GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תניב רופא: קודם כל אני רוצה לומר שאנחנו עם צבי אקשטיין ותמר רמות-ניסקה, נמצאים בקשר, מונתה וועדה לבחינת הדוח ואנחנו ננסה ללבן את הסוגיות שאנחנו רואים אותם במחלוקת, אבל כאן אני אציג את עמדת המשרד שקובעת שאנחנו לא מפרידים בין פריפריה למרכז הארץ, כמו שהחקלאות פועלת כרגע יש קושי להשיג עובדים ישראלים גם במרכז הארץ וגם בפריפריה, אנחנו לא מוצאים לנכון בשלב הזה להפריד, יש חשיבות גם לחקלאות במרכז הארץ ולכן גם לה אנחנו צריכים לתת את הסיוע כדי להתפתח, חוץ מזה אנחנו מקבלים את ההפרדה בין עובדים קבועים לעובדים ישראלים, אנחנו לא מקבלים את ההיקף שנכתב בדוח שזה עומד על 5,000 עובדים קבועים, אנחנו מדברים אחרי חישוב שעשינו אצלנו במשרד, על 12,000 עובדים קבועים בחקלאות ובנוסף עובדים עונתיים לפי הצרכים, אנחנו רוצים לעשות את זה נורמטיבי להפריד את הנורמות שלנו לנורמות של עבודה קבועה לאורך כל השנה ונורמות של עבודה עונתית, ולפי זה לקבוע את הצרכים העונתיים, בנוסף אנחנו אומרים שאין מקום להעלאת עלויות העסקה של עובדים זרים כי ממילא הן גבוהות.
אברהם דניאל: מזכיר איגוד מגדלי הפרחים, אני רוצה לעלות כמה נקודות שהן חשובות, נעשות הרבה תכניות בנושא החקלאות, אכיפה דנים לבד, בנק ישראל דן לבד, כל אחד באיזה מקום דן לבד, ובסופו של דבר כשבאים לביצוע זה לא עובד, לא עובד, לדעתי הנושא של אמנות בינלאומיות אף אחד לא מתייחס אליהן, עובדה, אני מדבר על ביצוע בפועל בניגוד לחוק, בניגוד לאמנות בינלאומיות, ממשלת ישראל מטילה גזרות על החקלאים שהן בניגוד לאמנות, לדוגמא נקודות הזיכוי, על פי האמנות הבינלאומיות שאנו חתומים עליהן, לפי האמנות נקודות הזיכוי הן של העובדים, עשו עסקה עם החקלאים ואמרו להם "תשמעו, נעלה את מס המעסיקים מ- 8 ל- 10 במקום נקודות הזיכוי, אז זה לא נשמע לי הגיוני וגם לא היום.
אברהם דניאל: אני רוצה לחזק את מה שנאמר, אין הפרדה בין מרכז הארץ לפריפריה, אם תקחו ותבדקו את העניין, כל הארץ פריפריה, מחר בבוקר יתחילו התותחים מטול כרם, מה זה נקרא לא פריפריה, מבחינה תעסוקתית אנחנו נמצאים באותה בעיה.
אברהם דניאל: דבר אחרון, טכנולוגיות, טכנולוגיות זה דבר חשוב, אין לנו ספק בכך, מה הממשלה עשתה בעניין הזה?
אברהם דניאל: כלום, אנחנו בהשוואה למדינות ערב מאוד מתקדמים, אם נבדוק בהולנד מגדל חממות, אז נבין מה זו טכנולוגיה, אז נוכל להבין, אני מציע לכל אחד שיעשה גם פה וגם פה.
חיים חדד: אני פחות אתייחס לדוח כי אנחנו שותפים לדוח, ישנם דברים שיש הסכמה וישנם דברים שיש לגביהם מחלוקת, אבל אני חייב לציין פה את העניין של התעסוקה בחקלאות, אנחנו החקלאים לא לשכת תעסוקה של מדינת ישראל, כל מי שאין לו מה לעשות בה לעבוד בחקלאות, מגיעים האפריקאיים צריך לשקם אותם אז בואו ניקח אותם לחקלאות.
רן כהן: אתה ראית בוועדה הקודמת שיש ירידת עבודה באלפים.
קריאה: הוא מדבר על הפליטים.
חייים חדד: אנחנו הפתרון של התעסוקה, אנחנו רוצים להעסיק ישראלים, יש לנו את המגבלות שלנו, את הרצונות, אבל אנחנו לא הפתרון של מדינת ישראל לגבי אלה שאינם מועסקים, גם אם מדינת ישראל צריכה לעשות הכשרה מקצועית להעסיק את המובטלים שלה, אנחנו לא הפתרון.
רן כהן: נכון מאוד, ואתה יודע שעמדתי כמו שלך.
יצחק גורביץ: כלכלן בהתאחדות הקבלנים, הערה ראשונה ומרכזית, חבל שלא שיתפתם אותנו בעבודה, כי אחרת היה אפשר להכניס מספר אלמנטים בעבודה שנותנים מענה, ביטוי נכון מבחינת העסקת של עובדים זרים, המציאות היא כזאת, התאחדות הקבלנים פועלת יחד עם קבלנים ועם חברות גדולות להעסיק ישראלים בענף הבניה, הבעיה המרכזית זה להעסיק ישראלים בעבודות הרטובות שהן הבסיס בכל ענף הבניה, ופה אין הצלחה ולא משנה כמה משלמים, רק עכשיו רץ פרויקט שמשלמים לחייל שרק משתחרר 6,000 שקל נטו בחודש ראשון, 7,000 שקל נטו בחודש שני, וכך הלאה כולל כרטיס טיסה לחוץ שלארץ בתום שנת עבודה, כולל דירה בתל אביב עם חברים וכדומה, אין הצלחה גם בנושא הזה, העבודה היתה צריכה לעשות הבחנה.
