדים .
עודד פלר: מה עושים איתם?
עודד פלר: מי מסדר את עניינם?
עודד פלר: האם הם הולכים להיות מגורשים כרגע?
יוסי אדלשטיין: אז בוא אני אגיד לך.
יוסי אדלשטיין: קודם כל עובדי היצוא שהם היו בהתניה שהממשלה קבעה אחד תמורת אחד ואחרי זה נתנו כל מיני הקלות כאלה ואחרות הם יהיו בתוך המכסה הכללית של עובדי החקלאות ומי שגמר את הקדנציה שלו בתור עובד יצוא יכנס לתוך המאגר של עובדי החקלאות הרגילים.
יוסי אדלשטיין: זה ככה בשביל להרגיע.
יוסי אדלשטיין: עכשיו, סתם אני רוצה לתת לך דוגמה בקשר להשמות שאנחנו כן עושים.
יוסי אדלשטיין: ישנו פה מאיר שפיגלר שבשבוע הזה עשה פעילות אכיפה אצל איזה חקלאי בדרום ונמצאו שם תנאי מגורים מתחת לכל ביקורת.
יוסי אדלשטיין: ביום שלישי היתה הביקורת, ביום חמישי העובדים, 9 עובדים שלו נלקחו על ידנו בשיתוף פעולה עם נר והועברו לחקלאים אחרים.
יוסי אדלשטיין: אז אנחנו עושים את זה רבותיי.
עודד פלר: השאלה היא אם עובדים כרגע על לעצור עובדים בחקלאות שלא רשומים אצל המעסיק שלהם כל עוד אין הסדר חדש בחקלאות?
יוסי אדלשטיין: קודם כל כרגע מכיוון שההיתרים בחקלאות עדיין לא פורסמו למרות שהיה חוק ההסדרים, מכסה, הם צריכים להתפרסם, החקלאים צריכים לבוא לעשות איזון תיקים, לרשום את העובדים.
יוסי אדלשטיין: לאחר שיבוצעו כל הרישומים ויישארו עובדים, הם ייבחנו מי אחרי 63 מי לא.
יוסי אדלשטיין: לא נרחיק סתם עובדים מתחום החקלאות כי כרגע עדיין אין היתרים שם.
יוסי אדלשטיין: ואני עוד פעם חוזר כל עובדי הייצוא ייכנסו לתוך המעגל של ההקצאה הכללית.
מאיר שפיגלר: על בג"ץ.
מאיר שפיגלר: הדברים שאמר עודד הם נכונים למעט דבר אחד.
מאיר שפיגלר: ראשית במסגרת הקצאת ההיתרים שדיבר עליה יוסי ישנה תוספת של 10% בהיתרים.
מאיר שפיגלר: עכשיו שתהיה לשנת 2009.
מאיר שפיגלר: נכון שזה לאחר שעברה כבר חצי שנה.
מאיר שפיגלר: זה בגלל נסיבות אחרות לחלוטין.
מאיר שפיגלר: וה-10% האלה בעצם אמורים לתת מענה למניעת הקבילה.
מאיר שפיגלר: זה דבר אחד שתדע ועל זה דנו בבית המשפט הגבוה לצדק.
מאיר שפיגלר: בחקלאות.
מאיר שפיגלר: מעבר לזה אני אוסיף על מה שאמר יוסי.
מאיר שפיגלר: אני מניח שככל שתהיה אכיפה ויימצאו עובדים שבאו לטובת החקלאות והם לא נמצאים במקום שמאפשר להם להיות שמה בראש ובראשונה תעשה פעולה מערכתית למצוא להם מקומות אחרים במסגרת חקלאים שיש להם היתרים כדין הרבה לפני שבכלל יחליטו או יחשבו לקחת אותם ולהעביר אותם מהארץ לארץ מוצאם.
יעקב כץ: לגבי משרד המשפטים.
יעקב כץ: נושא של מעמד הילדים.
יעקב כץ: מה בדיוק המדיניות היום בעסק הזה?
אביטל שטרנברג: היה מבצע אחד שבו נתנו מעמד לילדים.
אביטל שטרנברג: יוסי יספר איך המבצע מיושם.
אביטל שטרנברג: זה מה שהיה.
אביטל שטרנברג: אין תוכניות כרגע לפחות שאני יודעת עליהן על מבצעים נוספים.
יעקב כץ: מה היתה הבעיה אז ומה הוחלט?
אביטל שטרנברג: הוחלט על מדיניות שילדים שנולדו כאן בארץ שההורים שלהם נכנסו כדין שהם בגיל מסוים, נדמה לי שבסופו של דבר זה עמד על 4 שנים ותשעה חודשים יוכלו להישאר וגם בני המשפחה שלהם, דהיינו הורים ואחים יותר גדולים שלא עומדים בתנאי המבצע.
אילן גילאון: יש גם ילדים שלא נולדו בארץ והם במתקנים.
אילן גילאון: אני לא מבסוט בכלל מכל הסיפור הזה.
אילן גילאון: אף פעם לא אהיה מבסוט.
אילן גילאון: אבל אני אהיה מבסוט כצל'ה, אני רוצה שאנחנו נגיע להסכמה עם הגורמים ונבוא בקריאה לגורמים שאוכפים ואני מציע שלפחות עד שלא תהיה רביזיה כוללת בעניין הזה שלא יגעו בטווח השנה הקרובה בילדים ובמשפחות.
