GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי עומסי: אם הם מועסקים על ידי ישראלים בכל מיני עבודות זו העסקה לא חוקית לכל דבר ועניין.
רן כהן: ואז מה אתם עושים איתם?
אבישי עומסי: מבחינתנו בהנחה שאנחנו יכולים להזעיק את משטרת ההגירה לקחת אותם ולעצור אותם מצד אחד, מצד שני רושמים דוחות למעסיק ומטפלים במעסיק.
רן כהן: מהיכרותך עם התחום המדובר באמת רק ליוצאי אפריקה, אסיה, מדינות מתפתחות או אנשים מכל העולם?
אבישי עומסי: יש גם אחרים.
אבישי עומסי: גם מצרפת הגיעו.
רן כהן: הנה פה דודי פרץ העביר לי.
רן כהן: יש סך הכול 90 אלף ו-400 מעשר מדינות, ברית המועצות לשעבר הכי הרבה, ירדן, מכסיקו, ברזיל, קולומביה, רומניה, תורכיה, פיליפינים שנכנסים באשרת תייר?
דוד פרץ: הם לא חייבים באשרה.
רן כהן: אה, הם לא חייבים אפילו באשרה.
רן כהן: צ'כוסלובקיה, מצרים, ויתר הארצות גם כן משהו.
אבישי עומסי: מבחינת התמ"ת אין הבדל אם הוא נמצא שבוע, שבועיים או חצי שנה, והוא מועסק.
אבישי עומסי: ברגע שהוא מועסק הוא מועסק לא חוקי.
אבישי עומסי: ואז נרשם דוח.
רן כהן: ואז הדוח הוא גם על המעסיק?
אבישי עומסי: הוא על המעסיק.
רן כהן: או רק על המעסיק בעצם כי התייר מה שאתה יכול לעשות רק לשלוח אותו למשטרת ההגירה.
רן כהן: אז עכשיו נגיע למשטרת ההגירה.
רן כהן: רב פקד דודי פרץ, מה קורה איתכם בעניין הזה?
דוד פרץ: אני אתייחס פה לשתי סוגיות.
דוד פרץ: סוגיה המספרים.
דוד פרץ: המספרים האלה הם מ-95.
דוד פרץ: הם התחילו בלשכה המרכזית למנות אותם.
דוד פרץ: צריך לראות פה לדוגמה את ירדן, אני לא בטוח שכול הירדנים, אני חושב שיש הרבה יותר ירדנים שנמצאים פה.
דוד פרץ: מעבר לזה, היא גם כותבת את זה בדוח שהמספר הגדול ביותר זה מברית המועצות לשעבר והיא גם רושמת את זה בדוח, מרינה מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שיש לא מעט כאלה שאמנם נכנסו לפה באשרת תייר אבל נמצאים פה למעשה, שינו את הסיווג שלהם כי הם הרי בודקים אשרת תייר בכניסה.
רן כהן: תגיד זה כולל גם הברחת נשים לזנות?
דוד פרץ: אין שום קשר.
דוד פרץ: היא לוקחת את זה, צריך לדעת מה מקור המידע שלה.
דוד פרץ: מקור המידע שלה כמו שאמר יוסי קודם לכן זה מערכת עוברים.
דוד פרץ: מערכת עוברים בנתב"ג.
דוד פרץ: זאת אומרת שאתה נכנס, אתה נרשם, זה מערכת עוברים.
דוד פרץ: רושמים אותך שנכנסת באשרת עבודה, זה רשום, וזה מקור המידע שלה.
רן כהן: יש לכם טכניקה כזאת בנתב"ג שכעבור חודש או חודשיים אדם שלא יצא זה מצלצל?
יוסי אדלשטיין: לא מצלצל.
יוסי אדלשטיין: אתה מבקש מהמחשב דוח פשוט, תן לי מי נכנס והיה לו אשרת שהייה לחודש חודשיים, תן לי אם הוא יצא או לא יצא.
רן כהן: אבל יש כאלה שלא צריכים אשרת שהייה.
רן כהן: פיליפינים לא צריכים אשרת שהייה.
יוסי אדלשטיין: יש לו חותמת כניסה.
רן כהן: הוא נכנס פר תקופה?
דוד פרץ: ישנן שניים בהגדרה הזאת.
דוד פרץ: ישנן מדינות בשביל להגיע לפה הוא צריך לבקש אשרת כניסה.
דוד פרץ: זה ויזה להיכנס לפה.
דוד פרץ: זה פעם אחת ואז הוא ניגש לקונסוליה ומבקש את הויזה או שמישהו מפה מהארץ מזמין אותו.
רן כהן: אז אותנו לא כל כך מעניין אם יש לו ויזה או אין לו ויזה.
דוד פרץ: אנחנו בודקים מי נכנס למדינת ישראל.
דוד פרץ: ברגע שהוא נכנס למדינת ישראל הבקרית רואה אותו, מתרשמת ממנו, ואם הוא נראה לה נורמטיבי, שמה לו חותמת, אשרת שהייה ל-3 חודשים.
רן כהן: זה הנורמה?
דוד פרץ: זה הנורמה, 3 חודשים.
דוד פרץ: אם הוא לא נראה לה כל כך והיא שואלת אותו כמה שאלות, היא רשאית להגביל את שהייתו לחודש, לשבועיים, לעשרה ימים על פי שיקול דעתה.
רן כהן: זו השוטרת שיושבת שם במקום?
דוד פרץ: זו הבקרית.
דוד פרץ: אלה הסמכויות שלה.
