GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: יש איזושהי אינטראקציה עם העבודה של איריס כנציבה.
דוד פרץ: יש אינטראקציה עם משרד העבודה, עם אבישי, עם איריס, אם זה משהו שגובל במעשים פלילים כמובן זה עובר אלינו.
רן כהן: מה זה עובר?
רן כהן: תמחיש לי מה זה עובר.
רן כהן: היא מזעיקה אותך?
דוד פרץ: היא לא מזעיקה.
דוד פרץ: היא מעבירה את התלונה אלי ואני מתחיל לטפל.
איריס מעיין: היתה פעם אחת שהזעקתי אותך והבאת חוקרים אלינו למשרד.
איריס מעיין: זה היה מרשים.
דוד פרץ: זה קורה לפעמים.
דוד פרץ: בהליך הפלילי יש משהו שנקרא פיצויים.
דוד פרץ: הטובים אצלנו מאוד מקפידים לבקש פיצויים לעובדים הזרים.
דוד פרץ: לצורך העניין נחתם השבוע הסכם טיעון עם אחד העבריינים, מעבר לעובדה שהוא 34 חודש בבית כלא אז נקבעו פיצויים של מאה אלף שקל שהוא חייב להחזיר לעובדים הזרים.
דוד פרץ: הוא העסיק קרוב לאלפיים עובדים והוא הריץ מחזור של 40 מיליון שקל ב-8 חודשים.
דוד פרץ: עבדנו אז עם משרד העבודה ומס הכנסה ולמעשה זו היתה פעילות משולבת בנושא הזה.
דוד פרץ: שני דברים.
דוד פרץ: לגבי חברת פרוטוקול לפני שאני מתייחס פה לאיזושהי סקירה קצרה.
דוד פרץ: חברת פרוטוקול זה הרע במיעוטו.
דוד פרץ: אנחנו נתקלים יום יום בלא מעט תקלות.
דוד פרץ: יש פה מהגרים בערך מ-80 מדינות.
דוד פרץ: רק בשפה ההודית יש עשרות שפות ועוד מאות ניבים.
דוד פרץ: בשפה הסינית אותו דבר.
דוד פרץ: אני מדבר על תקלות שנתקלים בהם.
דוד פרץ: יש לנו עכשיו עצור סיני שלפעמים הוא מדבר.
דוד פרץ: עשר שנים פה.
דוד פרץ: הרבה פעמים אתה מדבר בשפה פוג'יאנית והם בכלל מדברים בשפה מנדרינית.
דוד פרץ: אתה מביא מתורגמן שמבין מנדרינית והוא לא קולט מה הם אומרים בכלל בפוג'יאנית.
דנה שקד: אני חייבת לעצור אותך.
דנה שקד: אני 4 שנים בתפקיד הזה.
דנה שקד: יש לי רק דוברי מנדרינית ועוד לא נתקלתי בעובד שלא יודע מנדרינית.
דנה שקד: זה הניב המרכזי.
דנה שקד: אם הם יודעים גם שנחאית, לא משנה, גם בפוג'יאנית.
דנה שקד: הם יודעים גם מנדירנית.
רן כהן: אדם שלא יודע לדבר שפה שהוא עובד בישראל.
רן כהן: למה בכלל מביאים אותו?
דנה שקד: אז תברר במשרד הפנים למה בכלל נותנים לו להגיע.
דוד פרץ: בשנת 2005 ראש המנהלת ביקש ממני לכתוב עבודה.
דוד פרץ: זה נקרא שמירה על זכויות עובדים זרים בתהליך ההרחקה.
דוד פרץ: אחד הדברים שעשיתי שם התייחס לחברת פרוטוקול העברתי שאלונים בכמה שפות לעובדים זרים לראות פחות או יותר מה התחושות שלהם, עשיתי איזשהו ניתוח והעברתי מסקנות.
דוד פרץ: מה שאני אומר פה כרגע אפשר ליישם כרגע הלכה למעשה גם היום.
דוד פרץ: אפשר לחבר שאלון שמעבירים אותו לעובדים זרים, זה טוב גם למשרד העבודה בעשרות שפות שפחות או יותר נדע איך התחושה שלהם על סמך אותו שאלון.
דוד פרץ: וזה מביא אותי לנושא הבא שאני רוצה לדבר עליו וזה תיקון לחוק סחר בבני אדם בשנת 2006 שדיברת קודם על עבירות קשות.
דוד פרץ: בתיקון הזה למעשה נעשו שתי עבירות שנקראו עבודות כפייה מעבר לחוק סחר בבני אדם לעבדות.
דוד פרץ: שזה הוכלל בתיקון הזה.
דוד פרץ: זה עבודות כפייה והעסקה בתנאי עבדות.
דוד פרץ: מי שאוכף את זה בנושא עובדים זרים זה מנהלת ההגירה.
דוד פרץ: לאחרונה פרקליטות המדינה אישרה לנו להגיש 4 תיקים בחשד לנאשמים בחשד שהם עברו עבירות של עבודות כפייה.
דוד פרץ: עכשיו אני ברשות
דוד פרץ: כם סקירה ממש קצרה לגבי כל הנושא של שמירה על זכויות עובדים זרים ולדעתי הבעייתיות פה נובעת, אם דיברו פה על צמצום הפגיעה בעובדים זרים בענף הבניין, לדעתי זה מתחיל בעובדה שגנות הקים את מנהלת ההגירה בשנת 2002.
דוד פרץ: דיברנו על משהו כמו 47 אלף עובדים זרים בענף הבנייה.