אילן גילאון: אפשר להתחיל באחרים.
אילן גילאון: הרי לא עומדים לתפוס את כולם בבת אחת.
אילן גילאון: אם אתם יש לכם כל כך הרבה קליינטים אז בואו נשאיר את אלה אחרונים, בסדר?
אילן גילאון: זאת היא בקשתי.
אילן גילאון: היא מוגזמת?
אילן גילאון: היא לא.
אילן גילאון: הנה אני רציתי לבקש מורטוריום כולל.
אילן גילאון: אני גם אבקש אותו בסופו של דבר כי זאת היא הדרך היחידה להתמודד עם הבעיה באופן שורשי.
אילן גילאון: כרגע אני בא לשלטונות ההגירה ולשרים הממונים יחד עם כבוד היושב ראש ואנחנו השנה הקרובה לא לגעת בשום דבר שהוא מבנה של משפחה או ילד.
יעקב כץ: אני לא חושב ככה.
יעקב כץ: אני צריך לחשוב.
יעקב כץ: עוד לא הגעתי לנקודה הזאת.
יוסי אדלשטיין: מה שאתה אומר עכשיו אנחנו נבוא בעוד שנה אתה תגיד לי, שמע, כבר שש שנים לא עשיתם להם כלום אז למה אתה רוצה להתחיל עכשיו.
יוסי אדלשטיין: הרי זה מה שאמרו עכשיו.
יוסי אדלשטיין: ארבע, חמש שנים היתה הסכמה שבשתיקה.
יוסי אדלשטיין: אז אתה אומר לי עוד שנה הסכמה שבשתיקה.
אילן גילאון: אז בוא נדבר על חמש שנים.
אילן גילאון: אחת הבעיות היא, למה נותנים רישיון לחמש שנים כאן?
אילן גילאון: אני אגיד לך למה נותנים רישיון לחמש שנים.
אילן גילאון: כי מה שמשתלם, כי עובד שמגיע לשנתיים הוא לא משתלם כאן ואי אפשר לסחור.
יוסי אדלשטיין: החמש שנים זה לא שייך למשפחות.
אילן גילאון: אני בא ואומר את הדברים גם אם הם נשמעים הכי דביליים בעולם.
אילן גילאון: אל תגעו במבנה של משפחה וילדים.
אילן גילאון: אני אומר את זה מתוך פשרה עם המציאות שישנה פה.
יעקב כץ: אני לא חושב שצריך לזה מבנה של משפחות מפני שמשפחות זה דבר מאוד מאוד בכמות של העובדים, ולא רק העובדים, אנחנו דיברנו שיש פה הרבה יותר עובדים שהם כן מטופלים, יש פה אנשים שנכנסו שלא כחוק.
יעקב כץ: ואנחנו לא יודעים כמה משפחות יש ואיזה משפחות יש.
יעקב כץ: כמה שאני הבנתי מדובר לא בכמות גדולה.
שחר סומך: אלפיים ילדים.
שחר סומך: את הכמות הזאת לא בעיה לדעת כי ילדים רשומים במערכת החינוך.
אילן גילאון: הילדים האלה, האנשים האלה, צריכים לעשות על הגב של האנשים האלה כסף.
יעקב כץ: חבר הכנסת אילן אני רוצה שאתה תכתוב לי את הדברים על נייר ונדון על גופם של דברים.
יעקב כץ: אני כן הייתי מעלה קריאה כמו שאמרתי במידה ויש תוכניות עתידיות בתחום הפינוי, אז אני חושב שצריך ללוות את זה בהכנה פרסומית, להכין את האנשים.
יעקב כץ: אנשים צריכים לדעת.
יעקב כץ: מדובר בבני אדם.
יעקב כץ: אנשים שנכנסו פה שלא כחוק, כן כחוק, צריך שאנשים ידעו מה העתיד.
יעקב כץ: אני חושב שזה לא נכון שפתאום באמצע הלילה מעוררים מישהו וגוררים אותו מהחדר שלו.
יעקב כץ: צריך לתת לאנשים את האפשרות לדעת לפחות שכרגע מדינת ישראל הולכת לבצע, היא מאפשרת אפילו חודש חודשיים, שלושה חודשים לאנשים להגיע למרכזים כדי להירשם.
יעקב כץ: מי שרוצה להגיע יקבל בונוס.
יעקב כץ: מי שרוצה להגיע יסודר כך.
יעקב כץ: כמו שנהגו במקרים אחרים.
שחר סומך: אני כן רוצה להתייחס לנושא הזה של מעצר הקטינים ולשאול כמה שאלות את יוסי.
שחר סומך: אנחנו יודעים שכן הולכות להיות הרבה בעיות עם העניין הזה של הקטינים.
שחר סומך: חלק מזה אתה אמרת מקודם שהמתקן שהולך להיות בו 2600 מקומות שאתם רוצים רק להעביר שם את האנשים, יש הרבה קטינים שאין להם אפילו תעודת לידה כיוון שההורים שלהם לא הסדירו את המעמד, את החובות שלהם מול בית החולים.
שחר סומך: אין להם אפילו תעודת לידה.
שחר סומך: יש הרבה מקרים שהקטינים האלה יהיו שם עד שיסדירו את המעמד שלהם עם תעודת לידה.
שחר סומך: ואתה אומר שאתה מקווה שהקטינים ייעצרו לזמן כמה שפחות זמן.