דוד פרץ: אם היא חושדת מעבר לזה היא מפנה אותו למשרד הפנים.
דוד פרץ: יש שמה עמדה של משרד הפנים שמתחקרים, שהמתחקר שואל שאלות יותר עמוקות, לסיבת ההגעה, ואז הוא מחליט בכלל אם לסרב את הכניסה או לאשר אותה.
רן כהן: הוא יכול לשלוח אותו בחזרה?
דוד פרץ: הוא מחזיר אותו חזרה עם אותה טיסה שהוא הגיע.
דוד פרץ: ואז הבקרית רושמת לו כניסה.
דוד פרץ: יש אינדיקציה שבן אדם איקס נכנס למדינת ישראל ב-24 לספטמבר.
דוד פרץ: בעוד 3 חודשים גוזרים דוח, אומרים, תן לי מי שנכנס ב-24 לספטמבר, או מי שהיה צריך לצאת ב-24 לספטמבר והוא לא יצא.
דוד פרץ: ואז אתה רואה מי.
דוד פרץ: לכן אמרתי שלגבי נתונים יש טיפה סטייה כי גוזרים את זה בגזירה יבשה.
דוד פרץ: יכול להיות, למשל אלה מחבר העמים, יכול להיות שהוא נכנס כב2 באמת כתייר, אבל הוא הגיע לפה למטרת נישואים.
רן כהן: ב1 זה לעבודה, ב2 זה תייר.
דוד פרץ: הוא נכנס באשרת תייר אבל במהלך הדרך הוא עשה פה פעולות לנישואים או לחיות עם ישראלי ואז הוא שינה סטטוס אבל כשגוזרים נתון יבש מי נכנס כב2 ולא יצא אז המספרים.
דוד פרץ: לכן אני אומר שלגבי המספרים יש סטיות לכאן ולכאן שאפשר לשחק איתם אם עושים מיפוי יותר מדויק מה קרה לכל אחד מהנכנסים.
דוד פרץ: המספר הוא מספר יבש אבל אם עושים לו מיפוי אז הוא קצת מקבל פנים אחרות.
רן כהן: עכשיו איך מאתרים אותם?
רן כהן: הם יוצאים מנתב"ג, כל אחד,
יוסי אדלשטיין: השאלה אם יש צורך.
דוד פרץ: אתה לא יכול לעקוב אחרי אף אחד גם אם תבקש ממנו לרשום כתובת.
רן כהן: אני לא יושב ראש ועדת הפנים.
רן כהן: אני יושב ראש ועדת עובדים זרים.
רן כהן: לעניינו אם זה עובדים זרים זה בתנאי שהם נתפסים עובדים.
דוד פרץ: לא קשור.
דוד פרץ: עובדים זרים אנחנו כל הזמן רגילים להשתמש במושג.
רן כהן: מי שנכנס על אשרת תייר ועובד בישראל שלא כחוק.
יוסי אדלשטיין: אם היא שוהה שלא כדין, זה לא משנה, סעיף 12 לחוק הכניסה לישראל.
יוסי אדלשטיין: הבן אדם נמצא פה.
יוסי אדלשטיין: יש לו אשרת תייר עד 31.3.08.
יוסי אדלשטיין: נתפס ב-1.6.08.
יוסי אדלשטיין: ללא אשרה הוא לא חוקי בארץ.
יוסי אדלשטיין: אתה מוציא אותו.
יוסי אדלשטיין: מה זה משנה?
יוסי אדלשטיין: מה זה מעלה או מוריד אם הוא עובד.
יוסי אדלשטיין: זה מעלה או מוריד אם הוא עובד לעניין משרד התמ"ת.
יוסי אדלשטיין: אבל לא למשרד הפנים.
רן כהן: מה שאותי מעניין אם הוא עובד או לא אם הוא נכנס לא באשרת תייר, אם הוא נכנס כעובד, יש הבדל.
יוסי אדלשטיין: אם הוא נכנס כעובד זר זה משהו אחר.
יוסי אדלשטיין: אני אומר אחד שנכנס כתייר וקיבל אשרת שהייה במדינת ישראל ל-3 חודשים.
יוסי אדלשטיין: בתקופה הזאת מותר לו להיות תייר כהגדרתו.
יוסי אדלשטיין: אם הוא נתפס עובד בתקופה הזאת הוא הפר את האשרה שניתנה לו ואז אנחנו מבטלים לו את האשרה ופועלים להרחקתו.
רן כהן: אז נאמר לכל מי שנכנס באשרת תייר זה שידע שאסור לו לעבוד בישראל?
יוסי אדלשטיין: לא יושבים להגיד לכל אחד אתה תייר, אל תעבוד.
רן כהן: למיטב ידיעתי כשנכנסים לארצות הברית אומרים להם.
יוסי אדלשטיין: באשרה כתוב.
רן כהן: במילוי הטופס יש שמה התראה שאסור לעבוד.
יוסי אדלשטיין: גם באשרה שלנו, אדם שמקבל אשרת שהייה.
דוד פרץ: אבל מי שלא מקבל אשרה אז זה לא רשום.
יוסי אדלשטיין: מי שלא מקבל זה לא רשום אבל מי שמקבל.
דוד פרץ: מי שמקבל אשרת שהייה מהקונסוליה רשום לו שהוא לא רשאי לעבוד.
רן כהן: תמשיך.
דוד פרץ: אין לי הרבה מה להמשיך.
דוד פרץ: רק אולי כמה דברים.
דוד פרץ: כפי שאמרתי המספרים פה הם כוללים מדי.
דוד פרץ: עוד איזושהי דוגמה.
