GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב כץ: אני רוצה לסכם את הדיון.
יעקב כץ: אני היום אהיה עם הנושא של ה- IOM שזה נושא שאתם מכירים אותו, והוא חשוב, נעשה מאמצים שם.
יעקב כץ: אני מזמין אתכם להתקשר ולשמוע.
יעקב כץ: במידה ויהיו לי תשובות אני גם אצור אתכם קשר.
יעקב כץ: אני אגיד לכם מה התחדש לי.
יעקב כץ: חשוב לי מאד הנייר שלכם, חשוב לי מה שאתה הצעת – לבדוק אם זה שייך או לא שייך, ומה התשובה של הגופים הקיימים, אלה שמטפלים היום בדברים.
507: קופות החולים - -
יעקב כץ: פשוט אין לי מידע- הביטוח לעובדים זרים, בכמה אנשים טיפלתם – עובדי בניין, תן לי יזה נייר.
יעקב כץ: אתם מוזמנים להרגיש חופשי כל עוד אני בתפקיד.
יעקב כץ: נראה מה אנחנו יכולים לקדם בדברים האלה.
יעקב כץ: את ההצעה שלכם תנו לי, כתובה.
יעקב כץ: בתוך שבוע תקבלו תשובה איזה תשובות אני קיבלתי על האפשרויות האלה.
יעקב כץ: יכול להיות שזה יהיה קידום גדול בדברים האלה.
יעקב כץ: עוד לפני הפליטים מסודאן – קודם כל לטפל בעובדים הזרים הרגילים.
יעקב כץ: נעשה את זה בשלבים.
קריאה: הזמנת אנשים ממשרד הפנים לדיון?
יעקב כץ: נזמין אותם .
יעקב כץ: היום רצינו לא לעמת אלא ללמוד.
יעקב כץ: נעשה סיורים בשטח ואחרי שנקבל תשובות נעמת ונאמת בין הגורמים השונים.
יעקב כץ: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
יעקב כץ: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים.
יעקב כץ: הגברת שטראוס, בישיבה הראשונה אני שאלתי שאלה, ואני עדיין לא קיבלתי תשובה.
יעקב כץ: אני שאלתי כמה אנשים נכנסו מרוסיה בחמישה החודשים האחרונים מאז שהתירו להם להיכנס לא דרך ארגזים סגורים דרך הבדווים ממדבר סיני, אלא בצורה חופשית?
יעקב כץ: כמה תיירים מרוסיה נכנסו, וכמה עזבו?
יעקב כץ: השאלה שלי מתייחסת לנשים וגברים.
יעקב כץ: זוהי שאלה ששאלתי יותר מחודש, ואמרתי שתסתכלו במחשב ותגידו כמה נכנסו וכמה יצאו.
יעקב כץ: עברו כבר למעלה משלושה חודשים ולא קיבלתי שום תשובה עד היום.
יעקב כץ: למרות שהלכתי וביקשתי פעם אחרי פעם לא קיבלתי תשובה.
שושנה שטראוס: אני מצטערת, לא הייתי ערה לשאלה הזאת.
שושנה שטראוס: אני אבדוק את זה ואחזור אליך.
יעקב כץ: זו שאלה מהותית.
יעקב כץ: הלוא אנחנו אמרנו שמתירים לאנשים להיכנס באופן חופשי, ואחרי שלושה חודשים אנשים צריכים לצאת.
יעקב כץ: כמה נשארו בתור תיירים?
יעקב כץ: אלו כבר לא עובדים זרים שהגיעו בהיתר לעבודה מסוימת, וגם את זה אנחנו נבדוק מייד.
יעקב כץ: תרשמי לך את ההערה הזאת כהערה שחייבת תשובה.
שושנה שטראוס: רשמתי.
יעקב כץ: כדי שמדינת ישראל תדע, או לפחות שהפרלמנט ידע, שנכנסו נניח חמשת אלפים, או עשרת אלפים, ואחרי שלושה חודשים לא יצא אף אחד.
יעקב כץ: אנחנו הבאנו לפה אנשים בהיתר, ולך תדע איפה הם מסתובבים או מסתובבות, כך יש להניח.
יעקב כץ: אבל, לפחות שנדע שהם מסתובבים או מסתובבות, ושלמדינת ישראל יהיה מושג מה קורה.
יעקב כץ: נמצא כאן חבר הכנסת ניצן הורוביץ, והוא רשאי להתערב בכל שלב מהשלבים כך שתוכלו לשמוע את דעתו.
יעקב כץ: אני שמח שבאת.
יעקב כץ: אני למדתי את החומר לפני כן, וברשות
יעקב כץ: כם אני רוצה להתחיל דווקא בנושא הבנייה.
יעקב כץ: כי לגבי הבנייה יש החלטה ממשלתית שעד אוקטובר השנה השמיים צריכים להיות סגורים.
יעקב כץ: בנושא הבנייה יש החלטה באופן עקרוני שכל שנה הכמות הולכת ופוחתת - כמו בית שמאי בנרות חנוכה פוחת והולך, כאשר עד אוקטובר צריכים להיות רק 8,000 עובדים, ולאחר מכן עד ינואר זה צריך לרדת בעוד 2,000 וכד', כאשר מדינת ישראל במקביל צריכה לדאוג להכשרה של עובדים ישראלים על מנת שהם ייכנסו לתחומים של העובדים הזרים.
יעקב כץ: אני רק מדבר על החלטות שהממשלה קיבלה.
