GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציפי חוטובלי: אני מברכת אותך על קיום הדיון הזה שהוא מאוד חשוב.
ציפי חוטובלי: אני מתנצלת שלא הייתי כאן
ציפי חוטובלי: במשך רוב הדיון וזאת כי נשלפתי להצבעה בוועדת הכספים.
אורית זוארץ: תודה לך.
אורית זוארץ: לסיכום הישיבה.
אורית זוארץ: ההודעה שאני רוצה שתצא מכאן היא קריאה לשר להקמת כוח משימה ללוחמה בסחר בבני אדם בתוך יחידת עוז או להרחיב את הסמכויות של עובדי משרד הפנים ולהגדיר בצורה מאוד מאוד ברורה מה הסמכויות שלהם.
אורית זוארץ: להעביר את כל הסמכויות שהם אמורים לקבל מהמשרדים השונים כי באמת המטרה הייתה לאגם משאבים ולעבוד בצורה ממוקדת עם נהלים ועם תוכניות עבודה מאוד ברורות.
אורית זוארץ: ברור לכולנו שיש תהליך של שינויים, הטמעה והכשרה, אבל עדיין אנחנו צריכים לשים את הנושא הזה לנגד עינינו.
אורית זוארץ: זאת גם פנייה שנוציא בצורה מסודרת לשר.
אורית זוארץ: נושא נוסף שחשוב מאוד לבחון הוא התאמה או השוואה של האשרות שניתנות לעובדים זרים או קורבנות סחר למטרות עבודה וקורבנות סחר למטרות זנות - להעלות את התוקף לחמש שנים ולא רק לשנת שיקום ואחר כך כל מקרה ייבחן לגופו של עניין.
אורית זוארץ: יש לנו כאן אחריות כלפי הקורבנות וכמו במקרה שעלה כאן היום, אנחנו לא יכולים לגלגל את זה בחזרה אל מדינת המוצא שלה, בעיקר כאשר מדובר במקרים הומניטריים כל כך קשים.
אורית זוארץ: גם קורבנות סחר למטרות עבודה נפגעים מאוד קשה, אבל נשים שנפגעות כתוצאה מעיסוק בזנות, אנחנו יודעים שההשלכות ותופעות הלוואי הן לא השלכות ותופעות לוואי שאפשר לפתור בשנה.
אורית זוארץ: גם במקרה הזה חשוב מאוד לקחת אחריות.
אורית זוארץ: כמובן אנחנו שומרים לעצמנו את הזכות לפנות למשרד מבקר המדינה כדי שיבדוק את ההתנהלות של הרשות בשנה האחרונה, יבדוק מה נעשה, מה לא נעשה, איזה מסקנות ואיזה ממצאים הוא ימצא ואיזה המלצות הוא ימליץ לנו ולכם לטיפול, לפעילות ולשיפור המצב הקיים.
אורית זוארץ: אני מודה לכל החברים שנכחו בדיון ונועלת אותו.
יעקב כץ: אנחנו דנים במצוקת החקלאים בערבה, על רקע המחסור בעובדים זרים.
יעקב כץ: אני לא רואה כאן את יוסי אדלשטיין ממשרד הפנים.
שי חרמש: לא טוב.
שי חרמש: הוא איש המפתח לכל העניין.
בת-שבע פנחסוב: יוסי אדשלטיין לא אמור להגיע אלא הגיע לכאן מאיר שפיגלר.
שי חרמש: אני מאוד אוהב את מאיר, אבל המפתח הוא בידי יוסי.
שי חרמש: אפשר לדבר כמה שרוצים, אבל הנושא לא יזוז.
יעקב כץ: בוקר טוב ותודה שהגעתם כולכם.
יעקב כץ: הנושא של עובדים זרים בכלל ונושא החקלאות, כפי שהתברר בימים האחרונים, בפרט הוא נושא טעון מאוד גם בהתייחסות העצמית לנושא החקלאות וגם בנושא של היחס בין החקלאות לבין נושאים אחרים כאשר אנחנו מתמודדים עם הנושא שנקרא עובדים זרים.
יעקב כץ: כאמור, היום הדיון הוא בנושא הערבה, אבל אני אתן אפשרות להרחיב גם בנושא החקלאות בכלל.
קריאה: יש לנו את אותה בעיה בכל הארץ.
יעקב כץ: אמרתי שאפשר להתייחס.
יעקב כץ: אני אומר במפורש שמי שיפריע, אני אוציא אותו החוצה.
יעקב כץ: אם זה מתחיל כך, אני אוציא החוצה.
יעקב כץ: יש לי פה סדרנים ואני אוציא החוצה.
יעקב כץ: אני רוצה שהישיבה תתנהל כיוון שאני בנושא הזה מהצד של החקלאות.
שי חרמש: המשטרה לא עצרה אותם.
שי חרמש: אתה רוצה לעצור אותם?
יעקב כץ: אני מבקש לסיים את דבריי ואני מבקש לא להפריע.
יעקב כץ: רק מי שאני מבקש שידבר, הוא ידבר כאשר כמובן חברי הכנסת קודמים לכולם והם יוכלו להתייחס.
יעקב כץ: אנחנו ננהל את הדיון בצורה מסודרת והוועדה גם תגיע להחלטות חיוביות מבחינתי, כפי שאני מאמין שצריך להגיע אליהן.
יעקב כץ: אני ערכתי סיור עם ראש אגרסקו, שלמה תירוש, ועם מר חדד.