דוד פרץ: היום אנחנו מדברים על משהו כמו 12 אלף.
דוד פרץ: תקן אותי אותי יוסי.
יוסי אדלשטיין: 11 אלף.
דוד פרץ: מה שאני אומר הירידה הזאת.
דוד פרץ: ברגע שיש ירידה בכמות העובדים הזרים בהכרח אנשים שומרים את העובדים הזרים אצלם, שומרים את הזכויות שלהם.
רן כהן: מותר לציין במאמר מוסגר ברשותך ענף הבנייה לא נשאר בלי עובדים.
רן כהן: נכנסו עשרות אלפי עובדים ישראלים בענף הבנייה.
רן כהן: מה שלא עושים בחקלאות לצערי.
דוד פרץ: הבעיה העיקרית היום זה בענף הסיעוד.
דוד פרץ: עשרת אלפים עובדים.
דוד פרץ: משהו כמו 30% שזה למעשה מסתובבים פה.
דוד פרץ: זאת אומרת מביאים אותם לפה רק לצורך ההגעה.
דוד פרץ: הוזכר פה לא פעם ולא פעמיים בוועדה הזאת לצורך העניין לא משולם כסף על העבודה שלהם אלא עצם ההגעה שלהם פה לארץ.
רן כהן: לצורך דמי הכופר או דמי התיווך.
רן כהן: זה המסחר הכי שחור במדינת ישראל.
דוד פרץ: אפשר לומר פה שכמעט מדי יום ביומו אנחנו מקבלים מכם תלונות ואנחנו מטפלים בתלונות האלה.
דוד פרץ: היום לדוגמה אנחנו נתקלים בלא מעט נתינים או אזרחי הודו שמגיעים לפה לצורך עבודה ואפילו בתמימות מספרים להם שיש להם שתי אפשרויות, או לעבוד אצל המעסיק ואם תשלמו עוד אלפיים דולר אתם תוכלו לעבוד איפה שאתם רוצים.
דוד פרץ: גם בתופעות כאלה אנחנו נתקלים כרגע.
דוד פרץ: הם חושבים שזה בסדר וזה חוקי.
רן כהן: איך הם נכנסים?
רן כהן: על אשרת ב1.
רן כהן: אה סיעוד.
דוד פרץ: בדקתי אתמול את הנתונים עד ה-17 לספטמבר, פתחנו משהו כמו 470 תיקים השנה סביב הסוגיה הזאת, רובם ככולם בענף הסיעוד.
דוד פרץ: בעיקר כרגע זה הודים וסרי לנקים כי הפיקוח על הגעתם הוא הכי נמוך.
דוד פרץ: בפיליפינים יש פה עוד נציג בשגרירות הפיליפינית.
דוד פרץ: זה נציב לענייני עבודה שמפקח על זה ושם כל חברה צריכה להיות מאושרת.
דוד פרץ: בדרום מזרח אסיה, הודו, סרי לנקה, נפאל הרבה יותר פרוץ ושם משלמים הכי הרבה כסף היום.
דוד פרץ: אם זה היה פעם מרומניה או מה שנקרא האיחוד האירופאי כולם מצליחים להיכנס לתוך האיחוד האירופאי ושם משלמים קצת יותר מאשר משלמים פה בארץ.
דוד פרץ: אז עיקר הבעיה כפי שאמרתי זה הודו, סרי לנקה, נפאל.
דוד פרץ: כאן הבעיה למעשה שאתה אומר, אוקיי.
דוד פרץ: זכויות עובדים זרים, לפני שאנחנו מדברים על שכר וכיוצא בזה כאן הבעיה.
דוד פרץ: כי הם משלמים כל כך הרבה כסף.
דוד פרץ: הם למעשה פה הרבה פעמים כדי להמשיך להישאר הלאה, היתר של מישהו, ואני אומר לך, מדי יום ביומו אנחנו חוקרים מעבידים ומבטלים להם את ההיתר.
דוד פרץ: וזה לא פשוט לבטל היתר.
דוד פרץ: אני אתן דוגמה.
דוד פרץ: אתמול חקרה חוקרת שלי מישהו באשדוד, עיוור, שפשוט לא הוחלף ומקבל 200 דולר לחודש תמורת זה שהוא מצהיר שהעובד עובד אצלו.
רן כהן: העובד לא עובד אצלו?
דוד פרץ: לא עובד אצלו.
דוד פרץ: העובד כל חודש בא, נותן לו 200 דולר ואומר לו תקשיב, זה המאתיים דולר.
דוד פרץ: לי אין בעיה עם זה.
דוד פרץ: אני באופן אוטומטי התפקיד שלי זה לאכוף את החוק.
דוד פרץ: אני שולח מכתב לאבישי שיעשה שימוע, יבחן את ביטול ההיתר, זה נוסח המכתב שלנו לצורך העניין.
דוד פרץ: מה שאני אומר, אם אני מסתכל הבעיה היא פה בזכויות העובדים.
רן כהן: זה מגיע אליך כי זה פלילי בעצם.
דוד פרץ: זה קבלת דבר במרמה.
דוד פרץ: קבלת דבר במרמה אצלנו הרבה פעמים היא כלפי העובד וכלפי המעסיק.
דוד פרץ: למעשה אותו בעל משפחה או משהו בדומה לזה לצורך העניין הוא בקצה השרשרת.
דוד פרץ: הוא לא כל כך מעניין.
דוד פרץ: אותנו מעניינים מחוללי התופעה.
דוד פרץ: זה אותה חברת כוח אדם ואותו סוכן שמביא.