יוסי אדלשטיין: לא אמרתי דברים כאלה.
יוסי אדלשטיין: אני לא מבין מאיפה את מביאה את זה אבל לא חשוב.
שחר סומך: זה שאין לאנשים תעודת לידה?
יוסי אדלשטיין: אני לא יודע על מה את מדברת בדיוק.
שחר סומך: אם אתה רוצה להוציא אנשים מהארץ צריכים להיות להם מסמכים.
יוסי אדלשטיין: אמרתי שכל מי שנעצר ויש לו מסמכי נסיעה אז הוא אחרי 72 שעות יכול להגיש ערעורים או דברים כאלה, הוא יכול לטוס.
יוסי אדלשטיין: ישנם כאלה שנעצרים שאין להם מסמכי נסיעה, אין להם דרכון ותעודת מעבר ואז ייקח עוד כמה ימים כי פונים לקונסוליה.
שחר סומך: אז אנחנו יודעים שיש הרבה מאוד קטינים שאין להם מסמכים והדבר הזה לא לוקח כמה ימים.
שחר סומך: הוא לוקח מספר חודשים.
יעקב כץ: אז הוא אומר שיתנו להם את מספר הימים שהם מציעים.
יעקב כץ: הם לא יוציאו כנראה אנשים בלי מסמכים.
יעקב כץ: לכן אני אמרתי אני רציתי את הישיבה פה כדי שכל אחד מהגופים שיש לו טענות או בקשות או התארגנויות, יש לנו את יוסי אדלשטיין ושפיגלר שראיתי כמה שהם נחמדים וטובים ורוצים לעשות כל כך טוב לעם ישראל וכל כך טוב לאנשים, וכל היום הם חושבים איך להקל.
יעקב כץ: יש לנו את אילן שהוא עושה מורטוריום כל היום והוא יביא נייר מסודר.
יעקב כץ: אתם תגישו את הבקשות שלכם.
יעקב כץ: תביאו העתק אלינו לוועדה.
יעקב כץ: אני יכול להגיד שאני פה ראיתי שמבחינת המערכת של מדינת ישראל הם רוצים לפעול בצורה שונה ממה שפעלו עד היום, בצורה יותר מקצועית, יותר חמלתית, יותר אוהדת ואפילו עורך דין ורשה עם הבקשות שלו אני קיבלתי את הבקשות.
יעקב כץ: אני אפנה לשר ואני אשאל אותו.
תומר ורשה: אם אפשר להוסיף רק עניין אחד בנושא של המשפחות.
תומר ורשה: מה שאגף האכיפה עשה בשנים האחרונות הוא מעצר אבות על מנת לנסות ולגרום לאימהות עם הילדים לעזוב מרצון משום שלמעשה החוק בא ואומר שאי אפשר לעצור קטין שיישאר ללא השגחה.
יוסי אדלשטיין: החוק מתיר לעצור את כולם.
תומר ורשה: אני חולק עליך.
תומר ורשה: בכל אופן עובדה היא שבפועל האימהות עם הילדים לא עזבו בעקבות האבות משום שלא היתה להם שום ברירה אחרת והם העדיפו לפצל את המשפחה ולהישאר כאן.
תומר ורשה: זה אומר שהפתרון הזה לא עובד וזה מוביל אותי שוב לכך שלגבי משפחות לכל הפחות האופציה היחידה זה עזיבה מרצון בתנאים אמיתיים ואני מבקש שכבודו יתחשב בזה.
גלעד שרון: אני שואל את משרד המשפטים.
גלעד שרון: ילדים שאין להם מעמד שלא נרשמו עכשיו יבואו ויבצעו מבצע ויעצרו אותם.
גלעד שרון: יש דרך שאפשר להרחיק אותם?
גלעד שרון: מה צריך לעשות בעצם?
אביטל שטרנברג: זו שאלה ליוסי.
גלעד שרון: אז יוסי.
גלעד שרון: נעצר ילד, אין לו מעמד.
גלעד שרון: אבא ברח, האימא אומרת הילד לא רשום.
גלעד שרון: לא רשמו אותו בשגרירות.
גלעד שרון: לילד אין כלום.
גלעד שרון: אתה בכלל יכול להרחיק אותו מהמדינה?
יוסי אדלשטיין: יש לו אימא?
יוסי אדלשטיין: יש במשרד הפנים נוהל טיפול בחסרי אזרחות.
יעקב כץ: כמה ילדים שאין להם אבא ואימא ולא יודעים מי הם ומה הם קיימים?
סיגל רוזן: זה ילדים שאין להם תיעוד.
סיגל רוזן: יש להם אימא.
סיגל רוזן: יודעים מי האבא ומי האימא.
יעקב כץ: יש עוד מישהו שיש לו מה לומר?
אילן גילאון: אני עוד פעם אומר את מה שאמרתי כל הזמן.
אילן גילאון: אני מוכן לעניין הזה.
יעקב כץ: תגיש נייר.
יעקב כץ: אילן נייר.
יעקב כץ: אני מבקש נייר מסודר.
גרשון גלמן: אני מבקש להעיר עוד משהו.
גרשון גלמן: אני יושב ראש ההסתדרות בתל אביב.
גרשון גלמן: הרבה נעקצו מכל מיני סיבות, עקיצות מכל מיני גורמים פליליים שקיבלו כספים.
