GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
505: אי כיבוד ההסכם על ידי ממשלת ישראל.
505: לא פותחים את השמים.
יעקב כץ: על אי כיבוד הסכמים, עדיין אנשים לא יוצאים לרחובות.
יעקב כץ: אנשים יוצאים לרחובות כאשר הם מרגישים שהם נחנקים.
קריאה: אנשים נפגעו.
יעקב כץ: שאלתי ובקשתי.
יעקב כץ: אני רוצה להיות תכליתי.
מאיר שפיגלר: אני אשיב לנקודה שיש חס וחלילה כוונה ללכת נגד החקלאים.
מאיר שפיגלר: חס וחלילה, לא היה ולא נברא ורציתי להראות לכם, בעובדות ולא באמירות, שזה לא נכון.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת מה ניתן לעשות היום כדי שהחקלאים ירגישו טוב.
יעקב כץ: אם זה כרוך בזה שאני אהיה מעורב בפגישות יום ולילה, בהבאת אנשים, תגיד לי ונראה איך מתארגנים.
יעקב כץ: אני איש פרקטי.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת מה עושים מחר כדי שתוך חודש יהיה פתרון.
קריאה: מתוך תשעה היתרים יש לי שלושה תאילנדים בארץ.
קריאה: מה אני עושה?
קריאה: איך אני מגדל?
קריאה: אין דבר כזה לגדל עם שליש מכוח האדם.
קריאה: מחר יחליטו שאני אגדל בלי מים.
קריאה: איך אפשר?
קריאה: עשיתי איזון וביקשתי, אבל אי אפשר לעבוד עם שליש מכוח האדם.
505: הוא נתקע בהברקה.
505: הוציאו הברקה, ועכשיו יש שם גברת בשם רינה ועד שהיא מאשרת, יוצאת הנשמה.
קריאה: אמרו לי במשרד הפנים באילת שהשמים סגורים.
קריאה: חקלאים מתחילים לגנוב אחד מהשני כי אין להם מה לעשות.
קריאה: אין שום פתרון.
חיים חבלין: אם אתם רוצים שנגיע למצב שחקלאי יתאבד, בדרך הזאת אנחנו נגיע לזה.
חיים חבלין: תבינו.
חיים חבלין: לא יכול להיות שכאן מתארים שהכל בסדר אבל המצב לא בסדר.
יעקב כץ: אני מדבר בשמכם ואני אומר את מה שאתה אומר.
יעקב כץ: תנו לי לנהל את הישיבה.
יעקב כץ: אם אתה תדבר ותחזור על מה שאני אמרתי, מה הועילו חכמים בתקנתם?
יעקב כץ: אתה חוזר על מה שאני אמרתי.
יעקב כץ: אני רוצה להיות פרקטי ואני רוצה לשאול שאלה כי היו מקרים שחקלאים התאבדו.
יעקב כץ: לפי ההתנהגות, זה לא עניין של אי כיבוד הסכמים אלא יש לך תחושה שיש איזשהו משבר עם החבר'ה הטובים האלה, שהם לא אנשים אלימים והם לא אנשים פורעי חוק והם לא אנשים שדרכם להשתולל.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת איך תוך חודש אף אחד מהחקלאים לא בא לכאן יותר.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת איך הפתרון בפועל ולא איך שולחים הברקות וכולי.
יעקב כץ: אני רוצה לדעת איך מביאים את האנשים מתאילנד, את המספר הזה שמאפשר את העבודה.
יעקב כץ: זה מה שמעניין אותי ועל זה אני רוצה לקבל תשובה.
יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, אנחנו גם צריכים לקבל הבהרות על מדיניות השמים הסגורים ומה המשמעות שלה.
מאיר שפיגלר: קבל עם ועדה אני אומר לכל החקלאים כאן ואלה שלא כאן, בטח יקבלו את המידע לגבי מה שהיה כאן, שמי שעשה איזון תיקים ואכן על בסיס החלטת הממשלה נקבע שבמסגרת השכלופים נכון לעכשיו הוא זכאי למכסה מסוימת, למספר מסוים של עובדים זרים – אגב, לאו דווקא מתאילנד אלא מכל מקום למרות שתאילנד היא המקום השגרתי, אבל בהחלט זה יכול להיות מכל מקום.
505: אל תטעה את היושב-ראש.
505: מי שיש לו שלושה תאילנדים, לא יכניס לשם וייטנאמים.
505: תבין מה הוא אומר לך כאן.
מאיר שפיגלר: אני לא אומר כלום.
505: הוא אומר גם מקומות אחרים.
505: ההסכם עם IOM לא עובד לא בגלל ישראל.
505: מה שהוא אומר לך עכשיו זה חצי שנה כי לא יחזיק חקלאי כמה תאילנדים וכמה ממקומות אחרים.
505: זה לא עובד הדבר הזה.
505: כאן זה נופל.
יעקב כץ: לכן ביקשתי לדעת.
מאיר שפיגלר: מר וילן, אתה שמעת ממני את האותיות IOM? לא.
מאיר שפיגלר: לא שמעתי ממני דבר כזה.
מאיר שפיגלר: אתה אמרת.
מאיר שפיגלר: אל תכניס לי מלים.
מאיר שפיגלר: אני רק רציתי לדייק כי כל הזמן אומרים תאילנד וצריך לדעת שזה לא רק מתאילנד.
מאיר שפיגלר: אני חוזר ואומר שוב שהחלטת ממשלה, זה עיקר העיקרים.