יעקב כץ: הסיור העשיר את ידיעותיי בנושא החקלאות, אם כי באופן עקרוני יש לי אהבה גדולה לארץ ישראל ואהבה גדולה לחקלאים, לקיבוצניקים ולמתיישבים בכלל.
קריאה: מה עם המושבניקים?
יעקב כץ: גם למושבניקים.
יעקב כץ: יש לי אהבה מיוחדת וגדולה לקיבוצניקים, למושבניקים, זה עוד מימי הסיירת כאשר רציתי להיות חייל, מפקד ופקוד, יש לי אהבה גולה לארץ ישראל והסיור רק חידד אצלי את הנושא.
יעקב כץ: החקלאות היא היי-טק ישראלי, היצוא הישראלי שבנוי על החקלאות כאשר מדובר בחקלאות כשלעצמה, הטיפול בארץ ישראל, בארץ הקודש בכלל, בצד של נטיעה, גידולים וכולי, וגם מצד התועלת למדינת ישראל והציבור שעוסק בזה, ציבור שהוא מהציבורים היותר טובים של מדינת ישראל.
יעקב כץ: מדינת ישראל גם בנושא של העובדים הזרים, גם אם היא לקחה על עצמה מגמה ומטרה להגביר עבודה עברית – וזו מגמה שאני חושב שכל חברי הכנסת היו רוצים בה כי היינו רוצים שתהיה יותר עבודה עברית, כולנו היינו רוצים שיהיו כאן
יעקב כץ: כמה שפחות עובדים זרים וכמה שיותר אחינו בני ישראל ילמדו את מקצוע החקלאות - כאשר מתייחסים לנושא של החקלאות באופן פרטני צריך לראות מצד אחד את התוצאה של העבודה של העובדים הזרים שהיא מכרעת לגבי הבאת מיליארדים רבים שמגיעים למדינת ישראל.
יעקב כץ: שנית, העובדים הזרים, כמעט רוב רובם של העובדים הזרים שמגיעים לתחום החקלאות, הם תאילנדים ש-97 אחוזים מהם מטופלים אחוזים בצורה הולמת ויפה על ידי המושבניקים והקיבוצניקים ומדינת ישראל קום כל הייתה צריכה לעמוד בהסכם שלה עם ארגון החקלאים, גם אם היא לקחה על עצמה שעד שנת 2015 מספר העובדים הזרים ירד למספר של 19 אלף.
יעקב כץ: יש הרבה תאילנדים שחוזרים לתאילנד ובגלל מדיניות השמים הסגורים, אנחנו לא מצליחים לקלוט מחדש מספר נצרך לעבודת החקלאות.
יעקב כץ: אני מקווה, ואמרתי זאת כבר בישיבות הראשונות, שבמדינת ישראל נעבוד גם על הציבור החרדי וגם על הציבור הישראלי בכללותו כדי שיחזור לעבוד בחקלאות, אבל הדבר הזה ייקח קצת זמן.
יעקב כץ: העובדים הזרים, העובדים הפחות בעייתיים, העובדים הפחות פרובלמטיים, העובדים שמגיעים לפרקי זמן קצובים וחוזרים לארץ מולדתם, אלה הם התאילנדים.
יעקב כץ: ניסינו עם ה-IOM ביחד עם משרד החוץ, בישיבות שאני הייתי ואפילו בשיחות ועידה עם השרים הנוגעים בדבר – התאילנדי ואחרים - לקדם את הדברים אבל הדברים משום מה בתחום הזה לא מתקדמים.
יעקב כץ: אני רוצה לומר לכם שבסופו של הדיון אני רוצה לקרוא לממשלת ישראל.
יעקב כץ: אני אמרתי גם לגלעד שהוא ממרכז המחקר והמידע והוא נוגע יותר בפרטים שהדיון בנושא של החקלאים צריך לבוא מהכלל אל הפרטים ולא מהפרטים אל הכלל.
יעקב כץ: אם אני הייתי ראש ממשלה – ותתפללו, אולי אני אהיה יום אחד – אני הייתי דן בדברים האלה ואומר שיש כאן חקלאים, יש כאן יצוא בגובה של מיליארדי שקלים, יש כאן ציבור מצוין ואנחנו זוכרים שהיה פעם שר חקלאות שטיפל בנושא של החקלאות, או שר פנים, וכתוצאה מכך היו גם חקלאים שהתאבדו כי ראו שדות של פלפלים ושדות של עגבניות הולכים ונמקים.
יעקב כץ: הרגישות כאן צריכה להיות גדולה והאהבה צריכה להיות גדולה, וגם הערכה להכנסה הישראלית.
יעקב כץ: היחס אל העובדים הזרים, ההתייחסות צריכה להיות גם מוסרית, איך אנחנו מתייחסים לדברים אחרים ואיך אנחנו מתייחסים לתחום הזה, הדבר הזה הוא טעון.
יעקב כץ: אני אומר לכם שאני כיושב-ראש ועדה אעשה את כל המאמצים בנושא של החקלאות, כל עוד לא הצלחנו לחנך את בית ישראל לעבודה עברית ולחזור לעבודה ב-60 מעלות בחממות או דברים ומים, ואנחנו אכן נעשה את כל המאמצים.
יעקב כץ: אני בא מתוך מגמה חיובית ולכן אני מבקש שהטונים כאן יהיו נעימים, טובים וענייניים ולא התקפיים ולא ברצון לרסק אלא ברצון לראות איך הוועדה מקדמת את הדברים ולא חס וחלילה הולכת אחורה.