גרשון גלמן: חלק מהמקרים הגיעו לבתי משפט עם פסקי דין.
גרשון גלמן: אין ממי לגבות.
גרשון גלמן: יש איזו גברת סינית בנתניה, נשואה לישראלי.
גרשון גלמן: ראיתי פסק דין של חצי מיליון שקל.
גרשון גלמן: יש עכשיו 11 עובדי סיעוד שרוצים להסתדר או רוצים לחזור הביתה.
גרשון גלמן: אין להם איך לחזור הביתה.
גרשון גלמן: היום אין להם סטטוס.
גרשון גלמן: רוצים להגיע להסדרים כמו שאתה מציע.
גרשון גלמן: תנו להם שנה להתארגן ולחזור הביתה בשלום.
גרשון גלמן: כי סינית אחת אומרת אימא אני חוזרת, כנראה שאורבים לי בבית.
גרשון גלמן: אני חייבת הרבה כסף.
גרשון גלמן: כתוצאה מהאילוצים.
גרשון גלמן: יש מקרים של נפאליות שנעקצו על ידי איזה רוסי עם הבטחות לויזות.
גרשון גלמן: הם עדיין במסגרת החוק.
גרשון גלמן: אבל הן כבר חוששות שעוד חצי שנה הן מסיימות.
גרשון גלמן: הן חוששות שאת כל עשרות אלפי דולרים שהן נתנו לאיזה סרגיי ברמת גן, אגב המשטרה מטפלת בזה.
גרשון גלמן: נפתחו תיקים, יש חקירות אבל עד שזה יגיע להליך.
גרשון גלמן: מה שאני אומר שבמסגרת ההליך וההידברויות לבדוק גם את המקרים האישיים ולא להעלות אותם כמו שקרה לפני שנה, סיני שיצא בהליך חוקי לחלוטין.
גרשון גלמן: עבד 11 חודשים.
גרשון גלמן: יש נוהל חדש.
גרשון גלמן: אפשר לעבור ממעסיק למעסיק.
גרשון גלמן: לא ידע מי המעסיק החדש.
גרשון גלמן: הגיע חזרה הביתה והוא היום בסין אחרי 11 חודשים מנסים להחזיר אותו בהליך שוב של בית משפט, אני לא יודע גם למה.
גרשון גלמן: שילם 22 אלף דולר לבוא להגיע לישראל.
גרשון גלמן: עבד בסך הכול 11 חודשים.
גרשון גלמן: הגיע לרשות ממלכתית, נעצר ביציאה באזור התחנה המרכזית והוא היום נמצא בסין.
גרשון גלמן: למה?
גרשון גלמן: הרבה מקרים כאלה ישנם.
גרשון גלמן: כל ההיערכות הזו צריכה להיות בחינה אמיתית.
גרשון גלמן: אילן אני לא יודע אם מורטוריום, אבל בחינה של ילדים, נשים, משפחות, לגלות הומניות רבה ושלא נחזור על המקרים שהגיעה איזו פיליפינית למשרדי שפתחו לה את הדלת בשלוש בבוקר.
גרשון גלמן: צריך לבצע החלטות בדרך הומנית, נכונה וצודקת.
גרשון גלמן: אין לי ספק ששוק העבודה יוכל למצוא כתוצאה מהיצע וביקוש בכל תחום על ידי זה שנעשה בחינה אמיתית ביותר של כל הצרכים.
גרשון גלמן: שמיים סגורים בשלב הזה אני חושב שצריך לקיים.
גרשון גלמן: אתם תראו שלא תצליחו לעמוד בזה כי הלובי הפוליטי והכלכלי שקיים בבית הזה כדי לא לסגור את השמיים יותר חזק.
יעקב כץ: זה לא רק פוליטי.
יעקב כץ: זה גם מפני שאם מחר אישה זקנה או איש זקן זקוק למישהו ואין את העשרת אלפים איש האלה כי אף אחד לא יודע מי הם.
יעקב כץ: אין להם את הכלים.
יעקב כץ: הם יעשו מאמצים, יכניסו לתוך מאגר מידע, יבקשו פחות אנשים.
אילן גילאון: יש עבודה מועדפת בסיעוד.
יעקב כץ: אנחנו צריכים לדאוג שיגיעו לפה כמה שפחות אנשים.
יעקב כץ: שיוכשרו ישראליים לעבוד.
יעקב כץ: גם שר התמ"ת וגם שר הפנים וראש הממשלה, לך יהיה יותר קל.
יעקב כץ: אנחנו רוצים לקרוא בשם הוועדה, לעשות מאמץ גדול מאוד בנושא של הרישום.
יעקב כץ: להעלות את זה בצורה יותר מסודרת.
יעקב כץ: נוכל להביא לידי ביטוי את העובדה שהרבה אנשים המדינה טוענת הם נמצאים פה שיוכלו לקחת אותם מהמאגר.
יעקב כץ: אנחנו קוראים לא לגרש אנשים שנכנסו פה כחוק ולא עבר זמן השהייה שלהם לפי החוק ולהכניס אותם בתוך מסגרת של עבודה, כי ברוב המקרים מדובר באנשים שנוצלו ושילמו כסף רב על שהותם פה בארץ ולא צריך להעניש אותם פעמיים.