מאיר שפיגלר: אתם רוצים לקבל את העובדים כדי שחס וחלילה לא תפגעו או לא תיפגעו יתר על המידה בעבודה החקלאית במשקים.
מאיר שפיגלר: אנחנו רוצים את אותו הדבר.
מאיר שפיגלר: זאת הנחיה של שר הפנים ומנכ"ל משרד הפנים שהיום הוא גם ממלא מקום ראש רשות ההגירה.
מאיר שפיגלר: מי שעשה איזון תיקים ולא אישרו לו את ההברקות, שישלח את הפניות אלי.
מאיר שפיגלר: אני אטפל בהן.
מאיר שפיגלר: אני מודיע לכם שאין שום הנחיה, שום הנחיה, לעכב או להכביד על ההברקות שאושרו כדין.
מאיר שפיגלר: אני אומר לכם את זה באחריות מלאה והדברים מוקלטים כך שממילא אני אעמוד מאחורי דבריי.
505: איזה אחוז מההברקות אושר?
שי חרמש: כמה הברקות יצאו?
505: מה המפתח?
505: כמה אחוזים מההברקות מאושרים?
יעקב כץ: אני רוצה לתת לכם את הכתובת האי-מייל שלי ואני מבקש מכל חקלאי להעביר אלי באי-מייל, ואני באופן אישי אסע אליך ואשב אתך.
יעקב כץ: אני לא רוצה שיעמוד כאן חקלאי ויאמר שיש לו הברקות, יש לו הכל, אבל אין לו עובדים.
505: חיים חדד מרכז את הנושא בהתאחדות.
505: כל הפניות מועברות אליו.
יעקב כץ: אני מבקש לקבל את הרשימה המדויקת של החקלאים שאושרו ועדיין נמצאים בחוסר של עובדים.
יעקב כץ: אני אשב אתו, חוץ מזה שאתם תשבו אתו.
יעקב כץ: אתה תקבל אותי אצלך ללשכה?
יעקב כץ: אני אשב אתו מחר-מחרתיים ונעבור על השמות ונראה מה קורה.
יעקב כץ: אני מבקש שהכל יהיה אצלי היום.
505: קח אתך את שי חרמש.
505: הוא מומחה בהברקות.
יעקב כץ: יום ולילה אפשר להעביר אלי את כל השמות ואת כל הפרטים.
טל שפירא: יש בעיה של בוחנים.
יעקב כץ: אני אטפל בזה.
יעקב כץ: אני עובד שלך.
מאיר שפיגלר: במאמר מוסגר אני רוצה שתדעו עוד דבר.
מאיר שפיגלר: עוד תופעה שהייתה לגבי החקלאים, והיא חשובה לעניין השמים הפתוחים.
מאיר שפיגלר: עד לאחרונה ההברקות של עובדים בחקלאות נעשו בשונה מכל תחום בו מובאים לארץ עובדים זרים וזה נעשה על בסיס של מכסות ולא על בסיס פרטני של הנתונים אודות אותו עובד זר שמגיע לכאן.
מאיר שפיגלר: זה גרר בפוטנציאל דבר שהמדינה רוצה לעקור אותו מן השורש ומן היסוד, של פלייניג ויזה.
מאיר שפיגלר: הרעיון הוא כרגע, ולכן יתכן שזה גורם לעיכוב מסוים אבל לא מתוך זדון ולא מתוך כוונת מכוון חלילה וחס, שמתקנים גם את הדבר הזה והעובדים הזרים שיובאו לכאן יהיו באופן פרטני על בסיס אחד ואחד, הזהות שלו, ולא על בסיס של הברקת 10, 20, 15 עובדים וסופרים אותם אחד לאחד ומעלים אותם למטוס ורק לאחר מכן כאשר מגיעים לארץ רואים אם הם זכאים או לא זכאים להיכנס לכאן.
505: תגיד שהמשמעות היא עיכוב של כמה חודשים.
מאיר שפיגלר: לא, לא נכון.
מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר לכבוד היושב-ראש שידע שהסוגיה הזאת התפוצצה דווקא לא מאתנו.
מאיר שפיגלר: לא חיפשנו את זה כי גם לא ידענו.
מאיר שפיגלר: זה התפוצץ בגלל קונסול ישראל שיושב בשגרירות ישראל בתאילנד שזעק את זעקת משרד החוץ לעניין והייתה ישיבה עם נציגי משרד החוץ, לפני כחודש.
מאיר שפיגלר: הדבר הזה עלה על השולחן ומיד נתנו מענה כדי שהסוגיה הזאת תיפתר.
505: איך פותרים את הבעיה כדי שהם יגיעו?
מאיר שפיגלר: בוא נראה אם זה יתעכב או לא.
יעקב כץ: אני העובד שלכם לא בשכר.
יעקב כץ: תעבירו אלי היום את כל השמות ומחר אני אצלך.
505: אדוני היושב-ראש, מה שהוא אמר לך עכשיו הוא שעובד מצפון תאילנד טס 12 שעות לשגרירות ישראל בבנגקוק כדי להירשם ולעבור מסדר זיהוי, לחזור לצפון תאילנד ואז לרדת חזרה לבנגקוק.
505: זה לא יעבוד.
מאיר שפיגלר: חס וחלילה, זה לא כך.
יעקב כץ: אנחנו נפתור את הבעיה.