שי חרמש: אני חושב שפתיח יותר טוב מהפתיח של היושב-ראש אי אפשר לקבל בוועדה הזאת.
שי חרמש: אני רוצה לתת כאן כמה נתוני פתיחה כדי להבין איפה אנחנו עומדים.
שי חרמש: בחודש מאי האחרון נחתם ההסכם בין חקלאי ישראל לבין משרד החקלאות, לבין הממשלה.
שי חרמש: מטעם חקלאי ישראל חתם אבו וילן, חבר הכנסת לשעבר שהוא מנכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.
יעקב כץ: אחר כך אני אבקש מאבשלום וילן שייתן הסבר קצר על ההסכם.
שי חרמש: בהסכם הזה היה משום ויתור של החקלאים על חלק ממכסות העובדים הזרים שהיו בשדותיהם ובחממותיהם בעת האחרונה אבל ההסכם הזה מטבעו מחייב את שני הצדדים.
שי חרמש: החקלאים קיבלו על עצמם מגבלות מאוד מאוד קשות.
יעקב כץ: אני מבקש שנציג משרד הפנים ישב ליד השולחן כי הוא זה שצריך להתייחס לנושא.
שי חרמש: אנחנו עומדים במציאות לפיה בחודש מאי נחתם הסכם ובו החקלאים עשו ויתור גדול במשמעות של היקף העסקת העובדים הזרים בגרף יורד של חמש שנים וזה מביא אותנו למציאות בה נאלץ להצטמצם בחקלאות להיקף של כ-18 אלף עובדים זרים בטווח של חמש שנים מהיום.
שי חרמש: היו אמורים להיות 26 אלף והיום יש פחות מ-20 אלף.
יעקב כץ: יש מי שאומר 22 אלף.
יעקב כץ: יש מישהו שיודע מספרים מדויקים?
שי חרמש: מאיר שפיגלר הוא האדם היחיד שיודע מספרים מדויקים.
יהודה בן-עזרא: היום יש 23,937 עובדים זרים.
שי חרמש: 24 אלף עובדים זרים.
שי חרמש: צריך לומר שתנאי העסקה של העובדים הזרים בחקלאות הם התניה של ארבע שנים ו-11 חודשים, תהליך מובנה שבו העובד הזר מסיים את עבודתו ושב הביתה.
שי חרמש: מי שמחלק חמש שנים על פני היקף העובדים הזרים מבין שמדי שנה יש תחלופה של למעלה מ-5,000 עובדים זרים.
שי חרמש: אם המדינה לא מחליפה 5,000 עובדים זרים, המשמעות הוא שהגרף יורד וזאת המציאות שפחות או יותר נמצאים בה כרגע.
שי חרמש: יהודה מסר נתון של 24 אלף עובדים זרים.
קריאה: המספר הזה כולל את העובדים שעובדים בתיירות או רק בחקלאות?
יעקב כץ: מדובר על חקלאים מתאילנד?
יעקב כץ: כאשר אתה מדבר על 24 אלף עובדים, איפה הם מועסקים?
יהודה בן-עזרא: אני מדבר על חקלאות.
קריאה: אתה מדבר על חקלאות בלבד?
שי חרמש: הנתון הזה של 24 אלף עובדים, כאשר אנחנו מדברים על נובמבר, הוא כבר בחסר של 2,500 עובדים כאשר הממשלה לא קיימה את התחייבותה.
יהודה בן-עזרא: זה עדיין בלי התוכנית של איזון תיקים.
שי חרמש: אני מגיע לזה.
שי חרמש: לא העליתי על דעתי לפני ארבע שנים שאני אגיע לכנסת ואהפוך למומחה באיזוני תיקים.
יהודה בן-עזרא: גם אני לא.
שי חרמש: בכל היבט שהוא, אנחנו נמצאים בסוף שנה, בחודש נובמבר, בחודש ה-11, ואנחנו נעמוד היום על הגרף שסוכם, על ה-26 אלף.
שי חרמש: גם על פי דבריו של מפקד יחידת עוז עומדים ב-2,500 עובדים.
505: אנחנו בשנת 2009.
505: בשנת 2009 המספר הוא 27,500 ועל המספר הזה היינו צריכים לעמוד בחודש יולי.
505: אחר כך אני אסביר מה קורה.
שי חרמש: בכל היבט שהוא מדובר כרגע על מספר של אלפי עובדים זרים שאיננו וזאת הפרה מוחלטת של הסכם הממשלה.
ניצן הורוביץ: החלטת הממשלה הייתה להגדיל את המספר?
שי חרמש: להוריד מ-28,500 ל-27,500.
שי חרמש: ב-2008 היינו ב-28,500, כולל 1,500 עובדי יצור.
שי חרמש: מנכ"ל החקלאות יוסי ישי בוודאי יעדכן.
שי חרמש: בכל היבט שהוא, על זה תמיד אומרים ש-6 אחוזי אבטלה זה מעט אבל המובטל הוא מאה אחוזים מובטל.
שי חרמש: חקלאי שחסר לי שני עובדים שהוא צריך לקבל אותם, באמת לא מעניין אותו שחסרים בארץ 3,000 עובדים זרים כי אצלו אין את השניים שצריכים לעבוד בחממה, אצלו זה 100 אחוזים מחסור.