יעקב כץ: אנחנו קוראים שרשות ההגירה במתכונתה החדשה שהולכת לבצע פעולות יותר חדות וקשות ומהותיות כדי ליישם את החלטות הממשלה כדי שעד 2013 יהיו פה פחות עובדים זרים או שוהים זרים, צריך להביא את זה לידיעת האנשים כמה שיותר מהר כדי לאפשר להם להתארגן.
יעקב כץ: גם לדעתי קוראים מפה לתת להם איזה זמן שמי שירצה לעשות את זה בלי שייתפס אלא שירצה מעצמו לבוא ולהתפנות מרצון מתל אביב שיוכל להתפנות מרצון מתל אביב והשפלה ושלא יצטרכו לפנות אותו בכוח.
יעקב כץ: לתת להם את האפשרות.
יעקב כץ: זה דבר שלישי.
יעקב כץ: אנחנו גם נקרא בעיון את דברי עורך דין ורשה על הטיפול במשפחות עם ילדים.
יעקב כץ: לראות איך לנסות שגם במידה והוחלט שהם צריכים להיות מפונים מהארץ איך הדבר הזה ייעשה במידת הדין והמוסר החסד והחמלה המקסימליים.
יעקב כץ: בקשר לידידי חבר הכנסת אילן אני רוצה לציין שאהבנו לשמוע את כל אשר אמרת.
יעקב כץ: אנחנו דנים היום על הנושא של סחר בבני אדם למטרות עבודה והעסקה בתנאי עבדות בדוח מחלקת המדינה האמריקאית.
יעקב כץ: אנחנו ראינו שהדוח הקודם היה קשה.
יעקב כץ: הדוח הזה הוא דוח שמקל עימנו במשהו.
יעקב כץ: ירדנו לדרגה 2.
יעקב כץ: התחלנו ב-3.
יעקב כץ: זה הולך ונהיה מתוקן.
יעקב כץ: אני הייתי מבקש מגלעד שהוא התמחה בעסק הזה שייתן הסבר כללי על הנושא של הדוח של מחלקת המדינה האמריקאית.
יעקב כץ: אחר כך אנחנו נדון, כל אחד יאמר את דברו.
גלעד נתן: למי שלא מכיר את הדוח.
גלעד נתן: הדוח התפרסם ב-2001 וסוקר בעצם מה קורה במדינות העולם לא כולל ארצות הברית שמפרסמת את הדוח בתחום של סחר בבני אדם למטרות עבודה וסחר בתנאי עבדות.
גלעד נתן: עכשיו אנחנו דנים בחלק של הסחר למטרות עבודה.
גלעד נתן: לדוח יש עוד חלק של סחר בבני אדם למטרות של זנות וזה יידון בכנסת בשבוע הבא בוועדת המשנה לסחר בנשים.
גלעד נתן: מבחינת הדירוג, הדירוג של ישראל לא השתנה השנה.
גלעד נתן: נשארנו בדרגה השנייה.
גלעד נתן: ולמען האמת הדוח בנוגע לישראל די חוזר על עצמו שזה בשורות טובות בעיקר בתחום של הישיבה שתהיה בשבוע הבא.
גלעד נתן: כי הנושא כמו שצוין בשנה שעברה, הנושא של הסחר בנשים למטרות זנות מטופל במדינת ישראל באופן יותר רציני מאשר הסחר בבני אדם למטרות עבודה.
גלעד נתן: לעומת זאת בתחום של הסחר בבני אדם למטרות עבודה אנחנו מוצאים את אותן הערות, שהטיפול לא רציני, שאין מספיק העמדות לדין, שאנשים מגורשים מישראל בלי שתיחקרו אותם או למרות שהם התלוננו על סחר בבני אדם למטרות עבודה בלי שחוקרים אותם שאכן כך נעשה.
גלעד נתן: והדוח ממליץ לנו.
גלעד נתן: אתם יכולים לקרוא פה את הכול במסמך שאני הכנתי שמסכם את מה שכתוב בדוח.
גלעד נתן: להגביר באופן משמעותי את מלאכת חקירתם והעמדתם לדין של עבריינים המבצעים עבירות של סחר בבני אדם למטרות עבודה והעסקה בתנאי עבדות.
גלעד נתן: להחמיר את העונשים הנגזרים על מבצע עבירות סחר בבני אדם למטרות עבודה.
גלעד נתן: להרחיב באופן משמעותי את ההגנה והשירותים הניתנים לקורבנות סחר למטרות עבודה.
גלעד נתן: גם השנה לא הוקם פה מקלט שמטפל- - -
רחל גרשוני: יש מכתב.
רחל גרשוני: הם כתבו לנו כשהם המציאו לנו את הדוח שהם מצטערים שהם כתבו את זה.
רחל גרשוני: תקופת הדיווח היתה עד מרץ והמקלט הוקם לאחר מכן והוא עומד על תילו.
גלעד נתן: מצוין.
גלעד נתן: אז הנה נקודה מתוך שלושת הנקודות שעוסקות בנושא של סחר בבני אדם שטופלה.
יעקב כץ: יש נקודה אחת שבה התקדמנו וזה הנושא של ההחלטה שגנות הביא אותה בזמנו והיא האפשרות להגיע מרוסיה על ידי ויזה ולא להיסחב דרך סיני.
יעקב כץ: זאת אומרת היום מי שרוצה להגיע מרוסיה לא צריך ויזה.
רחל גרשוני: אני לא חושבת ככה.
רחל גרשוני: אני חושבת שביטול האשרות מרוסיה הסבו נזק גדול.