יעקב כץ: לא בטוח שהדבר הזה יתקיים במאה אחוז, ועדיין נזדקק לעובדים זרים בתחום הבנייה.
יעקב כץ: כאשר עובד זר בתחום הבנייה מגיע למדינות מתוקנות בעולם כמו קנדה, בודקים קודם כל האם הוא הוכשר למקצוע הבנייה.
יעקב כץ: משרד הפנים אחראי על זה, ואני רוצה לפנות לנציגים שלו.
יעקב כץ: הגברת שטראוס, האם ידוע לך שנשאלת איזושהי שאלה בתאילנד או בפיליפינים לגבי אותו עובד זר שמגיע לעבוד במקצועות הבנייה האם הוא אכן הוכשר לעבודות הבנייה?
יעקב כץ: האם הוא יודע לאיזה קבלן הוא הולך?
יעקב כץ: האם הוא יודע באיזה תחום מתחומי הבנייה הוא הולך לעבוד?
יעקב כץ: מיהו הגורם שבודק שהוא מתאים לתחום הבנייה, ובנוסף לזה שאין לו שפעת החזירים?
שושנה שטראוס: השיטה שלנו בישראל מבוססת על זה שיש גורמים מקצועיים פרטיים שהם אלה שמביאים את העובדים הזרים לישראל.
שושנה שטראוס: בענף הבניין אלו הקבלנים עצמם שהם מביאים את העובדים.
שושנה שטראוס: לכן, אנחנו סומכים.
שושנה שטראוס: מאחר שהם אלה שצריכים להעסיק את העובד הזר הזה אחר כך, ואנחנו לא נותנים להם לפטר את העובד בתוך השנה הראשונה, ומחייבים אותם לשלם שכר כל חודש, אנחנו יוצאים מהנחה שיש להם אינטרס לוודא שהעובד שהם מביאים הוא עובד מקצועי.
ניצן הורוביץ: יש להם גם אינטרס להביא כמה שיותר.
קריאה: יש להם אינטרס להביא כמה שצריך.
שושנה שטראוס: הם מוגבלים בכמה שהם יכולים להביא.
שושנה שטראוס: זה כבר שנה וחצי שאנחנו לא נותנים להביא עובדים חדשים מחוץ-לארץ מאחר והמכסות יורדות בצורה כה דרסטית.
יעקב כץ: אבל, מעבר לעובדה שהקבלן אומר: אלו עובדיי, אין לנו שום בדיקה או ידיעה שהוא בדק את העובד, ושהוא שאל אותו מה המקצוע שלו, האם הוא חלש, חזק או בריא.
יעקב כץ: אגב, זה בשונה ממדינות אחרות.
שושנה שטראוס: ראשית, אנחנו דורשים את הנושא של רישום פלילי כי זה אינטרס של המדינה.
יעקב כץ: אבל, הרישום הפלילי בא דרך המעסיק, דרך זה שמביא אותם.
יעקב כץ: אנחנו לא בודקים אחד אחד.
שושנה שטראוס: בודקים את זה בשגרירות.
שושנה שטראוס: הם אמורים לדעת אם זה מזויף.
יעקב כץ: זאת אומרת, המעסיק מביא רשימה של 30 צ'אן קא צ'ייק.
יעקב כץ: הוא מקבל את הרשימה, והוא אומר שאין להם שאין להם רישום פלילי – משהו שהוא כזה ראה וקבל.
שושנה שטראוס: לא, לא.
שושנה שטראוס: מקבלים תעודה רשמית מאותה מדינה שאין רישום פלילי.
יעקב כץ: אני שואל את השאלות האלה משום שהמדינה היא היחידה שהיא ככה מתנהגת, שאנשים נכנסים מבלי שהם נבדקים.
שלומי בן עזרי: הקבלנים כבר לא מביאים עובדים כבר חמש שנים.
שלומי בן עזרי: יש היום תאגידים שהן חברות כוח-אדם שהתפקיד שלהם למיין ולסנן, והם משווקים את העובדים כעובדים מקצועיים.
שלומי בן עזרי: אם הוא יביא טבח והוא ייתן אותו כטייח אז זה לא בדיוק יעבוד, וחברה קבלנית לא תיקח אותו.
יעקב כץ: ואתם לא נתקלתם בעובדים שלא היו מתאימים.
שלומי בן עזרי: אם התאגידים לא מביאים עובד מקצועי אז הקבלן לא ייקח אותו.
שלומי בן עזרי: הם משלמים הרבה מאוד כסף.
יעקב כץ: ואז מה קורה עם הפועל הזה?
שלומי בן עזרי: הוא לא ייכנס, הוא לא יעבוד.
יעקב כץ: אבל, הוא כבר הגיע ארצה.
שלומי בן עזרי: הוא לא יעבוד.
יעקב כץ: הגברת שטראוס, תרשמי לך הערה שתציעו הצעה במשרד הפנים.
יעקב כץ: אנחנו דיברנו על כך שבנושא של העובדים הסיעודיים קיבלו על עצמם לפני כמה חודשים שתשאלנה יותר שאלות, ושמדינה יותר תחקור.
יעקב כץ: למשל לבדוק שהאדם יודע למי הוא הולך.
יעקב כץ: אני חושב שהקטע הזה עדיין לא סודר.
יעקב כץ: אבל, בודקים שהוא יודע לדבר איזושהי שפה שמתאימה למעסיק.