רן כהן: צריך לעשות פרסום לעניין הזה, אני שומע את זה בפעם ראשונה .
יצחק גורביץ: אנחנו עושים את זה יחד עם צבא ההגנה לישראל.
צבי אקשטיין: למה אתה מתפלא?
צבי אקשטיין: לי ברור, הבן שלי שיעבוד אני אמצא לו תעסוקה בהכנסה יותר גבוהה ובמקום יותר טוב.
יצחק גורביץ: הכוונה היא אחת, ישנן עבודות שלהן אין תחליף לעובדים זרים או פלסטינאים, ולאותן עבודות צריך לתת מענה ומכסה, ולא לנסות לצמצם כפי שקורה כרגע, הן במספר של הפלסטינאים והן עליית המחיר של עובד הזר, בסופו של דבר אין התחלות עבודה, במקום לסיים דירה ב- 12 חודש, לוקח עכשיו 24 חודש לסיים כי אין אותם עובדים לשלד.
רן כהן: וטכנולוגיות אין.
יצחק גורביץ: טכנולוגיות יש, כי מה שמעניין שהחברות שלנו בונות בחוץ לארץ ברמה הכי גבוהה, וגם פה, ואם מתבוננים כל מה שנבנה כרגע זה עם טכנולוגיות מתקדמות, אבל מה?
יצחק גורביץ: שלד אי אפשר לבנות במפעל.
רן כהן: האם מדינת ישראל בונה בעבודות רטובות ולא יבשות כמו שמקובל היום בטכנולוגיות הבניה בעולם המערבי.
יצחק גורביץ: לא בכל מקום, זה מיוחד לחלק מהמדינות.
רן כהן: אני מודה לך יצחק גורביץ.
יצחק גורביץ: רק עניין אחד, לשתף אותנו בעבודה כזאת.
רן כהן: אני מציע שתעמדו בקשר עם פרופסור צבי אקשטיין ותפגשו עוד לפני החלטת הממשלה, אולי זה כן נוגע לעניין.
צבי אקשטיין: רק הערה כללית לוועדה, אנחנו נפגשנו עם יוסי גורדון המנהל הכללי פעמיים.
שי חרמש: יש לומר הרבה על הדוח הזה, אני לפחות יכול לומר דבר אחד שאני באתי לישיבה עם סידור תפילה מהבית שלי, אמרתי לפרופסור צבי אקשטיין כשתקועים סיכה בעמוד 14 יכול לראות באיזו אות זה נופל, אני לא ידוע כמה מכירים את התמליל הזה אבל למדנו, דבר ראשון אני רוצה להגיד פרופסור צבי אקשטיין, שהדיאלוג איתו הוא דיאלוג ברמה מקצועית שמרתק לשבת בתוך הדיונים האלה, היו פה כמה מכשלות, אחד, הנושא של הבלתי חוקיים, רבותיי אכיפה זו אינה בעיה של החקלאים, נהג נוסע על 120 באור אדום לא הנהג שמאחוריו עושה לו את האכיפה, יש משטרת תנועה, יתרה מכך, וכאן אני רוצה להביע את דעתי, אני לא יודע אם נציג משרד המשפטים יושב בפה, הנחתי הצעת חוק שאומרת שמי שמעסיק עובד זר שאין זה עיסוקו, העבירה היא עבירה בחזקת קלון, משרד המשפטים אישר את הצעת החוק אך הוריד את המילה קלון, אמרתי על 195,000 עובדים בארץ 110,000 הם עובדים בלתי חוקיים, מה אתם רוצים מאיתנו לכו טפלו בהם, אתם יודעים איפה הם נמצאים?
שי חרמש: בעבודות שירות ובעבודות בית, בקיסריה, בסביון, בהרצליה פיתוח, אני לא ראיתי משטרה דופקת על הדלת ושואלת מה הוא עושה שם בכלל, תחשבו על הדברים האלה זה 110,000 מ- 195,000, ועל הנושא הזה אף אחד לא מדבר.
שי חרמש: גם ניסינו להעביר חקיקה, זה בלתי אפשרי, קלון זה דבר נהדר, מי שבקיסריה מחזיק עובד בלתי חוקי לא ניכנס עם זה לארצות הברית, את זה לא אוכפים, יש הבדל קטגורית בין חקלאות לבין בניה, חקלאות זה ענף שמשחק בשוק גלובלי בינלאומי, העלאת עלויות הייצור, מקטינות יכולות להתמודד בשווקים אירופיים, בכל מקום שהוא מול אתיופיה ומרוקו ששם עובדים בדולר ליום.
שי חרמש: ענף הבניה הוא שוק לוקלי שכל התייקרויות מטילים על הקונים, אם מדינת ישראל רוצה מדד יותר גבוה ובעלויות אחרות, זו החלטה של מדיניות, אבל לשים היום את החקלאות ואפשרות יכולת להתמודד עם ייצוא שבמיליארד דולר ייצוא ישיר, כאן טמונה הבעיה.