יעקב כץ: זה מה שאת חושבת.
יעקב כץ: אני אביא רק את התוצאות וידבר על זה יוסי אדלשטיין מיד.
יעקב כץ: ההחלטה לאפשר לאנשים להיכנס מרוסיה ללא ויזה בצורה חופשית, אנחנו רואים כפי שנמסר על ידי גנות בפגישה איתו שאחרי חמישה חודשים מאז שהדבר הזה הותר רוב הנשים שהגיעו לפה, רובם חוזרים ועוזבים את הארץ ולא נשארים פה.
יעקב כץ: וזה מהרבה סיבות.
יעקב כץ: והייתי רוצה באמת יוסי שתגיד אתה במשרד הפנים מה עוד אתם עושים, כי חלק גדול מהבעיה היתה שכל עוד היה צריך ויזה להגיע מרוסיה חלק גדול מהנשים, בעיקר בנושא של הזנות, זה לא התחום של הוועדה שלנו אבל זה נוגע ולא נוגע, הגיעו בעיקר מרוסיה והגיעו דרך סיני והגיעו בדרך שהרבה אנשים קיבלו על זה קופונים בדרך.
יעקב כץ: אז אולי תספר קצת, תרחיב בנושא הזה, מה אתם עושים הלאה ואולי אחר כך נבקש מהעורך דין שושנה שטראוס שתגיד בנושא של העובדים הזרים.
יוסי אדלשטיין: בסך הכול ההחלטה הזאת לפטור את רוסיה מויזה, כלומר הנושא של סחר בנשים הוא לא היווה מוביל.
יוסי אדלשטיין: אלה הסכמים בינלאומיים בין מדינות ויש בזה מורכבות די נרחבת.
יוסי אדלשטיין: הקטע שיוצא מזה יכול להיות שיש תועלת נוספת, יכול להיות שכרגע הם יפסיקו להסתנן ואולי הם ינסו לבוא דרך האוויר ואז יש בקרה על מי נכנס ומי יוצא.
יוסי אדלשטיין: בסך הכול בתקופה שבה בוטל הצורך בויזה אנחנו רואים שרוב האנשים שנכנסו כתיירים אכן יצאו.
יוסי אדלשטיין: אבל את זה אנחנו צריכים לבדוק בתקופה קצת יותר ארוכה מאשר הארבעה חודשים שזה חל וכמובן שאני מניח שיש מישהו שהורחק מישראל ויש עליו הכללה אז ברגע שהוא יגיע לישראל כתייר דרך האוויר אז יגלו אותו ולא יתנו לו להיכנס.
יוסי אדלשטיין: אני מניח שחלק מהאוכלוסייה הזאת שיש לה הגבלת כניסה לישראל הם ימשיכו לבוא דרך הגבול המצרי.
יוסי אדלשטיין: זה לא יפתור לחלוטין את הבעיה.
יעקב כץ: גנות דיווח בישיבה שהיה לנו איתו שזה ירד פלאים.
יעקב כץ: בין היתר בגלל העובדה ופה השאלה שלי, האם הדבר הזה נהוג רק עם רוסיה או גם עם אוקראינה?
יעקב כץ: גם עם ביילרוס?
יוסי אדלשטיין: יש מחלקת האמנות במשרד החוץ.
יוסי אדלשטיין: ישנה פה כרגע דרישה שאוקראינה למשל שהיא עומדת על הפרק.
יוסי אדלשטיין: יש כל מיני מדינות שנמצאות במשא ומתן עם משרד החוץ.
יוסי אדלשטיין: ועוד פעם אמרתי הפטור מויזה זה חלקיק אחד מתוך כל הדברים.
יעקב כץ: יש הסדרים בינלאומיים אבל לפחות לגבי התוצאה של סחר בנשים הדבר הזה משפיע.
עדי וילינגר: זה רק אמור לעשות את החיים יותר קלים בעיקרון.
עדי וילינגר: אף אחד לא יודע עדיין מה קורה בשטח מהבחינה הזאת של ביטול אשרות אבל אם כבר מדברים על זה זה רק עושה את החיים יותר קלים.
יוסי אדלשטיין: לכן אמרתי שהארבעה חודשים האלה שיש את הפטור אנחנו לא יכולים למדוד.
יוסי אדלשטיין: זה נכון שמי שבינתיים הגיע כתייר רובם יצאו.
יעקב כץ: כשדיברו על סחר בנשים אחת הבעיות הגדולות היתה שלקחו להן את הדרכונים והכריחו אותן לעבוד בזנות.
יעקב כץ: והיום הן מחזיקות את הדרכונים שלהן ומי שרוצה לעזוב עוזב.
רענן כספי: אני מטפל כבר הרבה שנים במטה הארצי מתאם את הנושא של סחר בבני אדם למטרות זנות.
רענן כספי: צר לי שאני משבית קצת שמחות אבל היו לנו מספר מקרים בחודשים האחרונים שתיירות מארצות חבר העמים הגיעו כתיירות, עסקו בעודן תיירות בזנות.
רענן כספי: אני לא יודע אם מותר לשלול אשרה על זה שהיא עוסקת בזנות אבל גם כשזה הגיע לבית משפט לפחות במקרה אחד השופטים שחררו את הנשים להמשיך בעיסוקן.
רענן כספי: אז זה היינו הך אם היא מגיעה ממצרים או מגיעה דרך האוויר.