יעקב כץ: בודקים מה הרקע שלו, והאם הוא הוכשר.
יעקב כץ: אני חושב שגם בנקודה הזאת מדינה מתוקנת שמכניסה עובדים, צריך שתהיה לה שליטה מלאה בצורה מוחלטת על כל אחד, ואני מדבר עוד שם, בחוץ לארץ.
יעקב כץ: כך יצא שאם אדם בא אז גם יכבדו אותו יותר.
יעקב כץ: אם אדם מוכשר להיות נגר, או טייח, או רצף, או כל דבר אחר, אז אכן יודעים לאיזה מקצוע הוא אמור להיכנס.
יעקב כץ: בנושא הזה צריך להתאים את כל השאלות האלה לשם.
יעקב כץ: זה מקל אחר כך על המדינה שיודעת בדיוק מה קורה עם אנשים שנכנסים לעבוד, כמו העובדים הזרים בתחום ההוא של - - -
אורי רובין: אנחנו מלווים את עניין העובדים הזרים עוד משנת 1994.
אורי רובין: מה שאומרת הגברת היה נכון בעבר, ואפילו יותר מזה.
אורי רובין: אנחנו הקמנו מרכזי הדרכה, הכשרה ובחינה בחוץ-לארץ, כשהסמכות היתה בידנו, בידי הקבלנים, להביא את העובדים הזרים, ולא בידי תאגידים.
אורי רובין: עד אז ידענו מי מגיע, סיננו אותם בארצות מולדתם.
אורי רובין: היו גם כנרים ומוזיקאים שבאו והתיימרו להיות עובדי בניין.
אורי רובין: אבל, שם בחנו אותם, והם הגיעו לכאן אחרי מערך של סינון.
אורי רובין: זה לא קרה בכל המדינות.
אורי רובין: לא הצלחנו לעשות את זה בסין.
אורי רובין: אבל, ברומניה זה עבד נהדר.
אורי רובין: אז רוב העובדים באו מרומניה.
אורי רובין: גם בתורכיה זה עבד.
אורי רובין: אם כן, אנחנו מימנו את אותם מנגנונים.
יעקב כץ: היום רוב העובדים מגיעים מסין.
אורי רובין: היום, כן.
אורי רובין: אבל, ניטלה הסמכות מהקבלנים.
אורי רובין: ב-2005 החליטה ממשלת ישראל להעביר את זה לתאגידים.
אורי רובין: מבחינה ארגונית זה בסדר, המדינה רשאית להחליט.
יעקב כץ: האם מישהו מייצג פה את התאגידים האלה?
אורי רובין: אני לא רואה.
אורי רובין: אנחנו מכירים את דרכי הפעולה שלהם, אנחנו באמת ניזונים מהם.
אורי רובין: אני יכול לומר שברמה גבוהה של ודאות מקבלים עובדים מקצועיים.
אורי רובין: אני ממש חייב להחמיא לך על מה שאמרת.
אורי רובין: אומנם, אתה חדש בתפקיד.
אורי רובין: אבל, מעטים הצליחו להבחין בעובדה שעובדי בניין, להבדיל מעובדים זרים, הם עובדים מאוד מאוד מקצועיים.
אורי רובין: טייח צריך לעבור הכשרה.
אורי רובין: לפני שנתיים-שלוש אף אחד כאן לא היה מסכים שהדירה שלו תיבנה על-ידי מישהו שהוא - - -
יעקב כץ: אני זוכר שהייתי חייל בצבא והמשפחה לא היתה בעלת יכולת.
יעקב כץ: כל פעם שהיתה לי "רגילה", הייתי הולך לעבוד בבניין.
יעקב כץ: בין השאר, בניתי את אוניברסיטת בר-אילן שבה ראש הממשלה עומד לדבר ביום ראשון.
אורי רובין: נכון שהיית עוזר?
אורי רובין: אתה אולי הוצאת מסמרים, או שהכנת טיט לטייח.
אורי רובין: אבל, לא ידעת באמת לעשות טיח, או באמת לעשות באמת פינה מדויקת, ולא ידעת באמת לרצף עם פוגות מתאימות ועם רובה כדי שהלקוח יהיה מרוצה.
יעקב כץ: נכון, אבל לקחו אותי.
יעקב כץ: מילא לקחו אותי, אבל להביא אנשים מחוץ לארץ?
אורי רובין: היתה גם תקופה שאב לימד את בנו.
יעקב כץ: הגברת שטראוס, אני רוצה שאתם במשרד הפנים תכינו את הדבר הזה.
יעקב כץ: כל עוד שאנשים מחוץ-לארץ מגיעים לתחום מסוים, חוץ מהעובדה שיש תאגיד שאומר כזה ראה וקדש, צריך שתהיה למדינת ישראל את היכולת שם לבדוק ולוודא שהדבר הזה נעשה.
יעקב כץ: תנו לי גם בנושא הזה תשובה כמו שביקשתי תשובה על כל הנשים שמגיעות ועל הגברים שמגיעים מרוסיה שאנחנו לא יודעים כמה מגיעים ומי מגיע, וכמה מהם יצאו מהארץ.
יעקב כץ: זוהי שאלה ראשונה שהעסיקה אותי בנקודה הזאת.
יעקב כץ: האם יש עוד מישהו שרוצה לדבר על תחום הבנייה?
שלומי בן עזרי: ישנה תופעה בקרב הציבור שחושבים שענף הבנייה זה עובדים זרים.