מאיר שפיגלר: אגב, אני רוצה לומר לך שגם פיליפינים שמביאים אותם לעניין הסיעוד, הם פרוסים על פני מדינה די גדולה ובדרך כלל מביאים אותם ממקומות נידחים.
מאיר שפיגלר: אנחנו יודעים את זה.
מאיר שפיגלר: זאת אומרת, התופעה הזאת, אם היא קיימת ואמורה חס וחלילה להכביד על החקלאים, היא מכבידה על כל אחד ואחד מהסקטורים האחרים.
מאיר שפיגלר: כך שצריך להיות הגון עד הסוף.
מאיר שפיגלר: אני בסך הכל עובד מדינה שאמור ללכת ולממש הלכה למעשה את החלטות הריבון ובסך הכל אנחנו מנסים לעשות את זה בצורה טובה.
מאיר שפיגלר: גם אתה היית חבר כנסת והיית רוצה שאני אעשה את זה בצורה הטובה.
505: צריך לסגור פער של 3,000 והשיטה שלך אומרת עוד שלושה-ארבעה חודשים עיכוב.
מאיר שפיגלר: בוא נבדוק.
505: עד שאתה תראה, הוא יגמור את העונה.
יעקב כץ: יש לי כאן את גלעד נתן ממרכז המחקר והמידע של הכנסת שרוצה לומר מילה.
גלעד נתן: יש נקודה שעולה במסמך שלי שהיא לא קריטית בדיון הזה שמתקיים עכשיו אבל היא תהיה קריטית בעוד שנתיים ואז נשב לדון כאן על אותה בעיה.
גלעד נתן: בקביעת המדרג היורד לא הופיעה בהחלטת הממשלה התייחסות מיוחדת לאזורים בהם לא תוכלו להחליף בעובדים ישראלים.
גלעד נתן: זאת אומרת, הערבה תיתקע עוד שנתיים ועוד שלוש.
מאיר שפיגלר: מי אמר לך את זה?
מאיר שפיגלר: אתה טועה.
מאיר שפיגלר: יש 30 אחוזים תוספת.
גלעד נתן: ה-30 אחוזים תוספת, ממה היא ועל בסיס איזה חישוב ואיך זה יורד?
גלעד נתן: שלא יאמרו את זה בעוד שנתיים כי גם לפני שנתיים כתבתי שיהיה את המחסור הזה והנה אנחנו רואים אותו.
גלעד נתן: אנחנו נעמוד בפני מחסור באזורי הפריפריה ב-30 אחוזים.
גלעד נתן: החלטת הממשלה והסיפור של העובדים מוייטנאם הולך ליצור בעיות קשות בתחום ואין שום הצדקה כרגע, לפני שמסדירים איך מביאים עובדים מוייטנאם, להגביל עובדים על בסיס של 80 אחוזים או 20 אחוזים.
יוסי ישי: שש-שבע הערות קצרות.
יוסי ישי: הוויכוח המהותי אם יהיו עובדים תאילנדים וכמה עובדים יהיו תאילנדים, החקלאות תסתיים.
יוסי ישי: יש הסכם שחתומה עליו הממשלה, איגוד חקלאי ישראל, והוא אושר בממשלה, קבע את המכסה וקבע את המדרג.
יוסי ישי: זה נושא ראשון.
יוסי ישי: נגמר הסיפור, יש הסכם ברור עד 2015.
גלעד נתן: ההסכם הזה גם מחסל את החקלאות בישראל.
יוסי ישי: הנושא המהותי הראשון הסתיים כי יש הסכם ברור.
יוסי ישי: נגמרו הוויכוחים על המכסות.
יוסי ישי: הייתה הצעת החלטה בתחילת השנה שבאה ואומרת שכמות העובדים תרד ב-3,000 עובדים, נגמר הסיפור ויש החלטה ברורה.
יוסי ישי: הערה שנייה.
יוסי ישי: בין 200 ל-500 עובדים מסיימים את תקופת השהות בארץ ועל פי החוק הם עוזבים אותה.
יוסי ישי: זה צד אחד.
יוסי ישי: הצד השני הוא שהחל מיום חתימת ההסכם עד היום לא נכנס עובד אחד והמשמעות היא שיש כאן גירעון שהוא מצטבר כל הזמן.
יוסי ישי: הערה שלישית.
יוסי ישי: אני מסכים עם מה שאמר מאיר שפיגלר ואני מעיד שכל משרדי הממשלה – וזה גם משרד האוצר וגם משרד הפנים – יוצאים מעורם, עד האחרון שבהם, כדי לעשות את הכל כדי לעמוד בהסכם.
יוסי ישי: הבעיה היא החלטת בג"ץ והחלטות ממשלה בכל הנוגע לסכומים הנגבים מהעובדים כדי שיבואו לעבוד בארץ.
יוסי ישי: זאת הבעיה המרכזית.
יוסי ישי: בגלל הדבר הזה קיימת בירוקרטיה די מסובכת שהביאה אותנו למצב הנוכחי.
יוסי ישי: מה אנחנו עושים.
יעקב כץ: אומר שי חרמש או אבו וילן שאפשר תוך חודש לפעול.
יוסי ישי: לא ניתן בשום פנים ואופן.
יעקב כץ: תוך חודשיים.
יוסי ישי: לא ניתן.
יעקב כץ: יש בעיה אקוטית כרגע של שדות שהיבולים קורסים ונובלים.
יעקב כץ: אני לא רוצה שזה יקרה ולכן אני שואל שאלה.