שי חרמש: אנחנו עוברים היום בין המשקים ותבינו שחקלאות איננה ענף כמו תעשייה או כמו ענף אחר שאם לא מייצרים כרגע יצור כזה או אחר בפס היצור, אפשר לסגור את זה בעוד חודש או חודשיים.
שי חרמש: חקלאות היא עונתית.
שי חרמש: במידה שעובדים זרים לא נמצאים בעונה הנדרשת כרגע בערבה – המוטו שדחף את העניין היה פרשת הערבה – לא יעזור שום דבר.
שי חרמש: אם יחידת העובדים הזרים במשרד הפנים תדאג בעוד חודשיים, כאשר היא תסיים את איזון התיקים, להביא 3,000 אנשים, על זה כבר נאמר במקומותינו שאלה הם אתרוגים אחרי סוכות.
יעקב כץ: מי אחראי על איזון התיקים?
שי חרמש: איזון התיקים הוא באחריות משרד הפנים ואני אתן רק נתון אחד.
שי חרמש: לפני שבועיים התקיים כנס של התאחדות חקלאי ישראל בכפר המכבייה.
שי חרמש: היינו שם וגם מאיר שפיגלה השתתף.
שי חרמש: הנתונים הרשמיים שניתנו לפני שבועיים הם הנתונים הבאים: מכלל 5,400 תיקים שיש לאזן, ביום שישי לפני שבועיים אוזנו 1,300.
יהודה בן-עזרא: המספר היום הוא 1,950.
שי חרמש: הישג אדיר.
שי חרמש: אני חושב שעל זה לבד מגיע צל"ש הרמטכ"ל.
שי חרמש: במשך שבועיים הביאו עוד 600 תיקים.
שי חרמש: ברכה לעם ישראל.
שי חרמש: עד יום שישי לפני שבועיים נשלחו 120 הברקות.
שי חרמש: החקלאים יודעים מה זה אבל אומר לפרוטוקול שהברקות זה אותו כרטיס טיסה: בוא ותגיע לכאן.
שי חרמש: 120 הברקות.
שי חרמש: זאת אומרת, מ-1,300 תיקים, 120 הברקות ומהם צריכה לבוא הישועה.
שי חרמש: הטיפול הוא איטי.
יעקב כץ: אלה עובדים שהגיעו מחוץ לארץ במיוחד?
שי חרמש: עוד לא הגיעו.
שי חרמש: קראו להם לבוא.
שי חרמש: הם עוד לא באו.
יעקב כץ: מדובר בתאילנדים?
שי חרמש: מדובר בתאילנדים.
שי חרמש: הנתח העיקרי הוא התאילנדים.
יעקב כץ: מתוך ה-24 אלף, כמה תאילנדים?
שי חרמש: כמעט כולם.
יהודה בן-עזרא: ה-24 אלף, זה בהסתייגות אם באמת כולם נרשמו.
יהודה בן-עזרא: יכול להיות שיש גם כאלה שלא נרשמו.
יעקב כץ: כמה מה-24 אלף הם תאילנדים?
יהודה בן-עזרא: אם תרצה, אפשר לחתוך את זה.
יהודה בן-עזרא: רובם.
יעקב כץ: איזון התיקים שנעשה עכשיו, מדובר על תאילנדים.
יהודה בן-עזרא: לא, מדובר על חקלאים.
שי חרמש: מדובר על חקלאים אבל בעיקרו אלה הם תאילנדים.
שי חרמש: אומר לכם איפה עומד איזון התיקים והיכן נמצא הוויכוח ואני מתייחס להחלטת ממשלת ישראל, שהיא מוזרה מכל היבט שהוא.
יעקב כץ: איזו החלטה?
יעקב כץ: ההחלטה שנחתמה?
שי חרמש: החלטה מיוני.
505: כבוד היושב-ראש, לאחר שהממשלה לא עמדה בהסכם שהיא חתמה אתנו ב-12 במאי, ב-20 בספטמבר חתמו חמישה משרדי ממשלה ביניהם על אופן קיום ההסכם והם ביקשו את חתימת התאחדות חקלאי ישראל אבל אנחנו סירבנו לחתום משום שאמרנו שהם באים לא בידיים נקיות, שהם ידעו את כל החלטות הממשלה הקודמות ב-12 במאי והיה צריך לקחת אותן בחשבון, כך שהם לא יכולים עכשיו להתחיל לסרס.
יעקב כץ: כאשר אתה מדבר על ספטמבר, זאת ממשלת קדימה.
שי חרמש: עכשיו.
שי חרמש: הכל עוסק בקיץ האחרון.
505: במסגרת חוק ההסדרים הנושא עבר בקריאה שנייה ושלישית.
505: הם באו ובספט
505: מבר נתנו פרשנות מחודשת להחלטה לאור החלטות ממשלה קודמות בנושא ויצרו מישמש שעליו מדבר שי חרמש שעל פיו, אם עובדים על פי המישמש הזה, בחודש פברואר 2010 אולי יגיע עובד.
שי חרמש: למשרד הפנים יש אורכה עד ה-28 בפברואר להתדיין ולטפל באיזון תיקים.
שי חרמש: ישב כאן יוסי בישיבה הקודמת שהתקיימה בשבוע שעבר בנושא סיני ושאלתי אותו האם הוא מעלה על דעתו שאנחנו צריכים לחכות שכל ה-5,400 תיקים יאוזנו ואז נראה מי עובר למה ומה עובר לאן והחגיגה הזאת, הסאגה הזאת, תסתיים ואז נשחרר את השמים ונפתח את המטוסים.