דוד פרץ: יש פה לא מעט אנשים שנישאים פה באיזשהו תהליך מדורג של נישואים עם ישראלים מה שאנחנו קוראים א5, ואז גם כן אנחנו מדברים כרגע על כמה אלפים כאלה שבכל נקודת זמן,
יוסי אדלשטיין: הם משנים סטטוס באשרה שהם נכנסו בה.
דוד פרץ: בכול נקודת זמן יש כמה אלפים כאלה.
דוד פרץ: מבחינת החוק אין הבדל, בסופו של יום אנחנו כמנהלת הגירה כזרועה ארוכה לצורך העניין של משרד הפנים שאמונים על חוק הכניסה לישראל אנחנו מעבירים אותה, והם עושים את ההתפלגות ומחליטים.
דוד פרץ: בדרך כלל אני מניח לגבי תייר הרבה יותר קל להחליט.
דוד פרץ: לגבי עובד זר זה דורש הרבה יותר שיקול דעת.
דוד פרץ: בין היתר אחד השיקולים כמו שאמרנו קודם לכן, אם הוא פחות משנה בארץ, ואז יש פסיקה וכיוצא בזה.
דוד פרץ: אבל זה שיקולים של הממונה על ביקורת הגבולות.
רן כהן: עכשיו יש תופעה כזאת יוסי שבה בכלל אנשים נכנסים באשרת תייר בעצם למפות עלייה או שזה בסוף נגמר בעלייה?
רן כהן: באזרוח?
יוסי אדלשטיין: ישנם כאלה שמגיעים בעיקרון כתיירים.
יוסי אדלשטיין: הם יכולים לקבל אשרת א3, שזה אשרה שהוא יכול לשהות פה בשביל לבחון את ההתאמה של המדינה אליו לכאורה.
יוסי אדלשטיין: ואם בסופו של דבר הוא מחליט לעשות עלייה אז הוא עובר לסטטוס אחר.
יוסי אדלשטיין: אז הוא הולך למשרד הפנים.
יוסי אדלשטיין: חוק השבות.
יוסי אדלשטיין: בדרך כלל רוב העולים מגיעים כבר מראש בתור עולים.
רן כהן: אז בשדה התעופה הם מקבלים את האזרחות.
יוסי אדלשטיין: הם מגיעים כבר בהגדרה דרך הסוכנות.
יוסי אדלשטיין: אבל ישנם כאלה שאומרים אני רוצה לראות איך החיים פה, אם אני מסתגל, אם אני אמצא עבודה, אז הוא נכנס כתייר, משנה אחרי זה את הסטטוס שלו ואו שהוא בסוף מחליט שזה לא בשבילו וחוזר חזרה הביתה או שהוא משנה את הסטטוס.
רן כהן: אתן יכולות לעזור לנו, מה שאתן יודעות שקורה בתחום הזה?
אן סוצ'יל: לי חשוב לדבר על האבחנה שאני חושבת שאתם לא עושים אותה בין עובדים שנכנסו באשרת תייר והפכו לשוהים שלא כדין לבין עובדים שנכנסו באשרת עבודה והפכו לשוהים שלא כדין תוך מספר חודשים או תוך שנה בגלל עניינים שלא תלויים בהם, הסדר הקבילה והצפה שיש בענף הסיעוד.
אן סוצ'יל: יש לי פה דוגמה של עובד ששוהה בארץ 3 חודשים.
אן סוצ'יל: הוא פוטר אחרי שבוע מהעבודה כי הוא דובר הינדית בלבד.
אן סוצ'יל: הוא מהודו.
אן סוצ'יל: הוא לא דובר שום מילה בשפה אחרת, ומשטרת ההגירה תפסה אותו ברחוב, אמרה לו, יש לך שבועיים להסדיר את המעמד שלך, למצוא מעסיק חלופי, אחרת תגורש.
אן סוצ'יל: הגיע למשרד הפנים, ביקש לקבל אשרה ב2, אמרו לו, נשאר לך שבוע כי הוא הגיע אחרי שבוע.
אן סוצ'יל: נשאר לך שבוע למצוא מעסיק אחר.
אן סוצ'יל: אם תוך שבוע אתה לא מוצא אתה צריך לעזוב את הארץ.
רן כהן: הוא נכנס כחוק?
אן סוצ'יל: נכנס כחוק.
אן סוצ'יל: אבל תוך שבוע פוטר.
רן כהן: אז איפה המעסיק שהביא אותו?
אן סוצ'יל: המעסיק העסיק אותו שבוע בלבד ופיטר אותו.
אן סוצ'יל: הבן אדם לא מדבר מילה.
רן כהן: אז מה עושים עם זה אבישי?
אן סוצ'יל: האכיפה שלכם של משטרת ההגירה.
אן סוצ'יל: ..
יוסי אדלשטיין: ברמת העיקרון כל עובד זר שעזב את המעסיק, התפטר או פוטר או ברח, תגדירו את זה באיזו מילה שאתם רוצים, רשאי לבוא למשרד הפנים לקבל אשרת שהייה של ב2 למשך חודש ימים על מנת לחפש מעסיק חדש.
יוסי אדלשטיין: במידה והוא במהלך חודש ימים לא מיצה את התהליך הוא יכול לבקש חודש נוסף על מנת להמשיך לחפש.
יוסי אדלשטיין: אני מעבר לזה בתצהיר שלי לבג"ץ אמרתי.
יוסי אדלשטיין: ..
אן סוצ'יל: חודשיים זה פשוט לא זמן סביר לחפש עבודה.