יעקב כץ: מה עושים במהירות האפשרית כמו שידעו ישראלים לעשות פעם, לדאוג במהירות שהמכסה הזאת תתמלא במהירות האפשרית.
יוסי ישי: אני רוצה להיות ריאלי ואני חושב שאין מי שמכיר את התהליך יותר טוב ממני.
יוסי ישי: גם אם כולם יצאו מעורם, אני לא רואה בחודשיים הקרובים יותר מכמה מאות עובדים שמגיעים בפועל.
יוסי ישי: אני לא רואה אלפים למרות שמגיעים לחקלאים אלפים.
יוסי ישי: אני אומר את הדברים מהסיבות שמניתי: החלטת בג"ץ, החלטות ממשלה.
יעקב כץ: בעוד שלושה חודשים?
יעקב כץ: בעוד ארבעה חודשים?
יוסי ישי: זה כן.
יוסי ישי: מה עושים בתהליך.
יוסי ישי: כל מה שקשור באיזון תיקים – דרך אגב, איזון תיקים נדרש בין היתר משום שאף אחד לא יודע, שמעתי כאן מספרים, באמת כמה עובדים זרים תאילנדים יש בארץ.
יוסי ישי: אף אחד לא יודע.
יוסי ישי: פעולת איזון תיקים נועדה כדי שמשרד הפנים ידע את המספר המדויק.
יוסי ישי: לכן עד שלא יודעים את המספר המדויק, נותנים לכל חקלאי חלק קטן מהמכסות שמגיעות לו.
טל שפירא: וגם לא פותחים את השמים.
יוסי ישי: אני שתקתי.
יוסי ישי: תנו לי לדבר.
יוסי ישי: איזון התיקים – ואני מתנסח בזהירות – יכול להיעשות עד סוף חודש זה.
יוסי ישי: לפחות מנקודת ראות של הפקידות, הפקידות ערוכה לסיים את איזון התיקים עד סוף החודש הזה.
יוסי ישי: מה זה נותן?
יוסי ישי: מאיר שפיגלר אמר.
יוסי ישי: אם החלטת הממשלה הגבילה את כמות ההברקות שנותנים לכל מעסיק בגלל שלא יודעים את התמונה הכללית, ויש טבלה שאומרת מה מקבלים – וכאן אמרו 30 אחוזים, וכאן אמרו 50 אחוזים – ברגע שאיזון התיקים מסתיים, הטבלה לא קיימת יותר.
יוסי ישי: אז כל חקלאי אמור לקבל את כל המחסור במלואו.
יוסי ישי: זאת פעולה שצריך לעשות אותה ואנחנו עושים מאמץ ואמרתי, ככל שזה תלוי בפקידים – ואני אומר את זה בזהירות – בסוף החודש הזה יסתיים איזון התיקים.
יוסי ישי: רמת נגב יסתיים במהלך השבוע הזה.
יעקב כץ: כבוד המנכ"ל, שאלה.
יעקב כץ: איך בכל זאת ניתן להביא תוך חודשיים את הכמות הדרושה ולצאת מעורנו ולמצוא את השכל היהודי שיש לו את הפתרונות, להפוך עולמות ולהגיע למצב כזה שהחקלאים יקבלו, בהנחה שאיזון התיקים יסתיים עד סוף החודש הזה, את הכמות למרות שזה נראה בלתי הגיוני.
יעקב כץ: יש דברים שמדינת ישראל הצליחה לעשות עם הראש שלה ועם היוזמה שלה ועם הכשרון שלה.
יעקב כץ: אולי נשלח עוד אנשים לשם וכולי.
יעקב כץ: אם מדובר בחרדה לגורל יצור, של אנשים, של משפחות, איך מדינת ישראל יוצאת מדעתה ועושה את זה?
יעקב כץ: זאת השאלה שאני שואל.
יעקב כץ: לא איך בצד הנורמלי זה בלתי אפשרי, אלא זאת השאלה שאני שואל.
יעקב כץ: תגיד לי איך זה כן אפשרי.
יעקב כץ: תגיד לי איך יוצאים מדעתנו.
יעקב כץ: תגיד לי עוד כוח אדם, עוד אנשים.
יוסי ישי: לא, זה לא אנשים.
יוסי ישי: הבעיה היא לא אנשים.
יוסי ישי: הנושא המרכזי שאנחנו צריכים לעמוד במבחן בג"ץ - זאת לא המשלה, אלא זה כבר בג"ץ – בכל מה שקשור בסכומים הנגבים מהעובדים כדי להגיע לארץ.
יוסי ישי: אנחנו צריכים להוכיח לבג"ץ שעשינו את הכל, ואנחנו איתרנו כבר כל מיני שיטות ואני אומר מה עשינו מיד כדי לעמוד במבחן הזה.
יוסי ישי: למשל, בניגוד אפילו להחלטת הממשלה הגענו להסכמה עם משרד האוצר שאנחנו מטילים את האחריות הזאת על הגופים.
יוסי ישי: אנחנו עושים שני פיילוטים, אחד בערבה ואחד במועצה אזורית אחרת, כאשר המועצה האזורית באה ואומרת: תנו לי להביא את העובדים, אני אחראית שלא ייגבה מהם יותר ממה שצריך.
קריאה: מתי זה יהיה?
יוסי ישי: כבר.
קריאה: מה זה כבר?
יעקב כץ: זה לא יועיל להביא אפילו עובד אחד.
יעקב כץ: אני רוצה לשאול שאלה ואני שואל אותה פעם שלישית.