דוד פרץ: יש לנו לא מעט סוכנים, למעשה נתינים זרים.
דוד פרץ: אנחנו קוראים להם סוכני משנה.
רן כהן: מר גנות צריך לעזוב.
רן כהן: אני רוצה להגיד שני דברים.
רן כהן: אני מקווה שבהקדם האפשרי הנציבות תעבור לרשות ושהרשות תדאג לזה שלאיריס וליחידה שלה יהיו כל הכלים, גם אלה שהיא לא אמרה שהיא מוכרחה אותם, אבל אני מרגיש שאם איריס עובדת לבד זה בשום פנים ואופן לא יכול לתת מענה מלא לעניין.
רן כהן: לפחות בנושא של כוח אדם בתרגומים.
רן כהן: הדבר השני, אני מאוד אשמח לעמוד איתך בקשר לגבי הנושא של תיקון חוק עובדים זרים באופן שיבטיח שהנציבה יכולה גם לדאוג לזכויות העובדים ולא רק לטיפול בעבירות המעסיקים.
רן כהן: והדבר השלישי, אני חושב שאני איזום איזה מפגש, או שאתה תעשה את זה בעצם, בקשר עם משרד החוץ כך שאולי זכותון לעובדים לא יחולק בארץ אלא יחולק בארץ המוצא של העובדים, כי שם יש להם עוד פנאי ברגע שהם נרשמים לדעת מה הזכויות שלהם, כן, לא.
איריס מעיין: זה אגב מתחייב מנוהל הלשכות לתיווך כוח אדם בינארצי.
איריס מעיין: הנוהל הזה מחייב את הלשכות האלה בזמן שהם רושמות את העובדים בחו"ל ליידע אותם.
רן כהן: אני הייתי מאוד רוצה שהשגרירויות שלנו בחוץ לארץ כמו שהן דואגות לזה שהדברים הללו יבוצעו, בעניין הזה קיבלתי פנייה של יושבת ראש הכנסת שהיתה במקרה בפיליפינים והיא ראתה את הסוגיה הזאת של העובדים הזרים שבאים לארץ והיא העמידה אותי על זה שבעצם כל העניין של האיכויות, של הזכויות, כל הדברים האלה לא מטופלים כבר שם.
רן כהן: ואני חושב שהיא צודקת.
רן כהן: אבל אנחנו נבוא בדברים על העניין.
יעקב גנות: אני רוצה בנושא הנציגויות שלנו בחו"ל, אני רוצה עכשיו לפתח את הנושא הזה.
יעקב גנות: אבל שר הפנים כבר דיבר איתי.
יעקב גנות: יש איזושהי בעיה בכל נושא הקונסולים ונושא העבודה בחו"ל שיש מדינות מתוקנות שמחזיקות.
רן כהן: אני אשמח להזמין אותך וגם את משרד החוץ, נטפל בעניין.
רן כהן: אני רוצה לעבור לארגוני הסיוע לעובדים הזרים.
רן כהן: אן.
אן סוצ'יל: אני אחראית על תלונות של מהגרי עבודה ב"קו לעובד".
אן סוצ'יל: דנה אחראית על מהגרי עבודה מסין ספציפית.
אן סוצ'יל: ואני אתחיל במילה כללית.
אן סוצ'יל: אין לנו פה ביקורת על מישהו ספציפי מכם ובטח שלא על איריס מעיין.
אן סוצ'יל: הביקורת שלנו על משרד התמ"ת כמערכת, כרשות, שלפי מה שאנחנו רואים בשטח ואנחנו נמצאים בשטח עם כל השפות הדרושות.
אן סוצ'יל: אנחנו מעסיקות דוברי תאי, דוברי סינית, דוברי רומנית, דוברי רוסית, כל השפות שיש כאן בארץ.
אן סוצ'יל: אז אנחנו נמצאים בשטח ואנחנו באמת מקבלות תמונת מצב של מה שקורה היום מבחינת זכויות של עובדים זרים.
אן סוצ'יל: והמצב הוא שהתמ"ת לא משחק היום שום תפקיד כשחקן שאחראי על הרתעה של מעסיקים, תאגידים וחברות כוח אדם מפני ביצוע עבירות חמורות כלפי העובדים.
אן סוצ'יל: יש לנו תופעה של הלנת שכר שהיא פשוט שערורייתית מה שקורה היום בענף הסיעוד.
רן כהן: אבל זה בדיוק הדבר שגם איריס תיארה אותו כדבר הכי קשה שגם היא מטפלת.
אן סוצ'יל: אבל הוא לא מטופל.
אן סוצ'יל: אם הוא היה מטופל אז מעסיק היום היה חושב פעמיים.
אן סוצ'יל: אני מדברת עם המון מעסיקים כל יום ואומרת להם, תשמעו, אם אתם לא תשלמו את השכר אנחנו נפנה לתמ"ת.
רן כהן: הם מדברים איתך?
אן סוצ'יל: בטח.
רן כהן: הם בטח שונאים אותך.
אן סוצ'יל: שונאים תמיד כן.
אן סוצ'יל: גם אנחנו שונאים אותם.
אן סוצ'יל: אנחנו אומרים להם אנחנו נגיש לתמ"ת.
אן סוצ'יל: התמ"ת יבטל לכם את ההיתר או התמ"ת יטיל עליכם קנס.
אן סוצ'יל: זה לא מעניין אותם.
אן סוצ'יל: הם יודעים שזה לא קורה.