שי חרמש: אמר לי יוסי ישי: לא נכון, העסק עומד להסתיים.
שי חרמש: בא חקלאי פרטי, עומד עם תיק, בתיק איזון מגיע לו עובד, הוא מקבל הברקה של עובד.
שי חרמש: אני מודיע לכם – וטוב שמאיר שפיגלר הגיעה – שלא היו דברים מעולם ואני לא רוצה לפגוע בפקידי מדינה נבחרים, הגונים וישרים, ויוסי הוא אדם הגון על פי כל קנה מידה.
שי חרמש: ביום שישי לפני שבועיים, בכפר המכבייה, מסר מר שפיגלר את הנתונים הבאים: 5,400 תיקים צריכים לעמוד לאיזון, 1,300 אוזנו ו-120 הברקות יצאו לתאילנד.
שי חרמש: אלה היו הנתונים.
505: יש כבר 2,000 תיקים מאוזנים ו-1,200 הברקות.
שי חרמש: חכה.
שי חרמש: אלה הנתונים שמסר מר שפיגלר.
שי חרמש: נמצא כרגע חקלאי שצריך לחכות עוד שבוע, שבועיים, שלושה שבועות, חודש, חודשיים, כל אחד בקצב שלו והבאת העובדים כבר לא תהיה רלוונטית כי העונה כבר מסתיימת.
שי חרמש: מכאן צריכה לצאת הבנה.
שי חרמש: אני עשיתי סיבוב דרך מזכיר הממשלה, שר החקלאות ושר הפנים וכל אחד, כמו במשחק כדורגל בו יש את המשולשים, שולח אותי לשני.
שי חרמש: שר החקלאות אומר לי ללכת לשר הפנים ושאומר לשר הפנים שהוא יוסיף 20 פקידים כי הבעיה היא אצלו, ואם הוא יביא 20 פקידים ובא לציון גואל.
שי חרמש: אגב, אני מוכן למצוא כרגע כ-10 חברי כנסת שמוכנים לעזוב את עבודתם במשכן וללכת למשרד הפנים – וזה לא רחוק מכאן – ולעבוד שם באיזון התיקים.
שי חרמש: אני הראשון שאעשה את זה ויש כמה חברים נוספים בלובי החקלאי שמוכנים להתנדב לכך וללא תשלום נוסף.
שי חרמש: נראה אם תקבלו את הצעה.
שי חרמש: אם כן, שר החקלאות אומר ללכת לשר הפנים.
יעקב כץ: אגב, שר החקלאות הוא מושבניק.
שי חרמש: אני לא עוסק במקום מגוריו אלא בתפקידו.
יעקב כץ: הוא משלכם?
יעקב כץ: הוא דואג לכם?
שי חרמש: אני לא יודע מה זה משלנו.
שי חרמש: משלנו זה שיהודה ידווח בעוד ארבעה ימים.
קריאה: שר החקלאות הכי טוב שהיה למדינת ישראל.
שי חרמש: רבותיי, אני לא עוסק בפוליטיקה.
שי חרמש: הוא לא מהמפלגה שלי.
שי חרמש: אני אומר רק דבר אחד והוא ששר החקלאות ושר הפנים, הכל יהיה בסדר ברגע שיהודה יבוא לכאן בעוד שבוע וידווח שיש 27,500 אנשים בשטחים וזה דבר שכרגע לא קיים.
יעקב כץ: בשטחים, איפה?
יעקב כץ: לא ביהודה ושומרון.
שי חרמש: חס וחלילה.
שי חרמש: קו ירוק הוא קו אדום.
יעקב כץ: אני רוצה לשאול דווקא אותך ואת אבו וילן.
יעקב כץ: אני רוצה להגיע תוך חודש ל-27,500 עובדים.
קריאה: להגדיל.
יעקב כץ: כן, אני רוצה להגדיל.
שי חרמש: לא, לא להגדיל.
יעקב כץ: אני רוצה להגיע למכסה.
יעקב כץ: אני הקדמתי.
יעקב כץ: אני עכשיו ראש הממשלה ויושב-ראש הוועדה ואני רוצה להגיע ל-27,500 עובדים כפי שנקבע בחוק כדי שהחקלאות לא תקרוס, לא בערבה, לא בגליל ולא בנגב.
יעקב כץ: האם הדבר הזה ניתן?
שי חרמש: צריך לעשות דבר אחד.
שי חרמש: לקחת כרגע את כל יתרת מה שבין ה-5,400 לבין מה שהשלימו, 1,900, לקחת את כל התיקים האלה, להפעיל כרגע מערכת מיידית שתפעל בשבוע הקרוב, לשבת עם החקלאים, לפרוס את הפקידים ברחבי הארץ.
יעקב כץ: האם מדובר בעובדים שבאים מתוככי הארץ, מתוך כלל העובדים הזרים?
שי חרמש: רובם הגדול צריכים לבוא מחוץ לארץ.
יעקב כץ: אם הם צריכים לבוא מחוץ לארץ, האם בחוץ לארץ יש את המספר הזה ואנשים מוכנים להגיע?
שי חרמש: יש יותר.
יעקב כץ: הם מסוגלים להתארגן תוך חודש-חודש וחצי?
שי חרמש: אפילו פחות.
שי חרמש: אין שום בעיה.