שי חרמש: מלה אחרונה לגבי הולנד, כולם אוהבים את הולנד, אין ספור פעמים הייתי בהולנד, החממות נפלאות, רק אני מציע, פרופסור צבי אקשטיין, לקרוא את החומר שמרכז מחקר ומידע של הכנסת הכין ליום החקלאים ויסביר מה קורה בהולנד, בהולנד מעסיקים פולנים אבל הם לא עובדים זרים כי זה באיחוד, בהולנד הממשלה מממנת את האנרגיה של החממות, בהולנד מממנת הממשלה את מענקי הפיתוח, בהולנד הממשלה מצליחה לאכוף את כל חוקי הסכמי הסחר בתמיכה לחקלאות.
שי חרמש: במדינת ישראל מה חוזר לחקלאים זה 3%, מה שחוזר באירופה זה בין 35% ל- 50%, אני מוכן כרגע לגמור עסקה להוריד את כל העובדים הזרים להביא אותם ל- 50 דולר שעה ותן לחקלאים את מה שאירופה נותנת לחקלאים.
רן כהן: תודה רבה, אני מודה לשי חרמש, אני רוצה לומר לכם, בעיניי, אני מנהל את ישיבות של הוועדה הזאת כבר הרבה שנים, אני חושב שזו אחת מהישיבות המאירות עיניים ביותר שהיו עד היום, נדמה לי שאי אפשר שלא לברך סוף סוף על כך שקיים דוח אחד אחוד, רחב, עם השקפת עולם, עם החלטה על פי מי שכתוב בדוח, מה מדינת ישראל צריכה ורוצה, הדוח הזה לא משולם ואני בעצמי אעיר עליו כמה הערות, אבל סוף סוף יש בסיס שעליו אפשר לעבוד, אני מאוד מודה לפרופסור צבי אקשטיין ולתמר רמות-ניסקה גם על העבודה של הוועדה וגם על התוצאה וגם על הנוחות כאן כמובן.
רן כהן: אני חושב שאין לנו דרך חבר הכנסת שי חרמש אלא בכל זאת להעיר כמה הערות, ואני רוצה להעיר הערה אחת שהיא מאוד מאוד קריטית, אין די בעיניי בדוח הזה בעידוד ישראלים לעבוד, אין מרכיבים של עידוד ישראלים לעבוד, לא בחקלאות ולא בענפים אחרים, בעניין הזה לדעתי אכיפת חוקי העבודה לא מספיקה, ברור לי לחלוטין שאם לא יהיה עידוד של ישראלים לעבודה בחקלאות, לא יעבדו יותר ישראלים בחקלאות, לא יהיה, ואם לא יהיה באמת שינוי במבנה, והעיר על כך בצדק חבר הכנסת לשעבר גדעון בן ישראל יושב ראש הסתדרות הגמלאים, אם לא יהיה למשל מיכון הרבה יותר מתקדם, לא יהיה גם שינוי אופיו של העובד בענפים האלה, אם זה בבניה, בחקלאות או במקומות אחרים, ונדמה לי שצריך למצוא יותר ויותר כלים שיעודדו ישראלים לעבוד בחקלאות, זה דבר אחד.
רן כהן: הדבר השני שהייתי מעיז להעיר אותו פרופסור צבי אקשטיין, זה אם כבר מדברים על עונתיים, נדמה לי שלהביא אותם מתאילנד זה בכל זאת משימה הרבה יותר משמעותית, הרבה יותר קשה ולדעתי עדיין יש בה השלכות שליליות על המשק הישראלי, מאשר להרחיב אותה לגבי הפלסטינאים, הם פה, הם כל יום חוזרים לבתיהם, למה לא?
רן כהן: אני מוכרח לומר לך, בשבוע הבא אני נוסע לכנס מטעם הכנסת שבו מועצת אירופה מפגישה בין פרלמנטרים ישראלים לפלסטינים, שאחד הנושאים שם זה איך לעודד יותר עבודה של פלסטינים בתוך מדינת ישראל, מדובר כמובן תוך כדי כל ההיתרים הביטחוניים והכל, אבל אלה אנשים שנמצאים כאן, העוני אצלם הוא לא יותר קטן.
דוד ברבי: בחודש האחרון היו רק ארבעה ימי עבודה מתוך חודש.
דוד ברבי: איך אתה רוצה?
קריאה: לזכור שמלפני פסח ועד יום העצמאות כולל הביקור של בוש.
רן כהן: אני חושב שמערכת הבטחון צריכה לפתוח את העיניים והאוזניים ולהגיד שהיא חייבת לשנות גם כאן את הקריטריונים ואולי גם לשנות את שיטות הבדיקה כדי שתהייה בדיקה, אני חושב פרופסור צבי אקשטיין שמה שאתם מציעים כאן, לא עולה בקנה אחד עם החלשה וכמעט המוות והדעיכה של שירות התעסוקה הישראלי, שירות התעסוקה הממלכתי בארץ הפך כמעט לנמק בתוך השירות הממשלתי, ונדמה שאם אתה מוכן, תגידו משהו בעניין הזה לקראת ישיבת הממשלה.
רן כהן: מה שהוועדה ממליצה וכאן אני צריך את ההסכמה של חברי חבר הכנסת שי חרמש, הוועדה תכתוב לראש הממשלה בדרישה להביא לאלתר הצעת מחליטין ברוח הדוח הזה עם התיקונים הנדרשים, כדי להפוך אותו לישים ולמעשי, זה הדבר הראשון.