יעקב כץ: אני לא מתעסק כרגע במה אנשים עובדים.
יעקב כץ: אני מתעסק כרגע בנקודה שהאמריקאים מדברים על הסחר.
יעקב כץ: אם אישה מחליטה לעסוק במה שהיא מחליטה זו בעיה שלה.
יעקב כץ: אני מדבר על זה שסחרו בהן וגזרו על זה הרבה קופונים בדרך והיתה התייחסות של הממשל האמריקאי להתנהגות של מדינת ישראל שהיא מאפשרת את הסחר.
יעקב כץ: היום זה שהנשים באות ועוסקות בדברים האלה.
רענן כספי: הקופונים הם אותם קופונים.
רענן כספי: פשוט חוסכים את הקופון המצרי.
יעקב כץ: גנות אומר שזה לא נכון.
יעקב כץ: בקשר לעובדים הזרים אני רוצה לשמוע ממשרד הפנים איפה פה הנקודה של הסחר באה לידי ביטוי.
יעקב כץ: או היכולת לסחור בעובדים הזרים כשלא מדובר בנשים אלא בעבודה רגילה.
שושנה שטראוס: אתה רוצה לשמוע את הבעיות או את הפתרונות?
יעקב כץ: הבעיות והפתרונות.
יעקב כץ: קודם נשמע, את מהמחלקה המשפטית נכון?
רחל גרשוני: אני מתאמת את הועדה הבינמשרדית בקשר למאבק בסחר בבני אדם, משרד המשפטים.
שושנה שטראוס: כמו שאנחנו יודעים ודיברנו על זה בכמה ישיבות של הוועדה יש הרבה מקומות שהבאת עובדים זרים שזה נועד למטרה ראויה של סיוע למעסיקים בישראל יכולה להתדרדר לסחר או משהו דומה לסחר לניצול עובדים ואנחנו פה מודעים ורוב האנשים שיושבים סביב השולחן הזה עובדים באופן יומיומי ושוטף כדי למצוא פתרונות.
שושנה שטראוס: מבחינת רשות ההגירה העובדה שתחת קורת גג אחת יש עכשיו מי שמטפל בתחום של ההיתרים והמעסיקים ומי שמטפל בתחום האשרות והעובדים כניסתם והכנסתם באמת כבר מסייעת בטיפול.
שושנה שטראוס: היה מקרה לפני שבועיים שמצאו קבוצה של עובדי חקלאות בתנאי מגורים מאוד מאוד חמורים.
שושנה שטראוס: בדרך כלל כשזה היה מגיע בעבר למשרד התמ"ת משרד התמ"ת היה מנסה לטפל מול המעסיק אבל לא היתה דרך למצוא מקום חלופי לשים את העובדים האלו בעבודה.
שושנה שטראוס: היום שבאמת הכול תחת קורת גג אחת, אני יודעת שמאיר שפיגלר ויוסי אדלשטיין עבדו ביחד ובאופן מיידי התלונה הגיעה דרך ארגוני זכויות אדם שפנו למאיר שפיגלר, מאיר שפיגלר עם יוסי וישבו, הוציאו את העובדים, מצאו להם תעסוקה חלופית וזאת דוגמה אחת לשיפורים שיכולים להיות ברשות ההגירה.
שושנה שטראוס: ברור שרשות ההגירה צריכה לעבוד בצורה הדוקה עם המשטרה, עם דורית בנושאים שהיא מעלה, כשהיא רואה דברים שיש בהם חשש לסחר, לעבדות אז חייבים להעביר את הדברים הלאה למשטרה כדי שהיא תוכל לחקור ולהעמיד לדין.
שושנה שטראוס: באופן כללי אנחנו מנסים לעבוד בצורה של זכותונים.
שושנה שטראוס: ביוזמה של יושב הראש גם יותר בחוץ לארץ כבר לנסות עם משרד החוץ לעמוד על התכונות של העובדים שבאים ולראות אם הם באמת באים בהתאמה למעסיקים.
שושנה שטראוס: אכיפה פלילית של הפקחים שבאו ממשרד התמ"ת נגד מעסיקים מקווים להגיע למאגר בענף הסיעוד ולסגור את השמיים כדי שעובד זר שכבר נמצא פה ואיבד את המעסיק שלו יוכל למצוא עבודה חלופית במקום להביא עוד ועוד עובדים.
שושנה שטראוס: רחל גרשוני יכולה לספר גם על היוזמות היותר כלליות של מקלטים, של תרגומים, סיוע משפטי שמנסים לשפר את המצב.
יעקב כץ: אני רוצה לשאול אותך יוסי לגבי הנושא של גבייה של דמי תיווך שלא כחוק.
יעקב כץ: אנחנו רואים את זה בין הדברים שמעמידים אותנו בדרגה השנייה ולא מאפשרים לנו להיות בין המדינות המתפתחות בעולם.
יעקב כץ: או שלילת חופש התנועה או לקיחת הדרכונים.
יעקב כץ: מה אנחנו עושים היום בתחומים האלה כדי להתגבר על שלושת המרכיבים האלה שמשאירים אותה בדרגה שנייה.
יוסי אדלשטיין: לגבי שלילת חופש תנועה זה קיבל ביטוי גם בבג"ץ ובכל מיני פרמטרים אחרים שאנחנו עוסקים בזה בשביל למנוע את הקבילה.