שלומי בן עזרי: לפי נתונים רשמיים בענף הבנייה מועסקים היום 210 אלף עובדים בסך הכול.
יעקב כץ: רובם ישראלים.
שלומי בן עזרי: זה שזה רובם, בוודאי.
שלומי בן עזרי: אבל, כמה עובדים זרים יש שם?
שלומי בן עזרי: עם אישורים - הנתונים הרשמיים הם ש-8,000 מאושרים.
שלומי בן עזרי: אני לא יודע איך מגיע לתוך הנתונים הרשמיים שיש שם 36,000, כי אני לא מכיר, ואני נמצא המון שנים בענף הזה.
יעקב כץ: לי נאמר שיש שם 10,000.
שלומי בן עזרי: הנתונים של משרד הבינוי והשיכון מציינים מספרים אחרים.
שלומי בן עזרי: אם מדובר ב- 10,000 אז אנחנו מדברים על 5% עובדים זרים מקצועיים במקצועות שהישראלים לא רוצים להיכנס.
שלומי בן עזרי: האם אתם יודעים כמה עולה להעסיק עובד זר בענף הבנייה היום, עוד לפני ההחלטות החדשות של ממשלת ישראל?
ארז וגנר: כמה עובדים זרים אתם אומר שכרגע עובדים?
שלומי בן עזרי: לפי הנתונים הרשמיים יש 8,000 עובדים זרים שכרגע עובדים.
שלומי בן עזרי: אומרים 10,000.
יעקב כץ: לפי הנתונים שלנו כ-10,000.
שלומי בן עזרי: הקבלנים היום בענף הבנייה לא מעסיקים עובדים לא חוקיים.
יצחק גורביץ: המשרד של ברזאני יודע בדיוק כמה עובדים כאלה יש.
יעקב כץ: ברזאני אומר 10,000, אז בואו נקבל את הנתון הזה.
יצחק גורביץ: לא, ברזאני לא אומר 10,000.
שלומי בן עזרי: שכר עבודה של אותו עובד זר היום הוא החל מ-10,000 ועד 12,000 שקלים עלות לחודש לקבלן.
שלומי בן עזרי: זה לא סיפורים, זה מה שמשלם היום לקבלן לאותם תאגידים שהוכרו על-ידי משרד הפנים.
שלומי בן עזרי: יש שכר קבוע, יש אגרות קבועות, יש תלושים.
שלומי בן עזרי: זה עולה לקבלן סדר גודל של 12,000 שקל.
שלומי בן עזרי: בתעשייה אנחנו רואים עובדים שבאים לעבוד בשכר של 5,000 - 6,000 שקלים, והם לא מוכנים להיכנס לענף הבנייה.
שלומי בן עזרי: אבל, כל עם ישראל מסתכל על הענף הזה כמי שלוקח את הזרים, וכולו זרים.
יעקב כץ: לא, זה לא נכון.
שלומי בן עזרי: אנחנו מדברים על 5% עובדים זרים במקצועות כל כך ספציפיים.
דוד מונדני: כמה ישראלי מרוויח?
שלומי בן עזרי: השכר הממוצע הוא סדר גודל של בין 8,000 שקלים.
יעקב כץ: עלות מעביד.
דוד מונדני: תוסיפו 3,000, ותעסיקו יותר ישראלים.
שלומי בן עזרי: אנחנו מוכנים להעסיק ישראלים.
אורי רובין: שלומי, הנתונים שלך לא נכונים.
יעקב כץ: בנקודה הזאת יש החלטת ממשלה שהעסק הזה צריך להיפסק ולהיגמר.
יעקב כץ: כשיש שמיים סגורים אז באופן עקרוני לא מקבלים יותר עובדים זרים בתחום הזה.
ניצן הורוביץ: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון חשוב, ואני מודה ליושב ראש על שכינס אותו.
ניצן הורוביץ: הייתי רוצה להתייחס לבעיה העיקרית לדעתי, בכל הסוגיה הזאת של עובדים זרים, גם בבניין וגם בחקלאות, והיא העובדה שהמשך העסקת עובדים זרים במספרים כאלה באה על חשבון העסקת מובטלים ישראלים.
קריאה: זה המצאה, זה תיאוריה.
יעקב כץ: חברים, אני מבקש.
יעקב כץ: כל אחד יוכל לדבר.
יעקב כץ: יש לנו שעתיים, ואם יהיה צורך נאריך הלאה.
ניצן הורוביץ: אנחנו עכשיו בחודש מאי 2009, וברבעון הראשון של 2009 יותר מ-7,000 עובדי בניין ישראלים, ויותר מ-2,000 עובדים ישראליים בחקלאות, איבדו את עבודתם.
ניצן הורוביץ: לעומת זאת, מספר העובדים הזרים ב-2008 רק עלה.
ניצן הורוביץ: אי אפשר שלא לראות את ההקבלה בנתונים האלה.
ניצן הורוביץ: צודק היושב ראש שבשנים האחרונות הממשלה אישרה באופן ברור את הצורך לקצץ במספר העובדים הזרים, ונדמה לי שדוח אקשטיין מ-2007 קבע מדרגות ברורות, כולל מה שכאן הוזכר, הפסקה טוטאלית של העסקת עובדים זרים בבניין עד 2010.
ניצן הורוביץ: האריכו את זה עד 2012 - בסדר.
ניצן הורוביץ: וכן, צמצום מספר העובדים הזרים בחקלאות ל-5,000 עד שנת 2013.