רן כהן: ואז אתם מפנים אותו למאגר של משרד התמ"ת?
אן סוצ'יל: אין מאגר.
יוסי אדלשטיין: אני אבהיר את הדברים.
יוסי אדלשטיין: ברמת העיקרון הוא מקבל חודש ועוד חודש.
יוסי אדלשטיין: זה בשגרה.
יוסי אדלשטיין: מי שנמצא פה בתחום הסיעוד בעיקר, מי שנמצא פה בשנה הראשונה גם אם הוא לא מיצה את החודש ועוד חודש אנחנו נותנים לו עוד הזדמנויות לחפש מעסיק.
יוסי אדלשטיין: עד שנה אנחנו לא עוצרים ולא זורקים ברמת העיקרון.
יוסי אדלשטיין: המאגר שאתה מדבר עליו זה במסגרת השינוי המערכתי שאנחנו עושים בשיטת ההעסקה בתחום הסיעוד.
יוסי אדלשטיין: שמה יווצר של מאגר, שמי שיפלט יכנס למאגר והחברות יצטרכו לפנות למאגר.
יוסי אדלשטיין: זה תהליך שהתחיל עכשיו להקים את המאגר.
רן כהן: סליחה שאני מפסיק אותך.
רן כהן: בוועדה הזאת מתקיימים דיונים.
רן כהן: אומרים לי דברים.
רן כהן: אם אני לא טועה זה היה לפני חצי שנה שאמרו לי כן מקימים את המאגר, הוא יהיה ביולי.
רן כהן: איפה המאגר הזה?
יוסי אדלשטיין: השיטה לא התחילה לעבוד ביולי.
יוסי אדלשטיין: הייתה אמורה להתחיל ביולי.
אן סוצ'יל: אבל בינתיים מוציאים עובדים מהארץ ומכניסים חדשים ומרחיבים את המאגר.
אן סוצ'יל: כל הזמן מוציאים עובדים מהארץ.
יוסי אדלשטיין: למה אתם סתם אומרים?
אן סוצ'יל: אתם לא מוציאים עובדים מהארץ?
יוסי אדלשטיין: לא מוציאים עובדים מהארץ.
רן כהן: רגע, זה דודו פרץ מוציא.
רן כהן: זה הוא מוציא.
יוסי אדלשטיין: זה אני מוציא את הצו.
יוסי אדלשטיין: הוא הקבלן ביצוע.
יוסי אדלשטיין: עובדים סיעודיים לא יוצאים רבותיי.
אן סוצ'יל: אחרי שהייה של כמה זמן בארץ הם לא יוצאים?
יוסי אדלשטיין: בשנה הראשונה אין אף אחד שיוצא.
יוסי אדלשטיין: אחרי שנה אם הוא לא מוצא עבודה שנה, אז מה את רוצה שאני אעשה איתו?
אן סוצ'יל: שתכניס אותו למאגר.
יוסי אדלשטיין: הוא שנה במאגר.
רן כהן: בוא נניח שהוא עבד 10 חודשים ונתת לו חודשיים והוא לא מצא.
רן כהן: אז אתה מגרש אותו בגלל שעברה שנה?
רן כהן: יש לו רק חודשיים.
יוסי אדלשטיין: יש לזה כל כך הרבה היבטים.
רן כהן: ואתה בעצמך אומר שרצית להקים מאגר.
רן כהן: איך הוא ימצא בלי המאגר?
יוסי אדלשטיין: קודם כל אני לא חייב להקים את המאגר.
רן כהן: זה בשבילנו.
רן כהן: בשביל שלא יהיו דמי התיווך הפנטסטיים.
יוסי אדלשטיין: במסגרת שיטת ההעסקה החדשה הזו שלשכות יהיה להם אחריות על העובדים שהם הביאו והאחריות של המעסיקים במסגרת הלשכה יהיה גם את המאגר הזה והם יצטרכו לקחת עובדים מהמאגר לפני שהם לוקחים עובדים מחוץ לארץ.
יוסי אדלשטיין: זה תהליך שכרגע התחיל.
יוסי אדלשטיין: פרסמו עכשיו ב-1 לספטמבר הבהרות האלה קיבלו את הרישיון.
יוסי אדלשטיין: עכשיו מתגבשות כל הסגירות האלה של רישום העובדים בלשכות והעובדים שלא יירשמו ייכנסו לתוך המאגר, זה תהליך שקורה בימים אלה.
אן סוצ'יל: למה בינתיים ממשיכים להכניס עובדים לארץ כשבישיבה הקודמת דובר על עודף של עשרת אלפים עובדים ששוהים בישראל בלי עבודה שנכנסו באשרת עבודה?
יוסי אדלשטיין: אז קודם כל אני אומר אני לא יודע מי זה אמר עשרת אלפים עובדים.
אן סוצ'יל: זה נאמר בבג"ץ.
אן סוצ'יל: הרשויות אמרו את זה שוב ושוב.
אן סוצ'יל: אנחנו לא המצאנו את זה.
יוסי אדלשטיין: רבותיי, תראו אתם נתפסים באיזה נקודה.
רן כהן: זה לא נקודה.
יוסי אדלשטיין: האמירה הזאת של עשרת אלפים היתה להערכתי לפני שלוש שנים.
יוסי אדלשטיין: אבל מה, אף אחד לא אומר שמהעשרת אלפים שהיו לפני שלוש שנים אז היו 32 אלף היתרים בסיעוד והיום יש 52 אלף היתרים בסיעוד.
יוסי אדלשטיין: צריך לשים את הדברים בפרופורציה ובמידתיות הנכונה.