שי חרמש: הבעיה היא לא בתאילנד.
שי חרמש: אנחנו צריכים לדאוג לדבר אחד, שתהיה כאן אמירה למשרד הפנים – ונמצא כאן מאיר שפיגלר ואם יש מי שעושה כל מאמץ שזה יקרה, זה האיש הזה אבל הוא לבד לא יכול לסחוב את החבילה הזאת על הגב - כאשר משרד הפנים צריך לתת לנו התחייבות.
יעקב כץ: מר שפיגלר מייצג את השר.
שי חרמש: הוא מייצג את השר ואני מקווה שזאת גם המדיניות של המשרד.
שי חרמש: צריך לדאוג שבאופן מיידי איזון התיקים יסתיים תוך פרק זמן קצוב ביותר או מיידי.
שי חרמש: זה התנאי היום להבאה.
שי חרמש: צריך לדאוג היום להוציא את ההברקות לשם כי גם ההתארגנות שם לוקחת את השבוע-שבועיים-שלושה, ולדאוג לכך שמצבת העובדים - שאנחנו חתמנו עליה ביולי וקיבלה פרשנות עקומה בספטמבר – תהיה בשטח.
שי חרמש: אם היא לא תהיה בשטח, כל הדיונים שיימשכו בדצמבר וינואר לא רלוונטיים.
דניאל אברהם: משרד הפנים מאשר רק 40 אחוזים מהעובדים.
יעקב כץ: אני מבקש מחבר הכנסת ניצן הורוביץ לומר את דבריו.
505: יש פה בעיה עם מיקוד הדיון.
ניצן הורוביץ: אכן יש בעיה של מיקוד הדיון.
יעקב כץ: חברי הכנסת קודמים.
ניצן הורוביץ: כל שבוע כבוד היושב-ראש זועק לציבור הרחב איך המדינה מוצפת בעובדים זרים.
ניצן הורוביץ: לא אני.
ניצן הורוביץ: אני נאבק נגד הגירוש של הילדים בימים אלה, וזה מאבק ציבורי קשה ביותר אבל כבוד היושב-ראש, שר הפנים וחברי הוועדה לא רוצים כאן מהגרים, לא רוצים זרים, ולכבוד היושב-ראש יש גם נימוקים דתיים, קורא לזה עבודה זרה, מציפים כאן באפריקאים, אילת מלאה, ערד מלאה וכל המדינה סובלת ואף אחד לא רוצה כאן הגירה, ואני יכול להבין מאיפה זה בא.
ניצן הורוביץ: מצד שני, אתם צריכים להבין כאן את התמונה הכללית.
ניצן הורוביץ: למה אתם חושבים שיש את הקשיים האלה?
ניצן הורוביץ: סתם?
ניצן הורוביץ: מדי שבוע מופיעה כאן קבוצה אחרת מאוד מכובדת, עם זכויות – הפעם זה אתם, לפני שבוע היו כאן נכי צה"ל, לפני שבועיים היו אלה קשישים, לפני כמה שבועות היו קבלנים – וכל אחד רוצה את העובדים הזרים.
ניצן הורוביץ: כל אחד רוצה הגדלת מכסות וכל אחד רוצה שיביאו רק עוד ועוד כי עובדים ישראלים לא מוכנים.
ניצן הורוביץ: אני מכיר את כל הנימוקים וכולם יפים וטובים.
ניצן הורוביץ: עובדים ישראלים לא רוצים, עובדים ישראלים לא באים, אלה עבודות קשות מדיי, ישראלים לא רוצים לעבוד בסיעוד, ישראלים לא רוצים לעבוד בחקלאות, ישראלים לא רוצים לעבוד בבניין, ישראלים לא רוצים לעבוד בכבישים ולכן אנחנו צריכים זרים.
ניצן הורוביץ: באותה נשימה, באותה ועדה, אותם אנשים לא רוצים כאן את המהגרים ומבקשים שיעיפו אותם, שיעיפו את הילדים שלהם, אנחנו לא רוצים, הם משנים את האיזון הדמוגרפי במדינה, אנחנו מוצפים, 350 אלף, הגבול פרוץ, אוי ואבוי.
קריאה: אל תקשור אותם אל התאילנדים.
ניצן הורוביץ: כל אחד עם חלקת האלוהים הקטנה שלו.
ניצן הורוביץ: באמת, אני מכבד כל אחד.
ניצן הורוביץ: באים הסיעודיים ונכי צה"ל ומבקשים שלא נקשור לפיליפינים כי רק פיליפינים עובדים בסיעוד.
ניצן הורוביץ: באים החקלאים ואומרים רק תאילנדים נמצאים במשקים והם לא בורחים, הם צמודים והכל בסדר.
ניצן הורוביץ: כל אחד כאן מגיע מדי שבוע עם דרישות מאוד חזקות ואני מבין מאיפה זה בא.
ניצן הורוביץ: ענף החקלאות הוא ענף חשוב, אני בהחלט מכבד את זה, כל ענף הוא חשוב, הבניין גם הוא חשוב, הסיעוד גם הוא חשוב, בתי החולים גם הם חשובים, טיפול בקשישים גם הוא חשוב, וכל אחד רק רוצה עוד עובדים ועוד עובדים.
ניצן הורוביץ: באותה נשימה – ואתה אדוני היושב-ראש, אתה חלק מזה – אתה אומר בצורה הכי חדה וברורה נגד הצפת המדינה בעובדים זרים.