ניצן הורוביץ: חייבים להבין שאין כאן איזשהו עניין נגד העובדים הזרים, או נגד קבלנים, או נגד מעסיקים, אלא ניסיון לייצר מקומות עבודה לישראלים.
ניצן הורוביץ: זהו ההיגיון שעומד כאן מאחורי הדברים, ואנחנו חייבים להבין שזה בסיס הדיון פה.
ניצן הורוביץ: שוב אני מדגיש, בפועל מספר העובדים הזרים בהיתר בבניין ובחקלאות גדל, וזאת למרות ההחלטה העקרונית של הממשלה לצמצם.
ניצן הורוביץ: אני לא מדבר עוד על הסיעוד.
ניצן הורוביץ: יש לי פה נתונים שבשנה הקודמת מ-2007 ל-2008 היתה עליה של 19%.
יעקב כץ: כן, אבל שם אין מגבלה.
יעקב כץ: ברשותך, נדבר על זה אחר כך.
ניצן הורוביץ: אתם יודעים, אני מהאופוזיציה.
יעקב כץ: גם אני מהאופוזיציה.
יעקב כץ: איפה ראיתם את מרצ והאיחוד הלאומי ביחד?
ניצן הורוביץ: האינטרס המשותף שלנו הוא לשמור על העובדים הישראלים.
ניצן הורוביץ: יש פה פרסום של מרכז מחקר וכלכלה של משרד התעשייה והמסחר, ואני אצטט לכם: "ההשתלבות של עובדים זרים בשוק העבודה, הקטינה את היצע מקומות העבודה שיכול היה להיות זמין עבור עובדים ישראלים בעלי השכלה נמוכה.
ניצן הורוביץ: ברור שלולא השתלבות עובדים זרים בשוק העבודה, האבטלה בקרב עובדים אלה – זאת אומרת, הישראלים בעלי השכלה נמוכה – היתה יכולה לרדת בשיעור גבוה יותר".
ניצן הורוביץ: זה דוח של משרד התעשייה והמסחר, לא אני אומר את זה.
ניצן הורוביץ: רבותי, זו החמצה, כי אנחנו עכשיו במשבר כלכלי, ואנשים מפוטרים.
ניצן הורוביץ: אלה לא אנשים שבקלות יכולים למצוא עבודה חדשה.
ניצן הורוביץ: אני חושב שזה צריך לעמוד כאן במרכז הדיון שלנו.
ניצן הורוביץ: הייתי רוצה לשמוע את ההתייחסויות שלכם לנתונים האלה.
אורי רובין: אני המביא והמוציא של עניין הבנייה.
אורי רובין: הנתונים שנאמרו קודם לגבי השכר הם לא נכונים.
אורי רובין: שכר העובד הישראלי, ושכר העובד הזר מבחינת העלות למעסיק כמעט זהים.
אורי רובין: ההבדל ביניהם במחקר שאנחנו עשינו הוא 40 אגורות לשעה, כך שמבחינת כדאיות ההעסקה אין לנו שום עניין.
אורי רובין: החלום שלנו הוא ענף שכולו ישראלים, אבל מה לעשות שאנחנו נתונים לטלטלות של כ-14 – 15 אלף עובדים מהשטחים, וכ-,8,000 עובדים זרים.
אורי רובין: לא שרצינו בזה, אבל משהו השתנה משנת 67 ועד היום.
אורי רובין: אתה חייב לעשות את ההפרדה הזאת בין סוגי מקצועות.
אורי רובין: יכול להיות שיש ירידה בכמות ההעסקה בענף הבניין באנשי מכירות כי מוכרים פחות.
אורי רובין: אולי בעובדי גבס או בצבע שקל מאוד להכשיר עובדים כאלה.
אורי רובין: שם אף פעם לא היתה בעיה.
אורי רובין: יש לנו ארבעה-חמישה מקצועות בעייתיים שמבחינת העובד זה כאילו מבזה.
אורי רובין: למשל, לעמוד על פיגומים, או טיח, או תפסנות, או בנייה.
אורי רובין: אלו לא מקצועות שישראלים אוהבים לעבוד בהן.
אורי רובין: התנסינו בזה בהמון המון מערכות.
אורי רובין: משנת 94 עשינו מבצעי ענק של הכשרה בהשקעות שלנו, של המעסיקים, של עשרות מילוני שקלים.
אורי רובין: עכשיו אנחנו בעיצומו של קמפיין לגייס עובדים ישראלים לענף.
יעקב כץ: נציגי התמ"ת, היתה החלטה שעד ה-31 בדצמבר 2008 להיכנס לקורסים ולהכשרה ומענקים של מלגות של 2,000 שקל לאנשים שיוכשרו.
יעקב כץ: האם אתם נעזרים בתמ"ת בתחום הזה?
אורי רובין: אנחנו רצינו להיעזר בתמ"ת, ועשינו תוכנית מעולה שבתחילת הדרך כבר עובד בניין ישראלי חדש – וזה מתייחס לאותה עבודת מחקר של פרופ' - - -
יעקב כץ: אני רק רוצה לדעת האם קיבלתם עזרה מהתמ"ת, או לא?
אורי רובין: לא.
אורי רובין: רק אנחנו משלמים.
יעקב כץ: מר חורי, היה מדובר כי יקצצו בדמי האבטלה למובטלים שהיו צריכים לעבור הכשרה ובאו לעבוד.