יעקב כץ: אני עכשיו ראש-הממשלה שלך ואני אומר לך שאני מבקש כרגע שתוך חודשיים יגיעו לכאן 4,000 עובדים.
חיים חבלין: תוך שבוע נוחת כאן בואינג עם 700 עובדים, כי אחרת אין מה לעשות.
חיים חבלין: אומרים כאן שטויות.
יעקב כץ: אני שואל את השאלה מה ניתן לעשות כדי להציל.
יעקב כץ: עוד שלושה-ארבעה חדשים, אתה מציל אפס.
יעקב כץ: אבו וילן, כאיש שעשה הרבה דברים בחיים, אם נניח מטילים עליך היום, ממשלת ישראל.
505: אני אגיד לך בדיוק איך.
505: הוא אומר לשגרירות בבנגקוק שאת כל הבדיקות הם עושים אחרי כן.
505: לוקחים 747, עוברים הליך מהיר שם, מודיעים לחברות ולבג"ץ שאם אחד מהם יעשה פויילשטיק שהם עושים, ממשלת ישראל תתבע אותו למשפט מיד, ומעבירים נוהל זריז.
505: הממשלה לוקחת אחריות והיא עושה את זה.
יוסי ישי: זה המצב כמו שאמרתי נכון להיום.
יוסי ישי: בסך הכל, כמו שאמרתי, כדי שנבין גם העניין.
יוסי ישי: הסמכות בנושא הזה של משרד הפנים, שלא יהיה בלבול כאן, אבל אני אומר כמשרד החקלאות עכשיו שמשרד הפנים ומשרד האוצר עושים את הכל.
יוסי ישי: הקושי שלנו הוא שאנחנו צריכים לעמוד במבחן בג"ץ.
יעקב כץ: עומד כאן מר רבינס שאומר לך שהולכת להיות כאן קריסה טוטלית אם אני לא מביא 700 עובדים מיידית.
יעקב כץ: מה אנחנו עושים כדי שהם יגיעו?
505: שר המשפים יכול לענות לבג"ץ.
מאיר שפיגלר: אם אושרו 700 הברקות על בסיס החלטת הממשלה ואיזוני התיקים שנעשו, אני אומר לכם שאני לוקח את זה עלי, אבל תביאו את הנתונים והם יוברקו מיד.
דב ליטבינוף: עם כל הכבוד לחקלאי ישראל, המצב בערבה ובים המלח הוא המצב הקשה ביותר וצריך לתת פתרון עם כל הבירוקרטיות וכל הדברים שנאמרו.
דב ליטבינוף: צריך להביא מחר 500-600 עובדים לערבה ואם לא, הערבה והחקלאים של דרום ים המלח קורסים.
דב ליטבינוף: הם פשוט קורסים.
יוסי ישי: מה קורה עם החקלאים באשכול?
יוסי ישי: מה קורה עם החקלאים בנגב?
דב ליטבינוף: עם כל הכבוד, אני לא מייצג את כל החקלאות בארץ.
דב ליטבינוף: הבעיה היא בעיה של כולם, אבל מחר בבקר החקלאים של הערבה הם החקלאים הראשונים שקוטפים.
דב ליטבינוף: מועצה אזורית תמר, צפון הערבה, אפילו קוטפים טיפה מאוחר יותר מאשר בערבה.
דב ליטבינוף: יש מצב קריטי כרגע שחקלאים יקרסו.
דב ליטבינוף: גם בשנה שעברה לא הייתה עונה מי יודע מה וכך גם לפני שנתיים.
דב ליטבינוף: אני אומר לכם באופן חד משמעי שהסיפור הזה של התאגדות, הוא לא סיפור שנמצא סתם ככה באוויר אלא הוא סיפור אמיתי.
יעקב כץ: אני ביקשתי להעביר אלי את כל החומרים.
יעקב כץ: אני אגיע באופן אישי אליו כדי לטפל בעניין.
דב ליטבינוף: אדוני היושב-ראש, גם עזרא וגם אני במועצות לא גדולות מכירים את כל התושבים אחד לאחד.
דב ליטבינוף: אנחנו מכירים את הבעיות ויודעים שאין אוכל גם במקרר.
דב ליטבינוף: אני אומר לכם חד משמעית שזה לא דבר שנמצא סתם באוויר.
דב ליטבינוף: עם כל הכבוד, ואני רוחש כבוד לעבודה שנעשית במשרד הפנים וכל הדברים שנאמרו כאן, אבל צריכים להביא בסביבות 500-600 עובדים מחר בבוקר.
דב ליטבינוף: זה שאמרו חודשיים, זה לא עוזר.
יעקב כץ: יהודה, תגיד את דבריך, אחריך חיים חבלין ואחר כך חדד.
יהודה בן-עזרא: אני רוצה לציין לגבי יחידת עוז.
יעקב כץ: אנחנו מאוד מעריכים את יחידת עוז ומאוד אוהבים אותה.
יעקב כץ: עלו והצליחו.
יהודה בן-עזרא: אני רוצה לומר שיחידת עוז שאני עומד בראשה היא לא נגד אף אחד.
יהודה בן-עזרא: היחידה בסך הכל הוקמה לאכיפת החוק.
יהודה בן-עזרא: אין לי בעיה עם עובדים זרים שהם חוקיים, בוודאי שאין לי בעיה עם חקלאים, פשוט אנשים לא מכירים את העבר שלי.
יהודה בן-עזרא: אני קיבוצניק לשעבר.
יעקב כץ: איזה קיבוץ?