יוסי אדלשטיין: אז יכול להיות שבאמת לפני שלוש שנים היו עשרת אלפים עובדים עודפים בינתיים כמות ההיתרים גדלה ל-52 אלף מלפני שלוש שנים.
אן סוצ'יל: תשאל את דודי כמה פליינג ויזה יש מאז, בשנה האחרונה.
יוסי אדלשטיין: זה לא שייך.
אן סוצ'יל: בטח שזה שייך.
סיגל רוזן: כל היתר כזה הגיע עוד עובד סיעודי מנפאל, מהפיליפינים.
רן כהן: בואו נשמע את יוסי.
רן כהן: אני אחזור אליך אן ואל סיגל.
יוסי אדלשטיין: ברמת העיקרון אנחנו לא מגרשים מי שנמצא שנה ואחד שנמצא פה שנה ולא מוצא לו עבודה זה איך אומרים, מציב סימן שאלה לגבי הכישורים שלו.
יוסי אדלשטיין: אני מסביר עוד פעם רבותיי.
יוסי אדלשטיין: עובד שנמצא פה שנה ולא עובד בתחום הסיעוד אתם צריכים להבין שהוא לא יושב ואוכל ארוחת בוקר, צהריים וערב, אלא הוא הולך לעבוד בעבודות משק בית.
יוסי אדלשטיין: הוא לא יושב ומחכה למישהו.
רן כהן: או שהוא עובד בעבודה שהיא תחליף לעבודה של ישראלי.
יוסי אדלשטיין: לא חשוב.
יוסי אדלשטיין: הוא עובד.
יוסי אדלשטיין: אני אומר לא ייתכן שבן אדם ישב פה שנה שלמה, במירכאות יחפש עבודה בתחום הסיעוד ולא ימצא וישב בבית כל היום לחכות לביטוח לאומי כי הוא לא מקבל ביטוח לאומי.
יוסי אדלשטיין: אז הם הולכים לעבוד במשקי בית, בעבודות אחרות, וברגע שהוא התחיל לעבוד והוא מרוויח שמה הרבה יותר כסף מאשר בתחום הסיעוד בעבודה הרבה יותר קלה אין לו שום עניין לחזור לתחום הסיעוד.
יוסי אדלשטיין: אז זה נכון שהם אומרים שהוא מחפש והוא לא מוצא.
אן סוצ'יל: שוב, אנחנו רואים אותם יום יום, הודים שתאמין לי, גברים שלא עובדים בשום משק בית ובשום דבר כי אף אחד לא יעסיק אותם בשום דבר שפשוט נמצאים ברחוב.
אן סוצ'יל: תעשה סיבוב בתחנה המרכזית הישנה.
אן סוצ'יל: תבוא ל"קו לעובד", תראה אותם.
אן סוצ'יל: אנחנו אוספים נתונים של מאות עובדים שפשוט שוהים ברחוב ובזמן הזה אתם מכניסים עוד ועוד אנשים ואותם אתם תגרשו ברגע שהם יעברו את היום אחרי השנה.
אן סוצ'יל: ובינתיים אתם לא מקימים מאגר שיאפשר להם למצוא מעסיק חלופי.
רן כהן: אבל נדמה לי שזה הפתרון אן.
רן כהן: זה הפתרון.
רן כהן: צריך להיות מאגר.
אן סוצ'יל: מצד שני הוא אומר שהם עובדים במשק בית.
אן סוצ'יל: איזה משק בית?
סיגל רוזן: רבים מאותם עובדים שאתה מדבר עליהם שנמצאים פה שנה מבחינת
סיגל רוזן: כם הם שנה לעובדים בסיעוד אבל בעצם במשך שנה שלמה הם עוברים ממעסיק סיעודי אחד לשני, שמשלמים להם מה שמשלמים לעובד חוקי בענף הסיעוד שזה אותם 500 דולר ונדמה להם שאולי המעסיק הזה כן יוציא להם אשרה, והם פשוט עוברים מאחד לשני אצל כל מיני מעסיקים שמהווים פקק עד שיגיע אותו עובד שהם הזמינו מנפאל או מהודו או מהפיליפינים.
סיגל רוזן: ומבחינת
סיגל רוזן: כם הוא תמיד נשאר לא חוקי כי הוא פשוט עובר מאחד לשני והוא לא נרשם אצלכם.
סיגל רוזן: אף אחד לא רושם אותו.
סיגל רוזן: אנחנו נתקלים פשוט בהמון אנשים כאלה.
סיגל רוזן: אלה שהם לא מסתובבים ברחובות ולא עובדים במשק בית הם פשוט מנסים בכל מאודם להיות חוקיים ולעבוד בענף שלשמו הם באו כי הם יודעים שהם אמורים לעבוד בסיעוד.
סיגל רוזן: הם רק לא יכולים לנבא מי יהיה אותו מעסיק שיקבל אשרה וירצה דווקא אותם, או יעדיף להביא אחד מחו"ל שהחברה משלמת עליו כסף.
סיגל רוזן: זה עניין אחד.
סיגל רוזן: עניין שני, יש את אותם אנשים שמהווים פקקים ליום החופשי של העובד הסיעודי.
סיגל רוזן: יש המון שפשוט מתפרנסים מלהיות פקק, מלטפל במקרים סיעודיים ביום החופשי שהעובד החוקי שעובד אצלם יוצא לחופש.
סיגל רוזן: וגם אותם עובדים לעולם לא נרשמים אצלכם כחוקיים למרות שהם עובדים בענף הסיעוד ופותרים בעיה של המעסיקים האלה.