קריאה: 30% מדמי האבטלה.
יעקב כץ: זה בוטל.
יעקב כץ: אבל מצד שני, לא הכינו הכשרות.
קריאה: את ההכשרה הם נותנים, את המענק לא נותנים.
יעקב כץ: האם יש היום הכשרה ומלגות למובטלים בסך 2,000 שקל?
יעקב כץ: אני יודע שזה היה צריך להיגמר עד ה-31 לדצמבר.
מיכאל חורי: אין לי תשובה לשאלה הזאת, אני מוכן לבדוק את זה.
מיכאל חורי: .
מיכאל חורי: אני לא עוסק ישירות בתחום של תעסוקה.
מיכאל חורי: אבל, אני יודע שיש כל מיני תוכניות.
אבי ברק: כשנדבר על התעשייה אני אוכל להסביר מה קורה בתחום.
יעקב כץ: מדובר גם על מקצועות רטובים בתחום הבנייה.
קריאה: לא קורה כלום.
קריאה: בפועל החליטו להקצות כספים, ולא עושים עם זה כלום.
אבי ברק: למשל, בתעשייה יש תוכנית, אפילו שקל לא הגיע.
אבי ברק: אני אדבר על זה.
יעקב כץ: חבר הכנסת ניצן הורוביץ דיבר על המובטלים.
יעקב כץ: מר חורי, כדי להכשיר ישראלים שייכנסו לעבודה במקום העובדים הזרים, מדינת ישראל החליטה, ואני קורא מהמסמך שנמצא כאן, "להטיל על מנכ"ל משרד התמ"ת והממונה על התקציבים במשרד האוצר לגבש עד יום 31 בדצמבר 2008 תוכנית להענקת מלגות, מענקי השמה, ומענקי התמדה בעבודה למשתתפים בקורסי הכשרה מקצועית".
יעקב כץ: מדובר פה על בנייה, על מקצועות רטובים, על דברים שקשורים בתחום הבנייה, ריתוך, ריצוף, פיתוח תשתיות, עבודות טיח כמו שאתה דיברת, כאשר כל אדם שייכנס לתחום הזה אמור לקבל 2,000 מלגה, ואם הוא מובטל לא יופחתו לו בגלל העובדה שהוא בהכשרה 30% מדמי האבטלה שלו.
יעקב כץ: האם ידוע לכם על משהו שהתקדם בתחום הזה?
יעקב כץ: זוהי סתם שאלה כללית.
מיכאל חורי: ידוע לי על התוכנית הזאת שאתה מציין.
מיכאל חורי: אבל, אין לי נתונים לגבי השאלה כמה עובדים נכנסו.
יעקב כץ: האם אתה בכלל יודע האם התחילה הכשרה?
יעקב כץ: האם אתה יודע האם יש יהודי אחד, או ערבי אחד, ישראלי אחד שקיבל מלגה כזאת?
מיכאל חורי: אין לי נתונים.
יעקב כץ: זאת אומרת, אנחנו לא יודעים על דבר כזה שנעשה בפועל.
קריאות: אנחנו יודעים.
מיכאל חורי: אבל, התוכניות קיימות.
יעקב כץ: כי ממה נפשך?
יעקב כץ: אם מוציאים אנשים מעבודה, ואומרים לעובדים זרים לא להיכנס מחד, ומאידך לא מכשירים אנשים אחרים, אז מאיפה יהיו לנו עובדים שיעבדו?
יצחק גורביץ: בינתיים התוכנית היחידה שרצה היא במימון שלנו, והיא ממש בסדרי גודל של לקחת חיילים שרק סיימו את הצבא.
יעקב כץ: איך אתם מממנים את זה?
יעקב כץ: האם כל קבלן מפריש כסף?
אורי רובין: כן.
יעקב כץ: כמה קבלנים עובדים אצלכם, וכמה קבלנים עובדים אצלכם?
שלומי בן עזרי: אצלנו 600 קבלנים וחברות בנייה.
יעקב כץ: כמה אצלכם?
יצחק גורביץ: 1,200- 1,300.
יעקב כץ: כל קבלן מפריש כסף, ובכסף הזה אתם מכשירים את העובדים.
יעקב כץ: כשפניתם לתמ"ת לשאול: "הלוא היתה החלטה", מה היתה התשובה?
יעקב כץ: למי פניתם.
יצחק גורביץ: אנחנו ממתינים לכסף.
יעקב כץ: האם יש פה איש משרד האוצר?
יצחק גורביץ: צריך להבין דבר אחד - זה לא מענק חד פעמי.
יצחק גורביץ: כשאתה מגייס מישהו אתה צריך להכשיר אותו על פני תקופה ארוכה כדי שהוא אחר כך ישמש אותך.
יצחק גורביץ: זה לא ששילמת לו מענק 2,000 שקל, והוא יישאר בענף חודש-חודשיים, ואז הוא יעזוב.
יצחק גורביץ: זה לא עוזר לאף אחד.
יצחק גורביץ: להיפך, זה מעמיס על הקבלן, והוצאות ההעסקה שלו בסופו של דבר לא מתממשות.
יצחק גורביץ: המשמעות היא ממש לקלוט אנשים צעירים, ולהשאיר אותם בענף.
יצחק גורביץ: כבר רצו כמה תוכניות כאלה.
יצחק גורביץ: פרסמנו את זה בעיתונים.
יצחק גורביץ: בפעם האחרונה כשהתוכנית הסתיימה, נקלטו כמה עשרות עם משכורת מאוד גבוהה.