אן סוצ'יל: הם יודעים שהם יכולים לא לשלם את הקנס ושביטול היתר קורה במקרים חמורים ביותר שרק מצטברות 5 או 6 או 7 תלונות כנגד אותו מעסיק.
אן סוצ'יל: זה פשוט לא קורה.
אן סוצ'יל: אני אתן לך דוגמה עד כמה העניין הזה חמור.
אן סוצ'יל: אנחנו מעבירים לאבישי עומסי הממונה על אכיפה מנהלית באופן קבוע תצהירים של עובדים.
אן סוצ'יל: אנחנו עושים את עבודת השטח, מעבירים כבר את התצהיר.
אן סוצ'יל: כל מה שנותר לאבישי לעשות זה לעשות שימוע ולהחליט על ביטול או על הגבלת היתר.
אן סוצ'יל: היה לנו מקרה של שתי עובדות פיליפיניות שהתלוננו על הטרדה מינית כנגד אותו מעסיק.
אן סוצ'יל: זאת אומרת אותו מעסיק הטריד אותן מינית, השתמש בהיתר שלו.
רן כהן: זה לא אבישי, זה פרץ.
אן סוצ'יל: לא.
אן סוצ'יל: אחת מהעובדות הגישה תלונה במשטרה הרגילה, לא במשטרת ההגירה ובמקביל שלחנו את התצהירים לאבישי עמוסי.
אן סוצ'יל: הוא מכיר את המקרה.
אן סוצ'יל: ההחלטה שהתקבלה באותו מקרה שהיה חמור במיוחד היה פשוט להגביל את ההיתר לעובדים מהארץ.
אן סוצ'יל: מה זה אומר הגבלה לעובדים מהארץ?
אן סוצ'יל: זה אומר מבין כל אותם עשרת אלפים עובדים בענף הסיעוד ששוהים בחוץ בלי עבודה כי פשוט מכניסים עוד ועוד עובדים, אפשר מהם לקחת עובד, אבל לא להביא מישהו חדש מחו"ל.
אן סוצ'יל: הסנקציה הזאת היא פשוט חסרת משמעות.
אן סוצ'יל: לא הגבילו לגבר במקרה הזה ודיברנו על זה בפגישה.
אן סוצ'יל: מר אבישי עמוסי לא מגביל לעובדים ממין זכר.
אן סוצ'יל: לא ברור למה.
אן סוצ'יל: יש לנו פה את התשובה של אבישי עמוסי לכל המקרים ששלחנו אליו.
אן סוצ'יל: אין פה הגבלה למין זכר.
אן סוצ'יל: באף אחד מהמקרים של הטרדה מינית אין הגבלה למין זכר.
אן סוצ'יל: אין ביטול היתרים.
אן סוצ'יל: יש פה 3 ביטולי היתרים.
אן סוצ'יל: בכל יתר המקרים זה פשוט הגבלה לעובד מהארץ שהסנקציה הזאת היא מגוחכת.
אן סוצ'יל: אין בזה שום הרתעה.
רן כהן: זו הטרדה מינית על ידי הקשיש עצמו?
אן סוצ'יל: הוא לא קשיש בדיוק.
אן סוצ'יל: עכשיו אני אגע בעוד נקודה אחת לעניין התרגום.
אן סוצ'יל: כמו שאתה מבין זה פשוט בלתי אפשרי לקיים אכיפה של סינים, תאילנדים, ענפים שלמים, ענף הבניין וענף החקלאות הם פשוט ענפים שאני יכולה לומר בלב שקט לא מתקיימת בענפים האלה אכיפה.
אן סוצ'יל: אני אתן לך דוגמה.
אן סוצ'יל: ביוני שלחנו תלונה לאיריס מעיין על מקרה של 4 עובדים תאילנדים ממושב פדיה שבשפלה.
אן סוצ'יל: הלנת שכר, מגורים בלתי הולמים, אי תשלום שכר מינימום.
אן סוצ'יל: אחרי 3 חודשים התקבלה תשובה שנשלח פקח למושב והתברר שהכול בסדר.
אן סוצ'יל: התלונה נסגרה.
אן סוצ'יל: באותו יום דיברנו עם העובדים דוברי תאילנדית, עובדת שלנו שדוברת תאילנדית דיברה איתם בטלפון.
אן סוצ'יל: הם אמרו, הגיע בן אדם, דיבר איתנו עברית, אין לנו מושג מי זה, לא הבנו מה הוא אומר והוא הלך.
אן סוצ'יל: זה מה שקרה והתלונה נסגרה.
אן סוצ'יל: וכמו התלונה הזאת נסגרות שוב ושוב תלונות בלי שבעצם מתבצעת פה אכיפה.
אן סוצ'יל: הפקחים לא יכולים להגיע למושב ולדבר עם העובדים כי העובדים האלה לא מדברים אנגלית או עברית.
אן סוצ'יל: אין שום סיכוי לתקשר איתם.
רן כהן: אבל התאילנדים מדברים אנגלית.
אן סוצ'יל: שום מילה באנגלית הם לא מדברים.
אן סוצ'יל: זאת פשוט תמונת המצב שאנחנו רואים היום ואני חייבת לומר שלפני שנה המצב היה הרבה יותר טוב.
אן סוצ'יל: לפני שנה עבדנו עם עורכת הדין נטע ברנר בענף הסיעוד שביטלה הרבה יותר היתרים בענף הסיעוד והיום המצב הוא פשוט קטסטרופאלי.
אן סוצ'יל: ואנחנו לא יודעים למה זה קרה השינוי הזה אבל קרו כל מיני שינויים מערכתיים שפשוט דרדרו את העבודה של התמ"ת בצורה בלתי רגילה.