רן כהן: הדבר השני נדמה לי, שהממשלה חייבת בו, זה להקים מיד צוות שיבחן את כל נושא התעסוקה בנושא הסיעוד, נושא הסיעוד לא יכול להישאר במצב האומלל, מונזח והפרוץ שבו הוא נמצא, נדמה לי שבלי צוות שיבדוק את העניין הזה וייתן מענה רציני, ממלכתי ולאומי, נדמה לי שלא תהייה התמודדות בצורה רצינית.
רן כהן: אני מאוד מאוד ממליץ פרופסור צבי אקשטיין, שכתוצאה מהדוח הזה גם תכינו מערך של לוח זמנים ליישומו, למשל אתן לך דוגמה בלי סגירת השמים מיד לייבוא עובדים זרים נוספים, נתקל מיד בבעיה.
קריאה: מינואר הוא סגור.
רן כהן: אני אומר לך לא סגור, לא בחקלאות הוא סגור וגם לא בסיעוד הוא סגור.
קריאה: אבל צריך גוף שיסגור.
רן כהן: אבל צריך לסגור, בדיוק, הוא לא סגור, זה דבר ראשון, דבר שני, צריך לקבוע מה גורלם למשל של עובדים זרים שהם עדיין לא השלימו חמש שנים עד 2010 או 2012, צריך לבדוק את העניין הזה, צריך לוח זמנים עם רצף כדי שהעניין הזה יבוצע.
רן כהן: אתה מקבל את ההצעות האלה?
שי חרמש: אני מקבל בעקרון את ההצעות האלה, אמרתי לפרוספור צבי אקשטיין שצריכה להיות מידת הדרגתיות, וסנכרוניזאציה מלאה בנושא של מיכון ולנושא של הורדת עובדים, שלא יהיה שישפכו את התינוק עם האמבטיה.
צבי אקשטיין: אנחנו רשמנו את כל הערות של כולם.
צבי אקשטיין: אני לא יודע אם זה נהוג אצלכם בוועדה, אבל אנחנו רשמנו את כל ההערות שלכם ותקבלו מכתבי תשובה על כל ההערות.
רן כהן: אני מודה לפרופסור צבי אקשטיין ולתמר רמות-ניסקה, אני מודה לכולכם הישיבה נעולה.
רן כהן: אנחנו דנים היום כפי שידוע לכם, לשם כך באתם, בסוגיה של הרפורמה בשיטת ההעסקה בענף הסיעוד.
רן כהן: כפי שידוע ואפרים כהן ממשרד התמ"ת ראש המנהלת יתקן אותי, בעצם עד היום הנוהל המתקיים הוא הנוהל עוד מימי הקבילה, למרות שאין קבילה.
רן כהן: הנוהל הוא עדיין שאריות מאותה תקופה, כלומר לאלה שלא לגמרי מכירים בין הצופים בנו בבית, נוהל הקבילה בעצם אמר שהאדם הסיעודי הזקוק לעבודת המטפל, עבודת העובד הזר, הוא גם המעסיק שלו, הוא גם מקבל הוואוצ'ר, הוא האחראי עליו ועל תנאי עבודתו ועל הכול ובעצם משרד התמ"ת עם משרדי הממשלה האחרים, אם אני לא טועה, החליט לשנות את השיטה כדי להתגבר על בעיות שנוצרות עקב השיטה הנוכחית, ובכדי גם להגן על האנשים הסיעודיים מפני רעות שיכולות להיות בשיטה הנוכחית, וגם לשמור את הזכויות של העובדים הזרים בתוך שיטת ההעסקה הנוכחית שלא לגמרי מושגים.
רן כהן: אני רוצה באמת לפנות לאפרים כהן ראש המנהלת משרד התמ"ת, להציג את הרפורמה, את הביצוע שלה, את המרכיבים שלה, את ההיגיון שלה.
רן כהן: לאחר מכן אני אבקש גם ממשרדי הממשלה האחרים להשלים את הסקירה הזאת, ולאחר מכן נשמע את הנציגים של הארגונים, של החברות, של כל מי שיש לו עמדה להעשיר אותנו בסוגיה הזאת.
רן כהן: בבקשה אפרים כהן.
אפרים כהן: בוקר טוב אדוני היושב ראש.
אפרים כהן: ברשותך אני אציין מספר נתונים שחשובים היום לדיון לפני שנתייחס לרפורמה בנושא הסיעוד.
אפרים כהן: אני מדבר על שנת 2008, עד היום הנפקנו כ-43 אלף היתרים.
אפרים כהן: מתוכם השנה 7600 חדשים, 5500 הארכה, סך הכול תיקים שטופלו בוועדות, כידוע לך יש לנו ועדת חריגים, טיפלה ב-2834 תיקים במשך שבעת החודשים.
אפרים כהן: עוד נתון שהוא חשוב, אני מדבר על נזקקים בגילאי 018 כ-1159, נזקקים בגילאי 1964 כ-2630, נזקקים בגילאי 1967, 2340, נזקקים בגילאי 65 ומעלה נשים זה 26 אלף, ונזקקים גברים 11,500.
אפרים כהן: סך הכול 43 אלף.