ניצן הורוביץ: אתה עושה את זה בלי סוף.
ניצן הורוביץ: צריך שיהיה כאן איזה הגיון.
ניצן הורוביץ: צריך שיהיה הגיון.
ניצן הורוביץ: המדינה צריכה להחליט.
ניצן הורוביץ: אי אפשר להחזיק את המקל משני הצדדים.
ניצן הורוביץ: אתה מכניס הגירה ולא מעניין אותי איך יקראו לזה, אם יקראו לזה עובדים זרים, מסתננים, אורחים, או מהגרים.
יעקב כץ: אני מבקש שתאמר מה אתה מציע.
ניצן הורוביץ: אני לא חלילה נגד החקלאים, אני לא נגד הקשישים, אני לא נגד נכי צה"ל, אני לא נגד הקבלנים, אני לא נגד בעלי המסעדות האתניות, אני לא נגד כל קבוצה וקבוצה מכובדת, אזרחים ישראלים טובים שרוצים להתקיים מהענף שלהם.
ניצן הורוביץ: אני בהחלט מבין את זה.
ניצן הורוביץ: מצד שני, באים לכאן ואומרים שיש לנו במדינה בעיה נוראית של עובדים זרים.
ניצן הורוביץ: אתה אומר לי שהתאילנדים לא קשורים או המהגרים לא קשורים, או המסתננים לא קשורים.
ניצן הורוביץ: תבין, אני לא נגדך אבל צריך לפעמים לראות את התמונה היותר רחבה.
יעקב כץ: אני מבקש שתסיים את דבריך כי יש עוד אנשים שרוצים להתייחס.
ניצן הורוביץ: אי אפשר לקיים את הדיון הזה מתוך בועה.
ניצן הורוביץ: משעה 10:30 עד 11:30 אנחנו עם החקלאים ובשעה 11:30 עם הסיעודיים ואחר כך עם הפיליפינים.
יעקב כץ: אם היית שומע את ההקדמה האינטליגנטית שלי, היית מבין.
יעקב כץ: אני נותן לך לומר את דבריך אבל אני מבקש לסיים כי יש עוד אנשים.
ניצן הורוביץ: אני גם שומע אותך לא היום אלא אני שומע אותך מדי שבוע.
ניצן הורוביץ: האנשים האלה לא שומעים אותך מדי שבוע והם לא יודעים מה אתה אומר על העובדים הזרים במדינת ישראל.
יעקב כץ: הם כולם שומעים.
קריאה: מהגרים.
ניצן הורוביץ: כן, מהגרים.
ניצן הורוביץ: אצלכם אלה עובדים זרים, אצלנו אלה הם מהגרים ואצלם הם מסתננים.
קריאה: אצלנו אלה הם תאילנדים.
ניצן הורוביץ: משפט סיום.
ניצן הורוביץ: הבעיה הזאת היא לא רק בעיה ישראלית.
ניצן הורוביץ: בכל העולם יש בעיה של עובדים זרים והגירה.
ניצן הורוביץ: בעיות מאוד גדולות.
ניצן הורוביץ: אני אומר לכם - ותאמינו לי, זה לא מכוון נגדכם אלא אני מנסה כאן להסתכל על הדבר מנקודת מבט לאומית ממלכתית – שברגע שמכניסים הגירה למדינה ולא משנה איך תקראו לזה, עובדים זרים, עובדים אורחים, עובדים ארעיים, שוהים זמניים, לא משנה איך תקראו לזה, מאוד קשה להוציא הגירה אחר כך מהמדינה.
ניצן הורוביץ: לכן נוצרה בישראל בעיה שיש לנו היום 350 אלף עובדים זרים.
ניצן הורוביץ: אתם באים מנקודת המבט שלכם שאני מאוד מכבד אותה.
יעקב כץ: אני מבקש ממך לסיים את דבריך.
יעקב כץ: חברים, מי שיפריע, אני אוציא אותו החוצה.
יעקב כץ: אני אומר לכם שאני אוציא החוצה מהוועדה אם לא ייתנו לחברי הכנסת לדבר באופן חופשי.
יעקב כץ: אנחנו לא בדיון של המושב או של הקיבוץ או של החבר'ה אלא כאן כאשר אדם מדבר, נותנים לו לסיים את דבריו.
ניצן הורוביץ: אני מסיים את דבריי.
יעקב כץ: אתה מסיים את דבריך עכשיו.
ניצן הורוביץ: אני אומר את הדברים ואתם יודעים באיזה מאבק ציבורי אני נמצא עכשיו.
ניצן הורוביץ: אני נמצא במאבק נגד גירוש ילדי הזרים, ילדים שנולדו כאן בישראל.
ניצן הורוביץ: אני נגד גירושם.
ניצן הורוביץ: אני לא שר הפנים שאומר שהם מביאים מחלות וצריך להעיף אותם מכאן.
ניצן הורוביץ: אני נגד.
ניצן הורוביץ: אני כאילו באותו צד שלכם אבל צריך לראות את הדברים קצת מנקודת מבט יותר רחבה.
יעקב כץ: אני מבקש לפני שחברי הכנסת יביעו את דעתם לשמוע את אבו וילן שייתן סקירה גם על הנושא של החקלאים.
505: אני רוצה לומר על מה הדיון.
505: התאחדות חקלאי ישראל חתמה על הסכם ב-12 במאי עם ממשלת ישראל בשיתוף פעולה מלא עם משרד החקלאות לגבי הפתרון ארוך הטווח של נושא החקלאות הישראלי.