דנה שקד: אני רכזת עובדים סינים.
דנה שקד: בניין מהיר, אותו תאגיד שעכשיו חושבת הוועדה אם לתת לו ערבות או לא זה עורך דין שלנו שמטפל בנושא ושלחה מכתבים, עשרים בשבוע, מאז מרץ.
דנה שקד: במרץ התקבלה תלונה של 50 עובדים סינים שגם לא קיבלו תלושי משכורת, גם לא קיבלו שכר, חלקם גירשו אותם מהקראוונים שלהם ועוד ועוד.
דנה שקד: ואחר כך כולם לא מצאו עבודה.
דנה שקד: אני עזרתי לחלק מהם למצוא עבודה גם בעזרתך.
דנה שקד: זה רק בעקבות לחץ של עורכת דין שלנו שאתם עכשיו יושבים אם לקבל את הערבות או לא.
דנה שקד: אם זה לא היה הלחץ של עורכת הדין מילמן במשך שבועות, פקסים ופקסים, לא היה קורה שום דבר.
דנה שקד: זה גם כן, זו תלונה שהיא לחלוטין שלנו.
דנה שקד: בנושא התרגום.
דנה שקד: יש לי 10 מתנדבים בשבוע.
דנה שקד: כבר מעל שנתיים שהם קבוצה הומוגנית אחת.
דנה שקד: אנשים שעובדים במשרה מלאה במשהו אחר ובאים בערב לדבר סינית לעזור לי כל שבוע.
דנה שקד: אלה אנשים שהרבה מהם עבדו בפרוטוקול וברחו כל עוד נפשם בם.
דנה שקד: כי לא שילמו להם שכר, כי נתנו להם פחות משכר מינימום, כי התנאים הם לא תנאים.
דנה שקד: יש סיבה שאנחנו נגד פרוטוקול וזה לא סתם ויש לי עדויות מהשטח, ואפשר למצוא אנשים טובים שיתרגמו.
דנה שקד: כל מי שמגיע אלינו לתרגם הוא מדהים.
דנה שקד: עכשיו, התלונה היא לא כלפי איריס, חס ושלום, אני עובדת איתך המון ואני יודעת שאת מעלה את הצורך בתרגום כל הזמן לממונים.
דנה שקד: את גם אומרת לי את זה.
דנה שקד: אנשים אומרים לי, לא הצלחתי לדבר עם איריס.
דנה שקד: או באתי לאיריס ולא היה מי שיענה או לא הבנתי אותה.
דנה שקד: והם באים אלינו.
דנה שקד: כל יום שני הם באים.
דנה שקד: השבוע היו קרוב למאה איש.
דנה שקד: יש לנו 39 תאגידים בשנת 2008 על 70% מהם יש תלונות בנושא משכר ועד מגורים בלתי הולמים, דרך אי מתן תלושי משכורת ופיטורים באמצע.
דנה שקד: 70%.
דנה שקד: חלק אנחנו פותרים.
איריס מעיין: מי שאת מפנה אלי אז קודם כל לכולם נקבעת פגישה.
איריס מעיין: חלקם פשוט לא מופיעים לפגישות האלה.
איריס מעיין: אני לא מניחה שמישהו יעבוד בערב.
דנה שקד: אני עובדת בערב.
דנה שקד: יש לי 2 ילדים קטנים.
דנה שקד: אני כבר 4 שנים מ-6 עד 9, כל יום שני בערב.
דנה שקד: ו"קו לעובד" לקח אחריות על עצמו.
דנה שקד: אין לי מה לעשות קבלת קהל בבוקר.
דנה שקד: אני עושה בערב.
איריס מעיין: אני לא מכירה רשות, כולל לא נציבות קבילות הציבור שעובדת בערב.
רן כהן: יכול להיות שצריך למצוא לזה פתרון.
רן כהן: כי בכל זאת האנשים האלה עובדים במשך היום ולא יכולים להתפנות.
דנה שקד: כל הנושא של הזכותונים.
דנה שקד: לא מחולקים בשדה התעופה.
דנה שקד: הזכותונים היחידים בסינית שיש זה מה שאנחנו עושים.
רן כהן: אני אומר לך אני הולך לשדה התעופה בין היתר כדי לבדוק את העניין הזה.
דנה שקד: אני גם עושה את הסקרים שלי.
דנה שקד: הם לא מקבלים.
דנה שקד: הם מקבלים ממני את הזכותונים.
דנה שקד: יושבים וקוראים אותו.
דנה שקד: שואלים שאלות.
דנה שקד: חלק מהם באים רק כדי לדעת מה הזכויות שלהם.
דנה שקד: כולל עובדים חדשים.
דנה שקד: עובדים שהם 3 חודשים בארץ.
דנה שקד: לא יודעים מילה עברית.
דנה שקד: זה לא כמו הבחור שנעצר אתמול שהוא יודע עברית טובה, הבחור הסיני שנעצר שמכה.
דנה שקד: הוא כבר 10 שנים פה.
דנה שקד: הם לא יודעים עברית ולא אנגלית, חוץ מלהגיד לבעל הבית במקרה הטוב, הם לא יודעים.
דנה שקד: אני כן רוצה לציין לשבח את השיתוף פעולה עם משטרת ההגירה בתקופה האחרונה.
דנה שקד: והדבר האחרון שאין לי מושג מה, זה חלוקת הסמכויות בין משרד הפנים למשרד התמ"ת.