יהודה בן-עזרא: קיבוץ מזרע.
יהודה בן-עזרא: אני גם גרתי חמש שנים בבסיס עובדה, אשתי הייתה גננת ביוטבתה, כך אני מכיר את החקלאות גם בערבה.
יהודה בן-עזרא: אני באמת לא אויב של אף אחד.
יהודה בן-עזרא: אני בא רק לאכוף את החוק ומטעם החוק אני מגיע.
יהודה בן-עזרא: אני באמת חושב שהחקלאים מהווים מספר אחד בארץ ביצוא אבל גם צריך להבהיר כמה דברים, ושפיגלר אמר דברים שאני חושב שכל מילה שהוא אמר, בסלע.
יהודה בן-עזרא: דברים אמיתיים לחלוטין.
יהודה בן-עזרא: אני יכול להוכיח גם בכתובים מה ששפיגלר אמר וגם שר החקלאות שמחון אמר שאנחנו לא יכולים לסבול את זה שחקלאים יודעים שאנשים באים בזהות כפולה לתוך הארץ ונכנסים אליה.
יהודה בן-עזרא: יש לי פרוטוקולים אבל על מנת לשמור על צנעת הפרט אני לא אחשוף את השמות, אבל בפירוש שמענו תאילנדי אומר שהחקלאי אמר לו שייסע לתאילנד, שיחליף את הדרכון ויחזור לכאן.
יעקב כץ: אני לא מדבר על מי שעובר על החוק.
יעקב כץ: אני מדבר על האנשים הישרים.
יהודה בן-עזרא: אני באמת לא חושב שכל החקלאים כאלה.
קריאה: בשוליים.
יעקב כץ: זה בשוליים שבשוליים.
יהודה בן-עזרא: רוב החקלאים רוצים להתפרנס בכבוד ורוצים לעשות את המאמץ כדי להתפרנס ובאופן חוקי.
יהודה בן-עזרא: אנחנו אוכפים את העניין של השוליים ואת זה צריך לומר.
יהודה בן-עזרא: אני חושב שצריך לטפל בסוגיה הזאת לא רק בהיבט – ואמר את זה חבר הכנסת ניצן הורוביץ – של העובדים הלא חוקיים אלא בכלל.
יהודה בן-עזרא: אני אומר לכם שבעבר, כאשר היו עבודות מועדפות לישראלים, ישראלים הלכו לעבודות מועדפות.
יהודה בן-עזרא: אי אפשר להתחמק מזה.
יהודה בן-עזרא: רואים אותם בתחנות הדלק, רואים אותם במלונות, רואים אותם במקומות אחרים.
דב ליטבינוף: בים המלח אין אלטרנטיבה כזאת.
יהודה בן-עזרא: אחותי וגם אנכי כאשר השתחררתי מהצבא, עבדתי בחצבה וקטפתי אבטיחים.
יהודה בן-עזרא: עשיתי את זה במשך חמישה חודשים.
יואל חסון: צריך לומר את הדברים בצורה ברורה.
יואל חסון: אין ישראלי שרוצה לעבוד בחקלאות, בעבודת אדמה פשוטה.
יעקב כץ: אנחנו נחנך אותם ואנחנו נבנה דור חדש של אנשים אוהבי קרקע וזה יהיה בעתיד.
יעקב כץ: כרגע צריך את התאילנדים.
יעקב כץ: אתה לא רוצה שיהיו ישראלים?
יעקב כץ: אתה רוצה.
יעקב כץ: אתה לא רוצה שיהיה חינוך בריא?
יעקב כץ: הוא לא רוצה?
יעקב כץ: גם הוא רוצה.
יעקב כץ: אלא מה, אין.
יהודה בן-עזרא: אני יכול לומר לך שנמצא כאן מר חבלין שמשתמש גם בשרותנו.
יהודה בן-עזרא: נמצאים כאן חקלאים שהשתמשו בשירותי היחידה לטפל בעובדים תאילנדים ברחנים שהלכו לכל מיני מקומות והחזרנו אותם וטיפלנו בהם.
יהודה בן-עזרא: גם את זה צריך לציין.
יהודה בן-עזרא: אי אפשר לומר שיחידת עוז נגד מישהו.
יעקב כץ: אף אחד לא אמר את זה.
מאיר צור: אנחנו רוצים עובדים ולא יחסי ציבור.
מאיר צור: באנו לצאת עם תשובה איך יהיו לנו עובדים.
מאיר צור: אנחנו יוצאים מכאן ואין שום תשובה איך ממשיכים הלאה.
מאיר צור: עם כל הכבוד לכל חברי הכנסת וליושב-ראש במיוחד, אין לנו ממכם שום תשובה למחר בבוקר.
מאיר צור: אתה תלך למר שפיגלר, תקבל ממנו תשובות וימרחו אותנו – מר שפיגלר, צר לי לומר לך את זה כי כאשר היית אצלנו עם מר גנות הבטחת הרבה הבטחות וזה לא עבד.
מאיר צור: אנחנו בלי עובדים.
מאיר שפיגלר: אני רוצה להשיב.
יעקב כץ: לא, לפני שאתה משיב.
יעקב כץ: אני רוצה לומר לך שכאן זאת רק ועדה.
יעקב כץ: אני לא ראש ממשלה, לא שר החקלאות ולא שר הפנים ואפילו לא הפקיד שאחראי על ההברקות.