505: העיקרון היה הסכמה על כך שתוך חמש וחצי שנים אנחנו יורדים מהמספר שהיה ב-2008 - 28,500 – לשנת 2009 עם 27,500, לשנת 2010 עם 26 אלף, וכך ממשיכים עד 19 אלף.
יעקב כץ: אגב, איך תצליחו בשנת 2015 לעבוד עם 19 אלף כאשר היום אתם זקוקים ל-27 אלחף?
505: אני כבר אומר.
505: במקביל הממשלה התחייבה להשקיע 350 מיליון שקלים מכספי מדינה – עם סכום כפול מזה שיצטרכו להשקיע החקלאים – בהכנסת טכנולוגיות מתקדמות במיכון חדשני, דבר שיאפשר במקומות בהם יש פריצת דרך להחליף עבודה בהון ובצורה כזאת לייעל את המערכות.
505: הראייה ארוכת הטווח אומרת שלאורך זמן לא נוכל להשתית חקלאות על עבודה זולה בכמויות המוניות משום שהתחרות בעולם ובמקומות אחרים תפגע בנו, וזה ברור.
505: לכן הסכמנו.
505: אבל נאמר גם – שיהיה ברור לפרוטוקול – שכל שנה תהיה בדיקה לגבי כמה טכנולוגיות, כמה ניתן להחליף, מה יש ונעשה את זה בצורה מושכלת כדי לא לפגוע ולכרות את הענף עליו אנחנו יושבים.
505: משרד החקלאות הוביל שורה של מהלכים של בדיקה והתחלנו לזוז, אבל אז הסתבר דבר אחד, כפי שקורה במקומותינו, ועל זה רבותיי הדיון ולא על שום דבר אחר.
505: הממשלה אמרה ב-12 במאי שפותחים את השמים מיידית.
505: מפברואר 2009 סגרו את השמים, אמר את זה חבר הכנסת חרמש, והמציאות היא שכרגע יצאו 5,000 וזה המספר שחסר.
505: כל התירוצים מבחינתי לא קיימים.
505: הממלכה לא מקיימת באורח ציני את ההסכם עליו היא חתמה, אני קיבלתי הרבה מאוד שאלות מהחקלאים כמו למה אני הולך להסכם ארוך טווח, למה אנחנו מוכנים לשלם כך ולא לשלם אחרת וכולי.
505: הכל קיבלתי באהבה אבל מדינה שרוצה להתמודד ברצינות עם נושא העובדים הזרים, ככה היא מתייחסת להסכם כזה?
505: פעם ראשונה בהיסטוריה שהחקלאים ברצון ובהסכמה אמרו במהלך של שש שנים נרד אבל להכניס טכנולוגיות ומיכון.
505: יושבת כאן כל הצמרת הפקידותית של משרד הפנים.
505: אדוני היושב-ראש, אפשר לספר סיפורים רבים, אבל זה לא משנה כהוא זה.
505: אני לא נפגשתי באנשים האלה אבל את כל השמות אני מכיר.
505: כל חוליה בשרשרת כאשר היא רוצה – ומי כמוך מכיר את זה – היא תעבוד כך שבתוך שבועיים יתחילו להגיע עובדים.
505: יש כאן מחסור אמיתי של 3,000 עד 4,000 עובדים.
505: אנחנו בשנת 2010 נתייצב על 26 אלף, אבל בינתיים למה הערבה זועקת?
505: כי הם עכשיו בשיא עונת הקטיף.
505: הם משלמים את המחיר.
505: אנשים שכל אחד מהם השקיע מאות אלפי שקלים מכספו והם מפסידים עכשיו סכומי עתק כי המדינה, בגלל מאבקים פוליטיים, שינתה את דעתה.
505: אני רוצה לומר שאני מכיר טוב את הדברים.
יעקב כץ: תדבר עניינית ומעשית.
505: עניינית לגמרי.
יעקב כץ: בנושא הזה אני אתך, בניגוד לדעתו של חבר הכנסת הורוביץ.
יעקב כץ: אני רוצה להביא לכאן את החקלאות.
יעקב כץ: תגיד לי מה צריך לעשות.
505: אדוני היושב-ראש, בהסכם שנחתם ב-12 במאי נאמר שבבניין אישרו אז 10,000 עובדים, בסיעודי אישרו 40 אלף עובדים, בחקלאות אישרו 26 אלף עובדים.
505: כל המאורגנים, הם לא מעבר ל-80 אלף עובדים.
505: כל ההתמודדות עם הבעיה היא על 200 אלף האחרים ולא אתנו.
505: אין לנו שום בעיה עם משרד החקלאות, עם משרד החקלאות אנחנו מתואמים לאורך כל הדרך.
505: יש כרגע 2,000 איזוני תיקים, יש 1,200 הברקות, אפשר בקלות להגיע לסיום.
505: אם שר הפנים רוצה, תוך שבועיים יהיו 4,000 הברקות וייגמר איזון התיקים.
505: בחודש נובמבר-דצמבר יגיעו העובדים החסרים.
505: זה עניין של החלטה של שר אחד.
יעקב כץ: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.
יואל חסון: תודה אדוני היושב-ראש, אני שמח להיות פעם ראשונה בישיבת הוועדה שלך.
יעקב כץ: אתה תמיד מוזמן.
יעקב כץ: תענוג לשמוע אותך.