דנה שקד: אני מפנה תלונה לאיריס.
דנה שקד: היא אומרת לי את צריכה לפנות למשרד הפנים.
דנה שקד: אני פונה למשרד הפנים, תפני לתמ"ת.
רן כהן: אז מעכשיו יהיה לך יותר קל כי זה יהיה בעיקר אצל ראש הרשות והכול יהיה כפוף לשם.
סיגל רוזן: תוספת.
סיגל רוזן: יש איזו סלחנות כלפי תשלום שכר מינימום שפוגעת בסופו של דבר גם בעובדים ישראלים ואני רוצה רק לציין שבוועדת כנסת שנערכה ב-24 ליוני גם יעקב גנות אמר אחרי שטענתי שעובדי חקלאות מקבלים 13 שקלים לשעה, הוא אמר גם 150 שקלים ליום, אפשר לאכול מזה.
סיגל רוזן: וחבר הכנסת שי חרמש גם הביע סלחנות רבה כלפי אי תשלום שכר מינימום בענף החקלאות.
רן כהן: אני לא מוכן להשלים עם זה בשום פנים ואופן.
סיגל רוזן: אתה ביקרת אותו על כך בישיבה.
סיגל רוזן: אבל אני חושבת שזה חמור שדברים כאלה נאמרים על ידי חבר כנסת.
יוסי אדלשטיין: זה לא נאמר בקונטקסט הזה.
יוסי אדלשטיין: זה לפרוטוקול.
יוסי אדלשטיין: מה שגנות אמר בזמנו זה שאמרו שהמסתננים שלחו אותם לעבוד בחקלאות והם לא רצו לעבוד.
יוסי אדלשטיין: אז גנות אמר לגבי המסתננים ש-150 שקל בשבילם זה גם טוב.
רן כהן: כל שכר מינימום יוסי הוא חוק שלי.
רן כהן: אני יזמתי אותו ואני עומד על כך שכל עובד בישראל מאיזה מוצא שלא יהיה החוק חל עליו.
רן כהן: אני אומר את זה חד משמעית.
רן כהן: אפילו אם הוא לא עובד חוקי.
דוד פרץ: רן באמת שמחילים את החוק גם בחקלאות.
דוד פרץ: פעם בדקתי את זה.
דוד פרץ: בערבה.
דוד פרץ: כי אני גם כלכלן.
דוד פרץ: לא חשוב מה העבודה שלי.
דוד פרץ: אז הם מחילים את החוק והם משלמים שכר מינימום, רק שהם מורידים מזה ככה, שק אורז, מגורים, חשמל, מים, את כל הדברים האלה.
סיגל רוזן: הם מחילים את החוק לפי 12 שעות.
סיגל רוזן: אנשים עובדים 12 שעות ביום, 29 ימים בחודש.
סיגל רוזן: הם מקבלים שכר מינימום.
דוד פרץ: ממש לא.
רן כהן: מה שסיגל אומרת היא אומרת על פי מי שהיא רואה.
סיגל רוזן: אם תהיה אכיפה אזרחית שכרגע היא לא בסמכות שלנו.
סיגל רוזן: תהיה אכיפה ולא תתפשרו.
סיגל רוזן: אתם תעשו אכיפה אזרחית ותגיעו לפסק דין שקובע לעניין שכר מינימום בשקלול שעות נוספות, זאת אומרת כשאתה מחשב את השעות הנוספות של העובד, תגיעו כבר להחלטה, אני מתחננת לפניכם בבג"ץ.
אן סוצ'יל: זה אנחנו אחראים?
סיגל רוזן: זה הבג"ץ שלכם.
אן סוצ'ל: לא אנחנו מנהלים שם את סדר היום.
סיגל רוזן: תגיעו להכרעה נגד מעסיק כלשהו, לא בפשרה.
סיגל רוזן: בפסק דין שלא יטען פשרה.
סיגל רוזן: שהוא לא שילם שכר מינימום כשמשקללים מתוך זה את השעות הנוספות.
סיגל רוזן: פסק דין שכזה הוא יופי של תשתית.
רן כהן: רבותיי, אנחנו צריכים לחתור לסיום.
רן כהן: מה שאני מבין שאנחנו חייבים לתקן באמת את החוק שייתן לכם את הכלים.
רן כהן: לך, לאבישי, לליאוניד, את הכלים כדי לממש גם את זכויות העובדים גם במצבים האלה.
רן כהן: טוב רבותיי, אני רוצה לסכם פחות או יותר את הישיבה הזאת.
רן כהן: בנוסף לדברים שאמרתי בנוכחותו של מר גנות אני רוצה בסך הכול לומר שלעניות דעתי חייבים להחמיר את הענישה על המעסיקים העבריינים בכל הרמות, המנהליות, הפליליות, ואחרות.
רן כהן: והעניין הזה ההרגשה שלי אין מימוש מלא של החוק הקיים ובוודאי שגם החוק עצמו לא מספיק וצריך להרחיב את הענישה בעבריינות בתחום הזה.
רן כהן: הדבר השני, אני רוצה לפנות אליכם, ל"קו לעובד" ולמוקד סיוע לעובדים זרים בבקשה.
רן כהן: אם אתם רואים מקרה שבו אתם פניתם על מעסיק עבריין והדבר הזה לא טופל להערכתכם לאחר פעם ופעמיים, אל תחכו לשלישית ולרביעית.
רן כהן: בשנייה כבר תעבירו את זה אלי.
רן כהן: אני רוצה לבדוק את זה אל מול הרשות ואל מול הנציבה ואל מול אכיפת החוק ואל מול המשטרה.