רן כהן: מהניסיון שלכם רוב הפתרונות של היום השביעי זה נעשה על ידי עובדים שעובדים אצל מעסיק אחד 6 ימים ועושים את היום השביעי אצל מעסיק אחר.
רן כהן: הם עובדים עוד יום, לא?
סיגל רוזן: ברוב המקרים זה נעשה על ידי אנשים שאין להם אשרה.
סיגל רוזן: הם עובדים בענף שלשמו הם באו, הם הגיעו עם היתר, הם טרם סיימו את ה-5 שנים שלהם, לעיתים הם גם לא סיימו את השנה הראשונה.
רן כהן: נדמה לי שבמסגרת הרפורמה תהיה מורשית הלשכה הפרטית להעסיק איזשהו מאגר כדי למלא את היום השביעי, לא?
אבישי עומסי: זה 3%.
רן כהן: 3% בשביל לתת מענה ליום השביעי.
אבישי עומסי: כדי לתת להם את מרווח המחייה ולא שכולם יהיו משובצים במאה אחוז.
אבישי עומסי: אבל השיטה החדשה נועדה בדיוק לבעיה הזו.
רן כהן: מה עם הרפורמה?
אבישי עומסי: השיטה החדשה הזו היא זו שתיתן מענה.
אבישי עומסי: היא התחילה רק לפני שבועיים.
יוסי אדלשטיין: התחיל התהליך.
יוסי אדלשטיין: במסגרת החברות החדשות יש הגבלות רבות על החברות להביא עובד.
יוסי אדלשטיין: יש הגבלות של שפה.
יוסי אדלשטיין: הם יהיו חייבים לדעת מינימום אנגלית.
רן כהן: אתה יודע כמה חברות יש?
יוסי אדלשטיין: יש 147 חברות.
אן סוצ'יל: מתי הוקם המאגר?
יוסי אדלשטיין: אנחנו לא יכולים להקים מאגר וירטואלי.
יוסי אדלשטיין: מה שאנחנו הולכים לעשות, יהיה פרסום בתקשורת ובכל המקומות ובכל השפות שהעובדים מתבקשים להתחיל להירשם בחברות החדשות.
יוסי אדלשטיין: מי שיבוא ויירשם ויש לו מעסיק אז הוא הכי פשוט.
יוסי אדלשטיין: מי שיישאר ללא מעסיק הוא ייכנס לתוך המאגר.
יוסי אדלשטיין: אני לא יכול לרשום סתם וירטואלית.
אן סוצ'יל: אבל אתה אומר שזה התחיל.
יוסי אדלשטיין: הוקמו החברות.
יוסי אדלשטיין: זכו החברות אחרי שעברו את המיונים, הוכרזו מי החברות.
יוסי אדלשטיין: עכשיו אנחנו מתחילים לגבש ולתאם את כל תהליכי העבודה של רישום החברות, רישום העובדים עם המעסיקים.
יוסי אדלשטיין: מעסיק שיש לו היום עובד יצטרך ללכת ולהירשם אצל חברה כזאת.
יוסי אדלשטיין: זו חברת ניהול כזאת.
יוסי אדלשטיין: עכשיו יכול להיות שישכנעו את המעסיק לעבור לעבוד בחברה אחרת מה שהוא עבד עד היום באופן לא רשמי, והעובד לא ירצה ללכת לעבור.
יוסי אדלשטיין: זה תהליך שאנחנו מתחילים איתו וייקח חודשיים להרשמה, ואם זה לא יספיק אנחנו נאריך את זה בעוד חודש.
יוסי אדלשטיין: כמו שעשינו בתאגידי הבניין.
אן סוצ'יל: זו רשימה שתתפרסם באתר?
יוסי אדלשטיין: בוודאי.
יוסי אדלשטיין: רשימת הלשכות מפורסמת כבר.
סיגל רוזן: מה לגבי התקופה הזאת?
יוסי אדלשטיין: בתקופה הזאת לגבי הבאת העובדים אני לא יכול לבוא באופן לא מעשי ולא תיאורטי למעסיק.
יוסי אדלשטיין: מחר באה סיגל רוזן אלי אומרת לי, לי יש היתר, ואבי מוגבל.
יוסי אדלשטיין: אני רוצה עובד.
יוסי אדלשטיין: אני לא יכול להגיד לא לסיגל ולא לקשיש, חכה, אנחנו נבנה את המאגר.
אן סוצ'יל: אתה רוצה רשימות, אני אתן לך רשימות של מאות.
רן כהן: מה הבעיה בעצם שעומדת לפני משרד ממשלתי?
רן כהן: אני הייתי פעם בראש משרד ממשלתי.
רן כהן: כאשר אזרח עומד במצוקה הכי קשה שלו, אי אפשר להגיד לו, שמע, אני יודע שיש שמה איפשהו, לך.
רן כהן: אם הוא יודע שבמאגר יש עשרת אלפים אנשים אין לי שום סיבה לשלוח אותו.
רן כהן: לך במאגר הזה יש עשרת אלפים איש, תמצא את העובד שלך.
רן כהן: אבל אני לא יכול להגיד לו עוד שבועיים ועוד שבועיים.
רן כהן: יש משפחות שמתמוטטות על העניין הזה.
רן כהן: עכשיו אני לא צריך לספר לכן כי אתן מכירות את זה.
רן כהן: זה לא שאני מגלה לכן את אמריקה.
רן כהן: אבל דנה רצית להשלים.
אן סוצ'יל: רגע אני רציתי להוסיף.