יצחק גורביץ: עכשיו נשארו שני עובדים בתוך אותה תוכנית, ואפשר להביא לכם מספרי תעודות זהות של אנשים.
יצחק גורביץ: כרגע רצה תוכנית של חיילים שבחצי השנה הראשונה מרוויחים נטו 7,000 שקל.
יעקב כץ: האם אתם עושים את התוכנית של החיילים, או שהתמ"ת עושה?
יצחק גורביץ: אנחנו.
יצחק גורביץ: אחר כך עד סוף התוכנית – 8,000.
יצחק גורביץ: נותנים לחייל בסוף התוכנית כרטיס טיסה לחוץ- לארץ לאן שהוא רוצה.
יצחק גורביץ: נותנים לו דיור באזור שהוא רוצה ביחד עם חברים - - -
יעקב כץ: מר חורי, האם אתה תוכל לבדוק מה עושה משרד התמ"ת לגבי יישום החלטות ממשלתיות בתחום הכשרת העובדים לבנייה?
יעקב כץ: קרי, המלגות, הפטור ממס בתיאום עם משרד האוצר.
יעקב כץ: אני הייתי לבקש תשובה השבוע כי אלו החלטות ממשלתיות.
יעקב כץ: זה יפה מאוד שהתאחדות הקבלנים או התאחדות האחרת, עושים בתחומם.
יעקב כץ: אבל, מדינת ישראל החליטה לסייע לדברים האלה, ואתם לא יכולים להגיד לי אפילו - - -
מיכאל חורי: אני אבדוק, ואני אבוא עם תשובה.
אורי רובין: הקשר הזה בין הכשרה לבין כמות העובדים הזרים, חייב כאן להיאמר למשרד התמ"ת ולמשרד הפנים.
אורי רובין: אנחנו לקחנו את זה כי אין לנו ברירה.
אורי רובין: ממשלת ישראל היא זו שאחראית על הכשרת עובדים.
אורי רובין: הייתי רוצה לראות תוכנית כמה היא מסוגלת להכשיר, ולעשות קשר בין כמות ההכשרה של כניסת עובדים לענף במקצועות הרטובים בלבד.
אורי רובין: יתר המקצועות לא מעניינים אותנו, אנחנו מסתדרים עם זה.
אורי רובין: לגבי המקצועות הרטובים בלבד, בתוך כמה זמן הם יכולים להכשיר את אותם 8,000 עובדים שאותם הם רוצים להפסיק להעסיק במדינת ישראל.
אורי רובין: אני טוען שהמדינה לא מסוגלת להכשיר אפילו 50 עובדים בשנה, וההיסטוריה מוכיחה את זה.
אורי רובין: כשנותנים למשרד התמ"ת של 40 מיליון שקל, הם לא מימשו אפילו שקל מזה.
אורי רובין: עכשיו כשאנחנו משקיעים 30 מיליון שקל מכספי התאחדות הקבלנים והקרן לעידוד ענף הבנייה, התמ"ת אפילו לא טורח לתת שקל.
אורי רובין: זאת אומרת, מבית המחוקקים חייבת לצאת אמירה למשרד התמ"ת ולממשלת ישראל: תכשירו – תצמצמו.
אורי רובין: לא תכשירו – לא תוכלו לעשות זאת.
אורי רובין: אנחנו חייבים לעבוד.
אורי רובין: אותו פרופ' אקשטיין שהזכרת עשה גם לנו עבודה.
יעקב כץ: נציג משרד האוצר הגיע.
יעקב כץ: בוא שב לידי.
יובל יעקבי: סליחה על האיחור.
יעקב כץ: יובל, אנחנו העלאנו פה את הנקודה, ואתה בטח בקי בזה יותר, שהיתה החלטה שקודם כל יהיו קורסים להכשרת עובדים.
יעקב כץ: אנחנו דיברנו על המקצועות של הבנייה הרטובה בתחום הבנייה, כגון: טיח, פיגומים וכד', שאותם עובדים יקבלו 2,000 שקל.
יעקב כץ: בדרך כלל, מובטל שנמצא בהכשרה יורדים לו 30% מדמי האבטלה.
יעקב כץ: במקרה הזה – לא.
יעקב כץ: האם ידוע לך משהו בתחום הזה?
יובל יעקובי: שתי החלטות הממשלה שאתה מזכיר אותן עברו באמת באישור הממשלה לתקציב 2009.
יובל יעקובי: זאת אומרת, ב-24 לאוגוסט 2008 ההחלטות האלה עברו.
יובל יעקובי: הוחלט שם בענפים מסוימים, בכל הענפים שהם במקצועות מה שנקרא מכניסי עובדים זרים, לבטל את ההפחתה של ה-30% של דמי האבטלה.
יובל יעקובי: התקנות של משרד התמ"ת שמסדירות את העניין הזה עברו בכנסת הקודמת לפני שלושה או ארבעה חודשים.
יובל יעקובי: לגבי מלגות ותקופות ההכשרה המקצועית - גם זה משרד התמ"ת ומשרד האוצר, כמו שהחלטת הממשלה ציינה אז, סיכמו על מקצועות שבהם ניתנת תמיכה לאדם שאין לו הכנסה בזמן הקורס של עד 2,000 שקל.