רן כהן: אני בעניין הזה לא מתכוון להישאר במגדל השן של החלטות עקרוניות.
רן כהן: אלא גם לטפל טיפול פרטני.
רן כהן: תעבירו את זה לבת שבע ואני אטפל בזה כדי להמחיש את העניין.
רן כהן: הדבר האחרון, זה להזכיר באמת בת שבע שאני רוצה לבקר בנתב"ג ולראות את הנוהלים של קבלת העובדים, הוצאתם של העובדים, חלוקת הזכותונים בנתב"ג בשפות הראויות והכול.
רן כהן: אני חושב שאפשר יהיה בהחלט גם שם להשפיע על העניין.
רן כהן: אני מניח שיוסי ילווה אותנו, ידאג שלא נכנס לנתב"ג ולא נחזור לארץ.
רן כהן: רבותיי אני רוצה להודות לכולכם.
רן כהן: הישיבה סגורה.
רן כהן: אנחנו נמשיך בנוהלים האלה לפקח על מימוש הזכויות.
רן כהן: ישיבה שנייה היום של הוועדה הזאת.
רן כהן: רובכם הייתם כאן גם בישיבה הקודמת.
רן כהן: הפעם נמצא איתנו יועץ מדיני ליושבת ראש הכנסת שלומי קופמן.
רן כהן: אני מאוד שמח על השתתפותו כאן כי זה בהחלט דבר שגם נוגע לקשרי חוץ.
רן כהן: הנושא הפעם טיפול בעובדים זרים שנכנסו לישראל באשרת תייר.
רן כהן: יוסי אתה אולי תפתח במידע שנמצא ברשות
רן כהן: כם לפי מה שגלעד נתן מ.מ.מ.
רן כהן: צריך לבדוק בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מספר התיירים שנמצאים שלא כחוק בישראל או אלה שנכנסו בעצם באשרת תייר ולא יצאו, כ-90 אלף.
רן כהן: יש עלייה של כעשרת אלפים לעומת השנים האחרונות.
רן כהן: מה אתה יכול להגיד לנו על המידע שיש ברשותכם?
רן כהן: זה גם המקור שלך.
יוסי אדלשטיין: אלה המידעים שיש לנו פחות או יותר, גם הלמ"ס.
יוסי אדלשטיין: הלמ"ס הרי ניזון מתוך מערכות מידע של משרד הפנים וביקורת הגבולות עם מצבות שהוא עושה.
יוסי אדלשטיין: אלו אכן פני הדברים.
רן כהן: עכשיו זה כל מי שנכנס באשרת תייר ולא יצא.
רן כהן: לא בהכרח הוא עובד.
יוסי אדלשטיין: סביר להניח שאחד שנכנס באשרת תייר, אחרי 3 חודשים שהוא סיים את הטיול מחוף לחוף, מדרום לצפון, אולי הוא יעשה מזרח-מערב עוד 3 חודשים, אז אני מניח שאחרי חצי שנה הוא בטח צריך להיות ממשהו.
רן כהן: אבל יש כל מיני דוגמאות.
רן כהן: אין לי שום עניין בזה.
רן כהן: אני אומר את זה רק מנקודת ההיגיון.
רן כהן: יש לשער שיש אנשים שמנסים ללכת לטיפול רפואי.
רן כהן: אז יש להם רובריקה אצלכם נפרדת?
יוסי אדלשטיין: אין חלוקה.
רן כהן: יכול להיות שיש אנשים שהם בכלל חיים פה עם בני זוג.
יוסי אדלשטיין: לכן אני אומר שמתוך המספר הזה ישנם כאלה של סטיית תקן ותיקונים כאלה ואחרים שהגיעו ויש בדוחות כאלה אמריקאים שהגיעו.
יוסי אדלשטיין: אני מניח שהאמריקאים והמערב אירופאים הם לא כל כך באים לפה בשביל לעבוד ודברים כאלה.
דוד פרץ: הם לא בדוחות האלה.
יוסי אדלשטיין: לא ישנם חלק שהם בדוחות.
דוד פרץ: כתוב פה ממדינות בלתי מפותחות.
דוד פרץ: זה מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
דוד פרץ: הם כותבים פה.
יוסי אדלשטיין: בסדר, אז אני אומר, בסך הכול מי שנשאר פה תקופה ארוכה מעבר לסביר, סביר להניח שהוא יחפש מקורות פרנסה.
רן כהן: כלומר המספר 90 אלף מתייחס לאנשים שהם כן מוטי עבודה.
יוסי אדלשטיין: בסך הכול בסופו של הליך אחרי שהוא גמר לטייל אז הוא יחפש מקור פרנסה בשביל להמשיך לחיות פה ולאכול ולישון.
יוסי אדלשטיין: אבל ברמת העיקרון כשאנחנו מסתכלים על כלל הבעיה אנחנו מסתכלים על זה כעל שוהה בלתי חוקי.
יוסי אדלשטיין: ובאמת לא משנה לי אם השוהה בלתי חוקי נכנס כתייר או שהוא נכנס כמתנדב או שהוא נכנס כאיש דת.
רן כהן: אבל זה כן משנה לכם אם הוא נכנס כעובד עם רישיון של עבודה ונשאר כאן מעבר לתקופה.
רן כהן: אז הוא נכנס כעובד.
יוסי אדלשטיין: לכן אני מפריד בין האוכלוסיות.