אן סוצ'יל: המצב כיום הוא לא שהמעסיקים דורשים להביא עובד מחו"ל כי הם לא מצאו עובד מהארץ.
אן סוצ'יל: אנחנו היום מדברים עם מעסיקים שאומרים לנו, פניתי לחברה, אני צריך עכשיו עובד, והם אומרים לא, תחכה, אנחנו נביא לך מחו"ל.
אן סוצ'יל: אין בארץ.
אן סוצ'יל: זה לא נכון.
רן כהן: יש מי שעושה על זה קופה.
אן סוצ'יל: נכון.
אן סוצ'יל: אז זה המצב היום.
אבישי עומסי: מבחינת המעסיק, עובד זר שנמצא פה כבר שנה הוא כבר יודע כמה מילים ועדיף לו לקדם מישהו מהארץ.
אבישי עומסי: החברות יש להן אינטרס אחר וזה ברור גם לנו.
אבישי עומסי: רק הנקודה היא שאנחנו עכשיו מנסים לגבש רשימות שיהיו באותן חברות ואותה חברה מדווחת על מספר העובדים שרשומים אצלה והיא מחויבת לשבץ את כל העובדים האלה עד 3% יש לה את הגמישות מבחינת החברה, וזה תהליך שאני מעריך ייקח יותר מחודשיים.
אבישי עומסי: הלוואי שנעמוד בזה בחודשיים ואז נייצב את המערכת.
אבישי עומסי: יהיה לנו גם את המאגר הזה ונוכל לדעת מי באמת חופשי ומי עדיין צריך לשבץ אותם.
אבישי עומסי: ואנחנו נמצאים ממש בתחילתו של התהליך.
רן כהן: אני רוצה לפני שאני פונה למשרד החוץ להתייחס לדברים איך שאתם רואים את זה מבחינת קשרי ישראל עם העולם לומר דבר אחד.
רן כהן: אני לא מתייחס לעניין של תיירים שנשארים כאן שלא כחוק כי פחות מעניין אותי.
רן כהן: זה גם לא התפקיד שלי.
רן כהן: אבל תיירים שנשארים כאן שלא כחוק ועובדים ללא ספק זאת עבירה שאסור להשלים איתה.
רן כהן: והשאלה שלי, האם אתם כאנשי משרד החוץ, ואתה שלומי כבעל ניסיון עד לאחרונה בוושינגטון, האם יש סכנה לפגיעה בשמה הטוב של מדינת ישראל מהעובדה שהיא תתמקד קודם כל בהחזרת תיירים שהולכים כאן לעבוד שלא כחוק?
נטליה אייזנפלד: אנחנו כן מקבלים פניות.
נטליה אייזנפלד: יש הרבה לחץ מנפאל ותאילנד.
נטליה אייזנפלד: בינתיים ההסכם עם תאילנד תקוע.
נטליה אייזנפלד: אם זה לא מתקדם איתם אז אנחנו לא יכולים לשלוח למדינות אחרות.
רן כהן: דווקא עם תאילנד יש כבר הסכם, לא?
נטליה אייזנפלד: לא.
שלומי קאופמן: לדעתי צריך להתייחס לדבר הזה על פי גם אזורים, כי כל אזור והספציפיקציה שלו.
שלומי קאופמן: באופן כללי ברגע שיש אדם שמסיבות כאלה ואחרות הוצא מישראל עם תחושה של קיפוח או נזרק, או לא משנה איך נגדיר את זה כרגע, זו פגיעה בשמה הטוב של ישראל.
שלומי קאופמן: כאשר האיש עבר עבירה אז הוא יצא מפה עם איזשהו מטען אבל מה לעשות, צריך לכבד את החוק.
שלומי קאופמן: הבעיה נוצרת כשזה מתחיל להיות במספרים הולכים וגדלים וכשזה במדינות מסוימות.
שלומי קאופמן: וכשלפעמים יש אבחנה או יש בלבול או מסיבה כזו או אחרת האיש שהוצא הוא לא בהכרח בא לעבוד, הוא בא כתייר, נשאר.
שלומי קאופמן: למשל היו כמה מקרים עם טאיוונים או עם סינים בזמנו שעזבו ואז עברו איזשהו תהליך שהשאיר אצלם משקע.
רן כהן: אם אני לא טועה עיקר הבעיה היא עם אפריקאים.
נטליה אייזנפלד: דווקא עם מדינות דרום אמריקה מהסיבה שהם לא צריכים אשרות.
נטליה אייזנפלד: זאת בעיה.
נטליה אייזנפלד: זה קצת תקליט מקולקל כי שנים אנחנו חוזרים על זה.
שלומי קאופמן: תמיד יש איזשהו מטען שנצבר בדברים האלה.
שלומי קאופמן: צריך להתייחס לאסיה בשונה מברית המועצות לשעבר.
שלומי קאופמן: אסיה, רוב התיירות שמה היא נגיד, הסינים באים בדרך מאורגנת, וכשעבדתי בסין אז אני מכיר את זה.
שלומי קאופמן: אחת הדילמות שעומדות בפני אותו הקונסול שנותן את האשרה היא כאשר בא תייר סיני ורוצה לבקר, איך הוא מצליח להבחין ואיך הוא יודע שהאיש הזה באמת לא נשאר.
שלומי קאופמן: יש קריטריונים שנדרשים שהאיש שמבקש אשרה נדרש להראות על מנת לקבל את האשרה.
שלומי קאופמן: בסוף המחלקה הקונסולרית צריכה לאשר את זה.