רן כהן: ובסך הכול מועסקים אם אני לא טועה אפרים, זה 53 אלף עובדים זרים בענף הסיעוד.
אפרים כהן: לא אדוני.
אפרים כהן: היום לאחר שעשינו בדיקות ולאחר שעשינו תיאום עם ביטוח לאומי ומשרד הפנים וגורמים נוספים המספר להיום נכון ל-31 למאי הוא 43,500.
רן כהן: וזה כולם חוקיים?
אפרים כהן: אלה חוקיים.
אפרים כהן: אני לא מדבר על לא חוקיים שברגע שהמעסיק נפטר וכתוצאה מכך שהם עברו את השנים שצריכים לעבור למעסיק אחר, אם לא יצאו מהארץ, ועוברים לבתים הפרטיים או לבתים החזקים ולא נמצאים בסיעודי.
אפרים כהן: תיכף אני אתייחס גם לנתונים האלה.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש אתה הדגשת, לעשות סדר, כי ידוע כיום ללא הוועדה הזו שהוקמה וללא הנושא של הקבילה להערכתי היו כ-250 חברות לא חוקיות שעסקו בנושא, וכאן היה ניצול גם של העובד הזר, וגם ניצול של הסיעודי.
אפרים כהן: וכמובן גם החברות המאושרות על ידי משרד התמ"ת גם כן הן סבלו כתוצאה מכך שקמו חברות לא חוקיות.
אפרים כהן: ולכן ההחלטה היא נכונה.
אפרים כהן: ולכן חייב אותנו לקיים דיונים מאוד מאוד מעמיקים בנושא.
אפרים כהן: כמובן שחלק לא היה מרוצה והוגשו מספר בג"צים לכאן או לכאן, והבג"צים עיכבו אותנו במשך שנה וחצי עד שהיתה החלטה מסוימת שהנושא יחזור למנהלת ואז להזמין את כל העותרים, להזמין את כל העוסקים בנושא.
אפרים כהן: התקיימו דיונים מאוד רציניים בנושא וקיבלנו החלטות, וכמובן שהבג"ץ אישר את ההצעות שלנו, ואנחנו היום בלוח זמנים יותר מסודר להפעלת הנושא.
רן כהן: כלומר נובע מדבריך בעצם אפרים כהן שיש בעצם היום פחות או יותר הבנה, או הסכמה אפילו, של כול הגורמים המעורבים בעניין, גם משרדי ממשלה, גם ארגונים, גם חברות.
אפרים כהן: אכן כך.
אפרים כהן: ואני מצטער על כך שזה נמשך הרבה זמן.
רן כהן: מי ייצג לצורך העניין הזה את הסיעודיים?
רן כהן: אתה?
רן כהן: לא, אני פשוט מכיר אותך ואת נשמתך ולכן אני אומר.
אפרים כהן: את הסיעודיים בעצם הזמנו גם את הנציגות של האלצהיימר, הזמנו נציגויות, כל מי שרצה יכול היה להופיע בפני הוועדה בעצם.
אפרים כהן: הביטוח הלאומי, משרד הרווחה, אלה שותפים.
אפרים כהן: הלוא ישנה ועדה בינמשרדית בראשותי שבה כל גורמי הממשלה שעוסקים בנושא.
אפרים כהן: כמובן שהיינו צריכים לשתף את אלה שצריכים להיות הקבלנים, כוח אדם, צריכים להיות שותפים איתנו.
אפרים כהן: ואחד הדיונים שהיו לי מצד העותרים והשתתפו פה כמה חברים, אמרתי חברים, יש פה אינטרס כלכלי, אנחנו מבצעים החלטות ממשלה אבל בעיניי מי שנמצא זה הסיעודי ואנחנו צריכים לעשות הכול כדי לטפל בסיעודי.
אפרים כהן: יש את הסיעודי המסכן, יש את הסיעודי שהוא זקוק לנו, ואנחנו עכשיו לא נתווכח מבחינה כלכלית מי יעשה יותר.
אפרים כהן: אנחנו צריכים לראות את המטרה שזה הסיעודי, ונעשה הכול.
אפרים כהן: אציין שהיום היחידה, אני אומר את זה באחריות מלאה, התייעלה במתן שירות לסיעודי.
אפרים כהן: ואומר כך, במקרה הגרוע ביותר שמחייב עדיין בדיקות ותיאומים עם משרדי ממשלה היתר חדש בין שבועיים לשלוש, לפעמים גם חודש כדי להיות יותר זהיר.
אפרים כהן: אשר להיתר הארכה היום אפשר לקבל אותו באותו יום, לכול המאוחר שלושה ימים.
רן כהן: הארכה זה הארכת תקופה?
אפרים כהן: לאחר שעבר את האישור של הביטוח הלאומי ועבר את כל הסדרה והוא נרשם.
אפרים כהן: כל שנתיים הוא צריך לקבל הארכה.
אפרים כהן: אין צורך שהוא ימתין כל כך הרבה זמן.
אפרים כהן: הוא יכול לקבל את זה במקום.
רן כהן: במקום זה אחד המחוזות שיש לכם נציגות שם?
רן כהן: כי אדם מחיפה לא צריך להגיע לירושלים אליך?
אפרים כהן: לא, לא.
אפרים כהן: היום אדם מחיפה, מהקריות או מנצרת או מעפולה יכול להגיע לחיפה ולקבל את זה או לשלוח את זה גם בדואר.