יוסי אדלשטיין: לכן אני אומר יש לי את העובדים הזרים שהם נכנסו בהגדרתם כעובדים זרים והם הופכים להיות חוקים או לא חוקיים מסיבות כאלה ואחרות ובסופו של דבר הם נשארים פה מעבר ל-63 חודש שהחוק אפשר להם.
יוסי אדלשטיין: זו סוגיה אחת של אוכלוסייה שאותה אנחנו יודעים לזהות ולהגדיר.
יוסי אדלשטיין: יתר האוכלוסיות שאנחנו מגדירים אותם כשוהים בלתי חוקיים ולא כעובדים זרים, לא מה שכתוב פה עובדים זרים, בסופו של דבר אולי הם עובדים, אבל הם לא בהגדרה עובדים זרים.
יוסי אדלשטיין: הם שוהים בלתי חוקיים.
יוסי אדלשטיין: ואיתם אנחנו מתמודדים ובאמת האשרה שאיתה הוא נכנס היא לא כל כך רלוונטית מבחינתי.
יוסי אדלשטיין: יש כאלה שבאו להתנדב בקיבוץ חצי שנה ואחרי זה הוא לא יצא והוא נשאר פה לעבוד.
יוסי אדלשטיין: מבחינתי הוא שוהה בלתי חוקי והאשרה היא לא כל כך רלוונטית.
יוסי אדלשטיין: אנחנו לוקחים את הקטע של התיירים בהסתכלות אחרת במסגרת כל האמנות שנחתמות עם כל מיני מדינות כאלה ואחרות לתור מאשרת כניסה ודברים כאלה לראות באמת מה הגורם שלהם בתוך החלק הזה של השהייה הבלתי חוקית.
יוסי אדלשטיין: אבל מבחינת האכיפה שוהה בלתי חוקי הוא שוהה בלתי חוקי ואין לזה התמקדות מיוחדת.
רן כהן: כם הוא שוהה בלתי חוקי, אחת דינו להיות מוחזר.
יוסי אדלשטיין: יש את דודי למשל, שהמשטרה הולכת ומקבלת מידע מודיעיני שבבית איקס ישנם קבוצה של שוהים בלתי חוקיים, המידע המודיעיני לא יודע לנתח את זה.
יוסי אדלשטיין: זה יש לו אשרת תייר, זה יש לו אשרת מתנדב או זה יש לו אשרת איש דת.
יוסי אדלשטיין: אז הם מוערכים כשוהים בלתי חוקיים.
יוסי אדלשטיין: וככה האכיפה.
יוסי אדלשטיין: בסופו של דבר כשאנחנו תופסים אותו אנחנו רואים שהוא תייר או איש דת או לא חשוב מה.
רן כהן: אבישי, איך זה נראה מבחינת הראות שלכם בכל הסוגיה הזאת?
אבישי עומסי: מבחינתנו כמו שאמר יוסי האכיפה היא אותה אכיפה.
אבישי עומסי: אין הבדל.
רן כהן: אבל פעם אמרתם לנו שאתם עושים וגם משרד הפנים, שאתם עושים מאגר עובדים במקום לייבא עובדים חדשים.
רן כהן: עכשיו זה לא לגבי כל מי שנכנס באשרת תייר.
יוסי אדלשטיין: לכן אמרתי יש הפרדה מוחלטת בין המגזר של העובדים לבין המגזר האחר.
יוסי אדלשטיין: אחד שהגיע אליי באשרת תייר לא יכול להפוך להיות עובד זר במדינת ישראל.
יוסי אדלשטיין: יש הפרדה מוחלטת בין שני המגזרים האלה.
יוסי אדלשטיין: והאכיפה היא כנ"ל.
יוסי אדלשטיין: זאת אומרת מה שאבישי רוצה להגיד לך שאם אנחנו תופסים תייר עובד אצל מעסיק ישראלי, המעסיק הישראלי יקבל את הקנס או את הדוח בגין העסקה בלתי חוקית והעסקה ללא היתר ויש את כל הדברים הנלווים אליו, בלי קשר אם הוא תייר או איש דת.
יוסי אדלשטיין: זאת אומרת הוא העסיק באופן בלתי חוקי.
יוסי אדלשטיין: לא משנה מאיזה רקע בא הבן אדם.
יוסי אדלשטיין: מבחינת המאגר של ההחזרה למעגל העבודה הוא דברים כאלה זה רק המגזר שהגיע לפה בהגדרתו כעובד זר והוא עונה לקריטריונים שנקבעו.
רן כהן: דודי פרץ שעוד לא דיבר ועוד מעט ידבר אמר לי לפני תחילת הישיבה שיש מצב שבו מי שנכנס כעובד זר והמעסיק שלו לא מעסיק אותו, אין לו מקום עבודה, לא מגרשים אותו לפני שנה כדי לתת לו שהות למצוא עבודה.
יוסי אדלשטיין: משרד הפנים מטפל בשהות שלו מחדש.
יוסי אדלשטיין: נכון להיום.
רן כהן: עכשיו אתם בכלל נתקלים בתופעה הזאת של תיירים?
אבישי עומסי: בוודאי נתקלים.
אבישי עומסי: לא באותה כמות שאנחנו נתקלים בעובדים זרים או בפליטים אבל בהחלט נתקלים בהעסקה לא חוקית.
אבישי עומסי: נרשמים דוחות ומטופלים כמו כל העסקה לא חוקית אחרת.
רן כהן: בעצם למה לכם להתעסק איתם?
רן כהן: הרי אתם משרד התעסוקה, אתם לא משרד התיירות.
רן כהן: אתם גם לא משרד החוץ.