יעקב כץ: אני רוצה לומר לך שבדברים שאנחנו לקחנו על עצמנו, בגלל שיושב-ראש הוועדה כאן הוא איש רציני, כל הדברים שטיפלנו בהם – ויעיד על כך שי חרמש – עכשיו הולכים לעשות גבול בדרום, אנחנו מתקדמים כי אנחנו עקשנים.
יעקב כץ: הנושא של החקלאות והנושא שלך הוא לא עסק פרטי שלך אלא הוא גם עסק שלי והוא עסק של עם ישראל כולו.
מאיר צור: אותי לא מעניין חצבה או אשכול אלא מעניינת אותי המשפחה שלי.
מאיר צור: כשאני בבוקר לא יכול לפרנס ואני לא בטוח כי זה כבר שלוש שנים, וזה לא התחיל בממשלה הזאת אלא בממשלה הקודמת – יש לי מכתבים, אני ישבתי עם מנכ"ל משרד ראש-הממשלה ולא פעם אחת – אבל כאילו הזמן עומד מלכת.
מאיר צור: אותם סיפורים, סליחה מר שפיגלר, ונפגשנו בישיבות אצל מנכ"ל משרד ראש-הממשלה ועם יחידת עוז בכל הגלגולים שלה, אבל שום דבר לא זז.
מאיר צור: אצלכם עומד כאילו העולם לא קיים.
מאיר צור: כאילו אנחנו לא קיימים.
מאיר צור: האלימות שמשתמשים כלפינו אבל האלימות לא מעניינת אותי.
מאיר צור: תנו לנו פתרון לפרנסה שלנו.
מאיר צור: יש לי קיבוצניקים, יש לי בחור בדואי שעובד אצלי 14 שנים, אבל הם לא רוצים לעבוד.
מאיר צור: אני מוכן שיבואו אלי למשק ויראו איך אני עובד.
מאיר צור: יש לי משק עגבניות מדהים ואני לא עושה שום דבר לשוק המקומי.
מאיר צור: עסקאות של יצוא אני צריך לבטל כי אני לא מסוגל לארוז אותם, אני לא עומד בעסקאות, לא להולנד, לא לרשתות באנגליה, כי אני לא מסוגל לעשות זאת עם העובדים.
מאיר צור: באים קיבוצניקים, באים חבר'ה שרוצים לעבוד חצי שנה, פתאום במרץ הם נעלמים לחוץ לארץ וזה באמצע העונה.
מאיר צור: פתרונות לא מקבלים.
יעקב כץ: האווירה הזאת לא תועיל לשום דבר.
מאיר צור: נכון.
מאיר צור: אני יודע, אבל כך זה שלוש שנים.
יעקב כץ: לשם מה באתם לכאן?
מאיר צור: את כל הסיפורים עם המספרים אני שומע כבר שלוש שנים.
מאיר צור: שלוש שנים אלה יצאו, אלה נכנסו, אלה יבואו, אלה אנשים טובים.
מאיר צור: הכל אותו הדבר.
מאיר צור: המכתב שלי ממרץ 2006, ויוסי היה שותף אתי למכתבים האלה, שום דבר לא זז.
מאיר צור: שום דבר.
מאיר צור: כל שנה אותו הדבר.
מאיר צור: כאשר למישהו יש מפעל, הוא עושה תוכנית עבודה לשנה הקרובה, תכנית עסקית, אני לא מסוגל לעשות כי אני לא יודע אם יהיו לי פועלים שיקטפו או שיהיו לי בדואים שקוטפים כי הם באים לערד ולוקחים 220 שקלים.
מאיר צור: יושב אצלי סגן נגיד הבנק, אקשטיין, ורואה שני טרנזיטים עם בדואים ולמחרת הוא רואה מישהו אחר כי זה מה שיש אצלנו בשטח.
יהודה בן-עזרא: אני מבקש לסיים את דבריי בשני משפטים.
יהודה בן-עזרא: יש חקלאים – רק מפאת צנעת הפרט אני לא אציין את השמות – שיש להם עשר אשרות אבל בפועל במשך שלוש שנים לא החזיקו יותר מעובד אחד למרות שמשרד הפנים פנה אליהם.
שי חרמש: יהודה, תהיה חכם.
שי חרמש: זאת לא הבעיה כרגע.
יעקב כץ: הדיון הוא לא על יחידת עוז ואין לנו שום בעיה שתיעשה פעולה.
יעקב כץ: אנחנו עמדנו לקיים את הדיון כדי לדאוג לכך שהחקלאות לא תקרוס.
יעקב כץ: עומד כאן אדם וזועק, זועקים אחרים, היו כבר מקרים איומים שקרו כתוצאה מכך ומדינת ישראל צריכה לתת פתרון.
יעקב כץ: אם התחושה של האזרח ושל האדם הפשוט – אדם שנותן את הנפש על יצוא ישראלי, על חקלאות, על בריאות של גידול משפחה – היא כזאת שהוא מרגיש שמצד הגורמים שלנו אנחנו לא מספקים את הסחורה, זה לא טוב.
יעקב כץ: אתה יכול לצעוק לשמים אבל אני אומר לך שלמרות שזאת רק ועדה ואין לנו כוח סטטוטורי, ואנחנו לא יכולים לקחת את המקל מחר – אם היית ממנה אותי לראש ממשלה, זה היה יותר קל – אבל אתה תראה שבזכות הוועדה שפיגלר הולך לחזור בתשובה.
קריאה: אין לך יכולת לחתום על שום דבר, אבל יש לך יכולת לקצוב זמנים.