אפרים כהן: אותו דבר בתל אביב והמרכז.
אפרים כהן: אותו דבר בירושלים.
אפרים כהן: אותו דבר בבאר שבע.
אפרים כהן: לכן השירות שניתן היום על ידי היחידה, גם אנחנו מפעילים מערכת של טלמסר, מערכת טלפונים.
אפרים כהן: לא תמיד זה פועל טוב.
אפרים כהן: יש שעות של קבלת קהל קבועות.
אפרים כהן: יש שעות של שירות לקהל טלפוני.
רן כהן: סתם מסקרנות אישית, זה יושב במחוז של משרד התמ"ת בכל אחת מהערים?
רן כהן: אני מכיר את זה מהתקופה שהייתי שר במשרד.
אפרים כהן: כן, אבל השתנו דברים מאז שאתה עזבת.
אפרים כהן: השתנו הדברים כי היום יש לנו יחידות נפרדות של יחידת העובדים הזרים.
רן כהן: היחידה שלך, היא יושבת בתוך נניח מחוז משרד התמ"ת בבאר שבע?
אפרים כהן: יש לי יחידה היום בתל אביב שיושבת במחוז התמ"ת בתל אביב ויש לי יחידה שיושבת נפרד בבניין צים בחיפה, ויש לי יחידה שיושבת בעומר.
רן כהן: שהיא נפרדת של המנהלת.
רן כהן: אבל זה ידוע לכול הגורמים?
רן כהן: אתם מודיעים לכולם שזאת הכתובת?
רן כהן: זה הטלפון?
אפרים כהן: מודיעים לכל הגורמים.
אפרים כהן: זה מופיע באינטרנט.
אפרים כהן: לכל העובדים הזרים בכל השפות בנושא הזה.
רן כהן: לא, אני מדבר לא על העובדים הזרים דווקא, על הסיעודיים אני מדבר.
משה סוויסה: כל בקשה שהם מגישים.
רן כהן: כל בקשה שהם מגישים אין בעיה לאתר את הכתובת.
אפרים כהן: עכשיו לעניין עצמו אני מציע שהדרג המקצועי שיותר מתמצא ממני.
רן כהן: מי שאתה תחליט.
אפרים כהן: אדון סוויסה יתחיל, ואם הוא יטעה אני איישר אותו.
משה סוויסה: מדברים על הרפורמה זה מגדיר את עיקרי השיטה החדשה במספר הדגשים.
רן כהן: אתה מסכים שלטובת הצופים, אני מניח שיש אנשים סיעודיים אולי שצופים בנו בשעה הזאת.
רן כהן: נתחיל בכל זאת מדבר אחד.
רן כהן: אכן הרפורמה אמורה להתחיל בשבוע הבא, ב-1 ליולי?
אפרים כהן: אני רוצה, אני מוכן לקחת לעצמנו עוד שבועיים, שלושה, על מנת שהכול ילך כפי שתוכנן על מנת לעשות סדר בעניין, ובמיוחד אנחנו בודקים.
רן כהן: אני מציע לך, זו הצעה לגמרי בידידות, לא בשום עניין פורמלי.
רן כהן: אני הייתי מציע לך, אם אתה צריך את השבועיים האלה בוא תקבע שזה ה-15 ביולי.
אפרים כהן: אני אודיע על זה.
אפרים כהן: אני אגיד לך למה.
אפרים כהן: כי פשוט מאוד אנחנו עדיין בשלבי סיום בדיקת כל המציעים שרוצים להיות לשכות שירות, עדיף שנעשה בדיקה נוספת ועוד בדיקה נוספת על מנת לתת את ההיתר, הרישיון כלשכה והרישיון להיתרים.
אפרים כהן: אז עדיף לעשות את זה, אני מעריך שאנחנו נעשה את זה תוך שבועיים, שלושה מקסימום.
משה סוויסה: לגבי שיטת ההעסקה החדשה.
משה סוויסה: בסך הכול השיטה היא אמורה להיות שיטה ייחודית שאמורה מצד אחד לשמור על המעסיק שהוא הקשיש עצמו ומצד שני היא אמורה לתת מענה לאיזשהן פעולות שהיו בעבר מבחינת חברות כוח אדם שפעלו עד עכשיו.
משה סוויסה: מבחינת עיקרי השיטה, אז אנחנו קבענו ואני אקריא ברשותכם מספר הדגשים שאמורים להיות העיקריים.
משה סוויסה: יש איסור העסקת עובד זר בסיעוד ללא רישום בלשכה.
משה סוויסה: כלומר כל מעסיק שהוא הקשיש עצמו יהיה חייב להיות רשום בלשכה חדשה, כמו גם העובד הזר יהיה חייב להיות רשום באותה לשכה.
משה סוויסה: יהיה חופש מעבר בין מעסיקים ולשכות.
רן כהן: בעצם העובד הזר יהיה רשום גם בחברת ההעסקה וגם בלשכה שלכם.
משה סוויסה: הוא יהיה רשום רק בלשכה.
משה סוויסה: גם המעסיק וגם העובד הזר יהיו רשומים אצל אותה לשכה שהוא בחר.
משה סוויסה: תהיה אפשרות מעבר בין מעסיקים ולשכות.
רן כהן: אני לא הבנתי מה זה הלשכה.