רן כהן: פה משרד החוץ עובד עם משרד הפנים, נכון?
רן כהן: הם לא יכולים לתת אשרה בלי תאום?
יוסי אדלשטיין: הם נותנים.
יוסי אדלשטיין: יש להם סמכויות.
יוסי אדלשטיין: יש כרגע דו קרב ביני ובין צרפתי.
דינה שקד: מההיכרות שלי זה לא מצב שקבוצות של סינים מגיעים לקבל.
דינה שקד: כי כמעט לא מגיעים אנשים יחידים.
שלומי קאופמן: אצל הסינים זה בדרך כלל תיור אבל עם הגידול שם במעמד הבינוני גם מתחיל להיות זרם כמו שקרה עם הרוסים שאנשים מגיעים לפה כתיירים.
שלומי קאופמן: יש מקרים לכאן ולכאן.
שלומי קאופמן: הדברים האלה בסוף כן משפיעים על יחסי החוץ.
שלומי קאופמן: לא משפיעים ביחסי החוץ במובן של המדינות.
שלומי קאופמן: אבל זה משפיע על שמה הטוב של ישראל.
שלומי קאופמן: במשרד החוץ האמנות השונות הן אמנות חשובות כי זה חשוב ביחסים עם אותה מדינה.
דוד פרץ: אני מסכים עם מה שאמרו נציגי "קו לעובד" הסכמה מלאה.
דוד פרץ: יש בעיתיות אמיתית לאנשים האלה למצוא עבודה גם בשנה הראשונה לא מפני שהם לא כל כך מתאימים כי פשוט תמיד תהיה העדפה להביא מישהו אחר מחו"ל ולא לרשום.
דוד פרץ: אנחנו גם נתקלים במה שנקרא שאנשים שרוצים שירשמו אותם על סמך היתר והם יהיו חוקיים דורשים מהם עוד תשלום פה בארץ.
דוד פרץ: הפתרון הזה עם המאגר זה פתרון חלקי.
דוד פרץ: גם בשיטה החדשה יש איזושהי בעייתיות מסוימת.
דוד פרץ: אבל זה דיון בנפרד.
דוד פרץ: לגבי התיירים.
דוד פרץ: אנחנו כפי שאמרתי במנהלת ההגירה אנחנו הקבלנים של משרד הפנים מכוח היותם אמונים על חוק הכניסה לישראל.
דוד פרץ: אין לנו אבחנה.
דוד פרץ: אנחנו מטפלים.
דוד פרץ: היה והוא עובד שלא כדין מעבירים את זה אליהם.
דוד פרץ: הם מחליטים.
דוד פרץ: משרד העבודה מבצע את חלקו ואנחנו מבצעים את חלקנו.
רן כהן: אבישי, שאלה אחרונה שלי אליך.
רן כהן: לגבי העניין של הענשת מעסיקים של עובדים זרים שלא כחוק.
רן כהן: רמת הענישה היום היא מספקת?
אבישי עומסי: בהחלט.
אבישי עומסי: בהנחה שמגיעים למיצוי של העניין.
אבישי עומסי: בסיעוד קשה לנו מאוד לבצע את האכיפה מול המעסיקים.
רן כהן: אני מדבר על הענפים שאין להם אישור.
רן כהן: לא מדבר על סיעוד, חקלאות ובניין.
רן כהן: משק בית.
יוסי אדלשטיין: בלי כל קשר, אתה בדיון הקודם ביקשת לקבל נתונים מהמרכז לגבייה.
יוסי אדלשטיין: תקבל את הנתונים ממרכז הגבייה תראה שיש אצלם המון הטלות והגביה 20% או 30%.
שלומי קאופמן: אותו התייר שמגיע מתוך כוונה לעבוד או מתוך כוונה לא לעבוד, כיצד ומתי באיזה שלב הוא יודע שלהישאר לעבוד מבחינת החוקים זו עבירה, כיצד זה מובא לידיעתו והשאלה אם זה מובא לידיעתו.
שלומי קאופמן: כי אם אני מסתכל על הרשימה פה, ברזיל, קולומביה, רומניה, ותורכיה.
שלומי קאופמן: בואו נגיד ש-99% של האנשים האלה לא קוראים את השפה.
שלומי קאופמן: לא קוראים אנגלית, לא קוראים עברית.
שלומי קאופמן: כיצד הוא יודע מה צפוי לו ומתי הוא מחויב.
רן כהן: מה שאני מבין זה שבעצם אדם זר צריך לדעת שכשהוא בא למדינה אחרת הוא צריך לברר אם מותר לו או אסור לו.
יוסי אדלשטיין: הרי הוא בא בהגדרה של תייר.
יוסי אדלשטיין: הוא לא בא בהגדרה של עובד.
יוסי אדלשטיין: אם אתה מגיע למדינה בתור תייר אז חלים עליך החוקים של התייר, לא כעובד.
יוסי אדלשטיין: אותו דבר שאתה מגיע לצרפת, לאנגליה, או לגרמניה.
רן כהן: אתם תשקלו למשל אפשרות להבליט באופן יותר ברור וחד בכניסה לישראל, נתב"ג, איפה נכנסים?
רן כהן: פעם היינו יוצאים מחיפה ונכנסים לחיפה עכשיו גם זה כבר לא עובד.
יוסי אדלשטיין: זו לא הבעיה.
סיגל רוזן: הבעיה המרכזית בנושא הזה זה אותן מדינות שלא צריך אשרה מראש כי אנשים יודעים במדינת המוצא אם הם הצליחו לקבל או לא הצליחו לקבל אשרה.