יעקב כץ: את זה אנחנו נעשה.
יעקב כץ: אני אמרתי שאנחנו לא נזוז מכאן עד שהדברים יזוזו.
יעקב כץ: אתה תעזור לי.
חיים חבלין: אני רוצה לומר לכם שאם עד היום אנשים אינטליגנטים כמו ניצן הורוביץ וכמו רבים אחרים לא הבינו מה קורה כאן, אני חושב שאנחנו – החל מחיים חדד, מאיר יפרח, אבו וילן וכל ראשי החקלאות שיושבים כאן – לא יודעים להסביר.
חיים חבלין: תסלחו לי אבל אני מתבייש בהסברה שלנו.
חיים חבלין: איך אנשים כאן לא מבינים מה קורה?
חיים חבלין: העסק כאן קורס, אלוהים אדירים.
חיים חבלין: אני רוצה לענות לשפיגלר.
חיים חבלין: אדון שפיגלר הנכבד, אני רוצה 50 אחוזים מעבר לשני הג'מבואים שמחר בבוקר ינחתו בערבה.
חיים חבלין: 50 אחוזים מהבעיות והמחסורים היו יכולים להיפתר על ידכם.
חיים חבלין: מה פתאום איזון תיקים?
חיים חבלין: מאיפה המצאתם את זה?
חיים חבלין: אז עוד שלושה חודשים תדע כמה יש ותיתן לי את התשובה בעוד שלוש שנים כמה יש?
חיים חבלין: אף אחד לא יודע באמת כמה יש ואף אחד לא ידע אחרי איזון תיקים כמה יש.
חיים חבלין: אתם ממציאים שיטות לא בשביל להכביד.
חיים חבלין: אני יודע מאיפה האג'נדה שלך.
חיים חבלין: האג'נדה שלך, יוסי ישי אמר.
חיים חבלין: האג'נדה שלך היא חברות כוח האדם.
חיים חבלין: אתה רוצה להילחם בחברות כוח האדם ואני אמרתי לך ואני אחזור ואני אומר לך: לא על הגב שלנו.
חיים חבלין: המלחמה שלך תתנהל בצורה חכמה אבל לא על הגב של החקלאים.
חיים חבלין: נושא של השיפור באיזוני התיקים.
חיים חבלין: נכון, קרה.
חיים חבלין: ישבנו אצל שר הפנים, הפכנו לו את השולחן, דפק שר הפנים על השולחן ואמר: מחר בבוקר לתגבר את זה, וזה אכן קרה, תודה רבה.
חיים חבלין: אבל הייתי צריך להגיע בכל מיני דרכים לשר הפנים.
חיים חבלין: תבינו, משרד הפנים – וכאן אני לא מסכים עם יוסי ישי – לא יוצא מעורו.
חיים חבלין: אף אחד כאן לא יוצא מעורו.
חיים חבלין: כדאי שתנחתו על הקרקע ותדעו.
חיים חבלין: משרד הפנים יוצא מעורו למצוא כל שיטה אפשרית לא להכניס עובדים.
טל שפירא: הוא אומר לך שהשמים סגורים.
טל שפירא: אתמול הייתי במשרד הפנים ואמרו לי שהשמים סגורים.
חיים חבלין: משרד הפנים יעשה ככל יכולתו לא להכניס עובדים ואני אתן דוגמה.
חיים חבלין: האמון אבד.
חיים חבלין: לחקלאים אין עובדים, נכון, כולם משאירים עכשיו מעבר ל-63 חודשים, ואתה יודע למה?
חיים חבלין: כי הם לא מקבלים במקום.
חיים חבלין: העברתם החלטה בממשלה, השר חתם, לא נכנסים עובדים והחקלאים עכשיו לא מוצאים עובדים.
חיים חבלין: משרד הפנים, כל מי שנמצא יום אחד מעבר ל-63 חודשים, לא מכניס לכאן.
חיים חבלין: היה והעובדת נכנסה להריון בחודש ה-35 שהיא כאן וטסה חזרה לחוץ לארץ, הוא לא מכניס אותה בחזרה.
חיים חבלין: אם חס וחלילה לעובד מת והוא יצא אחרי 35 חודשים, לא יכניסו אותו בחזרה.
חיים חבלין: משרד הפנים הוא פשוט משרד אטום, משרד רע.
חיים חבלין: יצא ברחן מהארץ, אתה לא תקבל במקום.
חיים חבלין: לך ותחפש במקומות אחרים.
חיים חבלין: יש עוד ועוד דוגמאות.
חיים חבלין: כל הזמן הם ממציאים.
חיים חבלין: הם מעולם לא מעדכנים אותנו אלא תמיד אנחנו יודעים את הדברים בדיעבד.
חיים חבלין: פשוט התעללות ואטימות.
יעקב כץ: אתה בקשר אתו?
חיים חבלין: כל הזמן אני בקשר אתו.
חיים חבלין: כבר הפכתי לו בטלפון עשרים פעם את המשרד.
יעקב כץ: התחושה שלך שהוא אטום?
חיים חבלין: לא.
חיים חבלין: שפיגלר לא.
יעקב כץ: תמיד כאשר באים לכאן אנשים אומרים לא זה, אבל מי כן?
חיים חבלין: לא שפיגלר.
חיים חבלין: שיהיה ברור, שפיגלר תמיד עונה לטלפון וחוזר אלי.
חיים חבלין: תמיד הוא רוצה שאני אשלח לו את כל הבעיות.