משה סוויסה: הלשכה הפרטית היא הלשכה שקיבלה היתר מאיתנו שמדברים על הרפורמה אז הכוונה שמספר לשכות פרטיות הגישו בקשות לקבל רישיון לתיווך וקיבלו מאיתנו היתר להבאה, תיווך וטיפול של עובדים זרים, ואחרי שהוועדה תסיים עם הרפורמה רק הלשכות האלה יוכלו להתעסק בתחום של הסיעוד.
משה סוויסה: בזמן שאנחנו ניתן להם ב-60 הימים הראשונים כול מעסיק במדינה וכל עובד זר בתחום הסיעוד יהיה צריך להיות רשום אצל אותה לשכה שאנחנו פרסמנו.
משה סוויסה: הוא צריך לבחור את הלשכה שהוא יעדיף לעבוד איתה.
משה סוויסה: אבל תהיה גם אפשרות של מעבר בין לשכות.
משה סוויסה: כלומר אם מעסיק ירצה לעבור ללשכה אחרת אכן הוא יוכל.
רן כהן: מה שאתה אומר אתה אומר אדם קשיש שזכאי לעובד זר שגר בגדרה, סתם לקחתי, הוא גם יכול לפנות ללשכה כזאת שמעסיקה בבאר שבע או באשקלון או בתל אביב.
רן כהן: יש לו את החופש המלא.
רן כהן: הקשישים ממשיכים להיות המעסיקים בעצם.
רן כהן: הלשכות הן לשכות תיווך.
משה סוויסה: תיווך, הבאה וטיפול.
משה סוויסה: זאת המשימה שלהן.
משה סוויסה: עכשיו אני אתן כמה הדגשים לגבי החובות שיחולו על הלשכה עצמה.
משה סוויסה: הלשכה צריכה להיות חברה שמתעסקת אך ורק בהבאה, טיפול ותיווך של עובדים זרים.
משה סוויסה: היא צריכה שיהיה לה רישיון ללשכה פרטית מהמנהל.
משה סוויסה: צריך שיהיה לה מנהל כללי עם ניסיון של לפחות שלוש שנים עם ניהול על 50 עובדים לפחות.
רן כהן: הוא צריך לקבל את האישור של המנהלת.
משה סוויסה: שלנו.
משה סוויסה: המנכ"ל צריך לקבל את האישור שלנו.
משה סוויסה: בכל לשכה חייב שיהיה עובד סוציאלי אחראי שהוא יהיה בקשר איתנו והוא יצטרך לבצע עם העובדים הסוציאליים שלו, ואני אפרט אחר כך את התחום של העובדים הסוציאליים.
רן כהן: תגיד ומה אתה תעשה למשל אם תראה שבדימונה אף אחד לא הגיש.
רן כהן: אתם תעודדו מישהו שיעשה את זה?
רן כהן: מה תעשה?
רן כהן: בכל זאת האנשים בדימונה זכאים שיהיה להם שירות קרוב לבית.
משה סוויסה: מבחינת הלשכות הפרטיות?
משה סוויסה: אני חושב שהפריסה של הלשכות הפרטיות…
רן כהן: או שאתה תחייב לשכה כזאת בבאר שבע שיהיה לה סניף בדימונה.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש אני לא חייב לחייב לשכה כזו כי ברגע שיש מצב כלכלי הם יפתחו לבד בלי שנחייב אותם.
רן כהן: אני לא בטוח אפרים.
רן כהן: נדמה לי שלפעמים צריך להתערב בתוך הדבר הזה.
רן כהן: זה נכון שלפעמים המשק החופשי עובד טוב אבל לפעמים הוא עובד מאוד מאוד לא טוב.
רן כהן: אני שואל את זה לטובת אנשים שהם לעיתים קשיי יום שהם חיים במקומות קשים.
משה סוויסה: הפריסה של כ-150 לשכות שיקבלו היתר היא רחבה מהצפון עד הדרום בכל הארץ.
רן כהן: זה מספר שלא במקרה זרקת אותו.
משה סוויסה: זה מספר הלשכות.
משה סוויסה: הגישו 176 חברות.
משה סוויסה: מתוכם אנחנו מעריכים שיהיו בין 120 ל-150 לשכות פרטיות שיקבלו מאיתנו היתר.
רן כהן: ובאופן עקרוני אין לכם בעיה שהמספר יצמח עד כמה שיהיה.
רן כהן: לא, כי נדמה לי שפעם שמעתי מאפרים באחת הישיבות שהיעוד שלכם הוא להגיע למצב של מספר לא מופרז של חברות.
רן כהן: אגב יש בזה היגיון.
רן כהן: כי התחרות היא פרועה מדי.
אפרים כהן: אנחנו פועלים בהתאם לקריטריונים, לכן הערכנו כך שאם נגיע ל-150 זה יהיה טוב.
משה סוויסה: לכל לשכה כמובן יהיה תשתית משרדית, הנהלת חשבונות, וצוות שבנפרד שאמור להתעסק אך ורק עם העובדים הזרים.
משה סוויסה: כלומר זו חברת SPC שהיא מתעסקת אך ורק עם עובדים זרים.
משה סוויסה: המעסיק יצטרך לשלם דמי טיפול עד סך 70 שקלים ללשכה כדי שהלשכה תטפל בו בכל הניירת.
רן כהן: 70 שקלים לשנה.
משה סוויסה: לחודש.
רן כהן: זה המון כסף.
רן כהן: 70 שקלים כל חודש?
משה סוויסה: המעסיק יצטרך לשלם.