יוסי אדלשטיין: שעובד יכול לעבור ממעסיק למעסיק.
יוסי אדלשטיין: וכמעט מתי שהוא רוצה.
יוסי אדלשטיין: זה בתחום אחד.
יוסי אדלשטיין: בתחום של לקיחת דרכונים המשטרה טיפלה במשך תקופה ארוכה ונוקטת יד קשה במחזיקי דרכונים.
יוסי אדלשטיין: לטעמי אם אני משווה את זה ל-2003-2004 אז התופעה היום היא זניחה של אחזקת דרכונים.
יוסי אדלשטיין: היום המעסיקים כבר לא רוצים להחזיק את הדרכון בגלל החשש.
יעקב כץ: בגלל אנשים שהועמדו לדין כשהחזיקו דרכונים?
יוסי אדלשטיין: הקטע של העמלות הוא קטע דומיננטי שאנחנו מתמודדים איתו.
יוסי אדלשטיין: כחלק מהפתרון אנחנו מנסים להוביל את הקטע הזה של IOM שגם הוא בטח אתה יודע הולך לא כל כך בקלות בגלל כל מיני סיבות כאלה ואחרות שאני מניח שזה יהווה איזו פריצה בקטע הזה של צמצום גביית העמלות שגובים מהעובדים הזרים.
רחל גרשוני: קודם כל אני רציתי להסביר מה התפקיד שלי.
רחל גרשוני: על פי החלטת ממשלה אני מתאמת בין משרדי הממשלה וביניהם לבין ארגונים לא ממשלתיים כדי להיאבק יחד ולשתף פעולה במאבק נגד הסחר בבני אדם מכל היבטיו.
רחל גרשוני: עכשיו הרושם שלי מהדוח וגם מההתפתחויות שאני מודעת להן שיש התקדמות מאז השנה שעברה.
רחל גרשוני: עכשיו בל נשלה את עצמנו המלחמה בסחר בזנות היא הרבה יותר מתקדמת מהמלחמה בסחר לעבדות ועבודת כפייה.
רחל גרשוני: אבל מה שהוסבר פה לגבי הצמצום של הנשים שמגיעות דרך גבול מצרים לדעתי רענן בצניעותו לא אמר את זה אבל זה הודות למאבק הנחוש של משטרת ישראל והפרקליטות ובתי המשפט נגד התופעה הזאת.
רחל גרשוני: וכולל עלמא, כולל הארגונים הממשלתיים מסכימים שיש צמצום אמיתי בממדי התופעה בעיקר הודות לאכיפה.
רחל גרשוני: עכשיו בקשר לסחר בעבדות ועבודות כפייה אני עובדת בצורה שוטפת עם מנהלת ההגירה.
יעקב כץ: אגב מבחינה משפטית מה זה ההגדרה של עבדות?
יעקב כץ: פעם עבד היה עבד.
רחל גרשוני: ההגדרה של עבדות לקוחה מאמנה משנת 1926 שהיא אומרת שהתייחסות אל אדם כאל קניין וזה לרבות שליטה ממשית על חייו או שלילת חירותו.
רחל גרשוני: כי העבדות המודרנית איננה תמיד בקנייה ומכירה של בני אדם.
רחל גרשוני: אלא בשליטה על חייהם.
רחל גרשוני: אנחנו רואים את זה במקרים שהגיעו לפתחנו.
רחל גרשוני: תאילנדים שהוחזקו, עובדים 17 או 18 שעות ביממה, בלי חופשות, וכן הלאה.
רחל גרשוני: שליטה טוטאלית כאילו שהבן אדם הוא עיפרון או עט.
רחל גרשוני: אין לו חופשות.
רחל גרשוני: הוא פשוט כלי בידי המעסיקים.
יעקב כץ: אבל היום בגלל שהסכם הקבילה פרוץ ובעצם אי אפשר לכבול את האדם אז יכול לבוא אדם למעסיק מסוים ואחרי שבוע להגיד אני לא מרוצה.
יעקב כץ: כי אחד הפיליפינים אומר לו, תצא, בוא, יש לנו עבודה יותר טובה בניקיון במסעדה.
יעקב כץ: ולהשאיר את המעסיק ריק והמעסיק צריך לחפש מישהו אחר.
עדי וילינגר: אבל העובד עצמו צריך לחפש מישהו אחר כי ברגע שהוא עוזב אותו הוא הופך להיות שוהה שלא כדין אלא אם כן הוא ניגש למשרד הפנים ומקבל אשרת מעבר ממעסיק למעסיק ואם הוא לא יודע את זה אז הוא פשוט הופך שוהה בלתי חוקי ויגורש.
יעקב כץ: אבל גם כשהוא בא למשרד הפנים ומנסים ליישם אותו במקום אחר יש לו תנאים.
יעקב כץ: אני לא רוצה.
עדי וילינגר: מי זה האיש שאתה מדבר עליו?
עדי וילינגר: אני לא מכירה.
יעקב כץ: אני מדבר על איש איקס, פיליפיני שהגיע ארצה וזה לא אחד וזה רבים או אחרים שבאים והאחים שלהם והחברים שלהם אומרים להם אתם עובדים פה, תפסיקו את העבודה, תרוויחו יותר במקום אחר וכשבאים ליישם אותם בעבודה אצל מעסיק אחר יש להם תנאים.
יעקב כץ: למשל הרצלייה לצורך העניין נקראת פריפריה.