יובל יעקובי: אם אתה מדבר ספציפית על בניין, אז בבניין קרן חופשה שהיא קרן חוץ ממשלתית שהיא מנוהלת על-ידי התאחדות הקבלנים, האוצר, התמ"ת וההסתדרות, היא קרן שיש בה 40 מיליון, והיא מפעילה תוכניות מה שנקרא במירכאות "מאוד נדיבות" להכשרה מקצועית בבניין.
יעקב כץ: מר חורי שהוא איש התמ"ת לא יודע מה קורה עם זה בתחום של הבנייה, ולכן אני שואל.
יעקב כץ: הוא לא יודע האם יש קורסים כאלה להכשרה לבנייה.
יעקב כץ: לכן אני שואל, האם אתה יודע האם הדבר הזה הוא בתיאום, והאם התמ"ת מתחיל לעבוד?
יובל יעקובי: כבר התחיל לעבוד.
אורי רובין: 23 עובדים.
יובל יעקובי: נכון, מחזור ראשון של 23 עובדים.
יעקב כץ: 23 עובדים בלבד שקיבלו הודעה שהם מקבלים מלגה.
אורי רובין: אבל, התמ"ת לא מעביר את המענק.
אורי רובין: את ההכשרה התמ"ת נותן.
אורי רובין: פנינו ואין להם.
ניצן הורוביץ: מתי פניתם?
אורי רובין: לפני כחודש, חודש וחצי.
יעקב כץ: כמה עובדים אמורים להיות מוכשרים בסך הכול?
יעקב כץ: מה הם הצרכים?
יעקב כץ: פה מדובר על אלפים שצריך להכשיר.
אורי רובין: את אותם 8,000 עובדים זרים שיחליפו ידיים ישראליות.
יעקב כץ: למה יש רק 23 עובדים?
יעקב כץ: האם זה רק בגלל ש-23 נענו, או שהיה מקום רק ל-23?
אורי רובין: רשמנו שני קורסים של 23, ו-23 כבר התחילו.
אורי רובין: יש היענות של כמה מאות, אבל מעטים ובודדים רוצים את המקצועות הרטובים.
אורי רובין: לכן, אמרתי שיש לעשות דיפרנציאציה בין המקצועות הרטובים ליתר המקצועות.
אורי רובין: למקצועות הרטובים אין ביקוש, אנשים לא רוצים לעבוד במקצועות האלה.
יובל יעקובי: אנחנו לא מאמינים בזה.
יובל יעקובי: אנחנו חושבים שבמערכת תמרוץ נכונה יכולים לבוא.
יובל יעקובי: יש איזושהי בעיה זמנית בגיוס עובדים.
יובל יעקובי: אנחנו חושבים שישראלים יכולים לעבוד גם במקצועות הרטובים.
אורי רובין: עם כל הכבוד, אנחנו קצת יותר מנוסים.
שלומי בן עזרי: הגיע הזמן שכל הפקידים ירדו קצת לשטח, ויראו מה קורה שם.
שלומי בן עזרי: אתם יושבים וקוראים מחקרים.
שלומי בן עזרי: אבל, מי שבא לעבוד בשטח בפועל הם לא החבר'ה הישראלים.
יעקב כץ: אני מבקש לנהל את הדיון בכבוד, ולא להתפרץ.
יובל יעקובי: אני רק אומר שהכול שאלה של שכר ותנאים.
יובל יעקובי: ברור שאם משלמים שכר מינימום אז אי אפשר.
קריאות: זה פשוט לא נכון.
קריאות: זה הוכח על-ידי הממשלה עצמה.
יצחק גורביץ: אי אפשר לשבת במשרד, ולהמציא כאלו נתונים.
יצחק גורביץ: אנחנו תוקפים את הנתונים.
יצחק גורביץ: לצטט נתונים בשכר מינימום זה פשוט לא נכון.
יובל יעקובי: לא הובנתי נכון.
יובל יעקובי: בענף הבניין משלמים יותר משכר מינימום, ואני יודע את זה.
יובל יעקובי: אני רק אומר שהכול שאלה של שכר.
יובל יעקובי: כשלא יהיו פה עובדים זרים, וכשלא יהיו פה גם עובדים פלסטינים, ויצטרכו לשלם לעובדים הישראלים כמו שצריך, אז אני חושב שיש מספיק עובדים ישראלים שיעבדו גם במקצועות הרטובים.
יעקב כץ: הראיה שאנחנו ירדנו מ-60,000 עובדים זרים ל-8,000.
יצחק גורביץ: זמן הבנייה של דירה הוא 24 חודש, ופעם הוא היה 12 חודש.
יצחק גורביץ: לוקח פי שניים זמן לבנות את אותה דירה.
יצחק גורביץ: החשיבה שצריכה להיות היא שצריכים לקחת יותר עובדים זרים לפחות כדי לעשות את העבודות הרטובות, ואז לגייס עובדים ישראלים.
יצחק גורביץ: אבל, זה לא כך.
אורי רובין: חייבים להבין שהעובדים הזרים זה הכוח המניע.
יעקב כץ: כמה זמן נערך הקורס?
אורי רובין: תלוי איזה.
אורי רובין: זה בין 3 ל-6 חודשים על ההתחלה.
אורי רובין: אחרי זה זה עוד - - -
יעקב כץ: איך אתם מעריכים שיכשירו 8,000 כשבאוקטובר אנחנו צריכים לרדת בעוד 2,000, ובינואר בעוד 2,000?
יעקב כץ: עד 2011 צריכים להיעלם פה כל ה-8,000.