משה סוויסה: אלה הקריטריונים שנקבעו.
משה סוויסה: זה מוגבל לעד 70 שקלים בחודש.
משה סוויסה: לדמי טיפול שוטף בין המעסיק לבין הלשכות הפרטיות.
משה סוויסה: יש גם דמי השמה.
משה סוויסה: לא אגע בזה כרגע אבל יש גם דמי השמה.
רן כהן: דמי השמה זה הסכום הראשוני.
משה סוויסה: הסכום הראשוני של 2000 שקלים.
רן כהן: זאת אומרת זה 2000 שקלים ועוד 840 שקל כל שנה.
משה סוויסה: 2000 זה פעם ראשונה.
רן כהן: עכשיו זה נכון גם לגבי נניח קשיש שעובר מלשכה ללשכה.
רן כהן: אחרת הוא שוב צריך לשלם את ה-2000 ועוד את ה-70 כל חודש?
משה סוויסה: את ה-2000 הוא לא יהיה צריך לשלם.
משה סוויסה: את ה-70 הוא יהיה צריך לשלם אצל החברה החדשה שהוא מקבל ממנה את הטיפול.
משה סוויסה: אנחנו קבענו שיהיה מאגר של עובדים זרים, ומהמאגר הזה הוא יהיה עד חצי אחוז מסך העובדים הזרים בארץ.
משה סוויסה: כל לשכה תוכל להביא עובד זר מחוץ לארץ אחרי שיש לה כמובן את ההיתר של אותו מעסיק, רק במידה והחצי אחוז מכמות המאגר שיש בארץ תרד.
משה סוויסה: כלומר אם יש עדיין עובדים זרים שלא רשומים בלשכות פרטיות והלשכה אמורה להביא עובד זר, לשים אותו אצל אותו מעסיק, אז הלשכה תצטרך קודם לקחת מהמאגר הקיים ולאחר מכן אם היא לא תמצא במאגר הקיים היא תוכל להביא מחוץ לארץ.
רן כהן: חצי אחוז מ-43 אלף?
רן כהן: זאת אומרת אם המספר במאגר יקטן ממאתיים היא יכולה להביא מחוץ לארץ.
אפרים כהן: הכול יש.
אפרים כהן: קיבלנו תקציב ואנחנו קיימנו מערכת שתנהל גם את הלשכות וגם את כוח האדם שיועסק בלשכות.
משה סוויסה: איזה שירותים יינתנו בעצם על ידי הלשכה הפרטית לאותו מעסיק שפונה אליהם ואומר אני רוצה לעבוד איתכם ואני נרשם אצלכם, מה אתם נותנים לי.
משה סוויסה: אז דבר ראשון, החברה או הלשכה תהיה מחויבת לתווך,
רן כהן: ומה עם משרד הפנים?
אפרים כהן: הם עומדים לקבל עכשיו את ההחלטה לכן הם מתכוננים לקראת קבלת נושא האחריות.
רן כהן: אם אני מבין נכון זה יצור מצב שהרישום של המאגר הזה יצטרך להיות במשרד הפנים.
אפרים כהן: סוכם על פי החלטת ממשלה ואנחנו בתיאום עם משרד הפנים שב-1 לספטמבר משרד הפנים, אדון גנות יקבל את האחריות וסמכות של מנהל יחידת סמך, שממונה סמך הוא ראש מנהל אוכלוסין והגירה.
אפרים כהן: שלשום נפגשנו והודעתי לו.
אפרים כהן: הוא מקבל את הכול, יהיה מוכן.
אפרים כהן: זאת אומרת, מי הן הלשכות, מה הם ההיתרים, מה השיטה, הכול חייב לבנות את המערך שלו ואנחנו נלווה אותו על פי החלטת ממשלה עד אינסוף, עד שאנחנו נראה שמשרד הפנים יהיה מסוגל ליישם את התוכנית הזו, לבצע אותה, אנחנו נלווה אותו כמה שיידרש.
רן כהן: אבל האחריות עליו היא רק בנושא של יבוא עובדים.
אפרים כהן: לא, לא, לא.
אפרים כהן: אחריות של הנפקת היתרים.
אפרים כהן: כל האחריות של מתן היתרים ללשכות בעתיד יהיה בידי משרד הפנים, רשות מנהל אוכלוסין והגירה.
אפרים כהן: הם יהיו אחראים גם על היתרים לסיעודי וגם על הבאת עובדים מחוץ לארץ.
רן כהן: כלומר גם הפיקוח מהלשכות יוצא מהידיים שלכם?
אפרים כהן: זה לא.
אפרים כהן: זה חוקי עבודה.
אפרים כהן: שמרנו לעצמו את זה כדי שנפקח.
אפרים כהן: הם רצו בהתחלה ואמרתי להם הם לא יהיו מסוגלים ולא יכולים לעשות את זה, גם לא הגיוני שמשרד הפנים שמופקד על הכניסה לישראל יתן היתרים יעשה גם את החוק של חוקים סוציאלים.
רן כהן: שלא לדבר על זה שגנות עסוק למעלה מהראש על כל מיני דברים.
רן כהן: אני פה דואג לזה שנושאים שקשורים בחוקי עבודה ישארו במשרד העבודה.
אפרים כהן: על פי החלטת ממשלה, היה ויכוח בהתחלה, וזה נשאר על פי החלטת ממשלה במשרד.