GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: אני מאוד מודה לך חבר הכנסת הנדל.
רן כהן: רק להגיד לך שעד לפני מספר שנים לפחות הטרקטוריסטים היו ישראלים.
רן כהן: בשנים האחרונות עובדים תאילנדים מקבלים גם רישיונות נהיגה על טרקטורים והם החליפו את הישראלים, והיציאה של הישראלים והכניסה של התאילנדים משקפת גם כניסה של התאילנדים למקצועות שבעבר נעשו רק על ידי ישראלים.
שי חרמש: כמה מה-500 בעלי רישיונות טרקטורים לתאילנדים נמצאים בערבה?
רן כהן: אני מניח שהרבה.
שי חרמש: 70% מהם.
רן כהן: אם היה תעדוף של אזורי הספר זה היה יכול להיות מובן.
רן כהן: אגב, גם אם היה תעדוף של אזורי הספר, באותו פיילוט שבא לעזור לישראלים לעבוד שם גם זה היה מובן.
רן כהן: אבל לא זה קיים ולא זה.
דוד ברבי: אבל רישיון טרקטור זה חצי שעה ביום להסיע את העגלה ולחזור.
דוד ברבי: אז נשים ישראלי שינהג בטרקטור, יישב שם, ישתה מים, קפה, נביא לו אוכל, ואחר כך כשהתאילנדים יסיימו לקטוף בחממה הוא יסיע אותם הביתה?
דוד ברבי: נהג טרקטור זה לא עובד טרקטור.
דוד ברבי: קבלן עושה לי את החריש.
רן כהן: מה שעשו נהגי הטרקטורים בעבר כולל עזרה בקטיף, חלוקת התרמילים - - -
דוד ברבי: זה היסטוריה.
רן כהן: אני רוצה לשאול אותך תניב וגם את אנה גליק, סגנית של שלום בן משה, מנהל האגף להכשרה מקצועית בתמ"ת, מה קורה עכשיו עם הפיילוט?
רן כהן: אני רוצה לומר לכל הנוכחים: יולי 2007 לאחר מאבק של שנים על החוק שנתמך על ידי החקלאים באופן הכי מפורש וגם על ידי צבי הנדל ושי חרמש – שכבנו כולנו על הגדר כדי להקצות 5 מיליון שקל, 4.9 מיליון ₪ לעודד ישראלים לעבוד בחקלאות.
רן כהן: בכל מיני דרכים, בהסעות, בתוספת שכר וכו'.
רן כהן: כל הזמן הממשלה נגד נגד עד שנשברו ובאו סוף סוף בהיענות שמוכנים להשקיע את הסכום הזה כדי לעודד ישראלים לעבוד בחקלאות.
רן כהן: אמר יובל יעקובי בוועדת הכספים של הכנסת, הוא כותב לי: "לצערי לא אוכל להיות נוכח בישיבה שתתקיים היום, משרד האוצר הוא משרד מטה ואינו משרד מבצע.
רן כהן: ביצוע התוכנית הוטל על משרד החקלאות ומשרד התמ"ת תוך התחייבות של משרד האוצר לעמלת תקציב בסכום של עד 5 מיליון ₪ למטרה זו.
רן כהן: לאחרונה סוכם בין משרד האוצר ומשרד החקלאות על פיילוט לתעסוקת ישראלים בחקלאות שיקיף כ-200 עובדים.
רן כהן: " אני לא יודע מה פתאום ולמה הסכמתם, אבל לא חשוב.
רן כהן: "משרד האוצר תומך בפעילות לעידוד תעסוקת ישראלים בענף החקלאות במטרה להקטין את התלות בעובדים זרים".
רן כהן: בברכה, יובל יעקובי.
רן כהן: אני רוצה לומר לך תניב וגם לך אנה, שההתחייבות שלכן לכנסת הייתה לבוא באוקטובר 2007 עם תוכנית הפיילוט, להציג אותה בוועדת הכספים של הכנסת.
רן כהן: זה היה בתמיכה של כל חברי הכנסת מכל הסיעות וגם של כל החקלאים שהיו נוכחים שם.
רן כהן: אני הסכמתי להקפיא את ההצבעה על הצעת החוק שלי שעליה הייתה הרביזיה של דוד טל משום שאמרו לי שהולכים לעשות, ואמרתי: אני רוצה להתקדם.
רן כהן: התחיל החודש הראשון, שאלתי את יו"ר ועדת הכספים, איפה זה?
רן כהן: שאלתי את שר החקלאות – אין.
רן כהן: בקיצור, היום אנחנו נמצאים בסוף מאי 2008 – אין פיילוט, אין שום דבר.
רן כהן: זה נקרא לרצות לעודד עבודת ישראלים בחקלאות?
תניב רופא: כמו שהצגתי בהתחלה, קיימנו כמה פגישות בנושא ועכשיו אנחנו רוצים להתחיל את הפיילוט במועצה אזורית ערבה.
רן כהן: הפגישות היו צריכות להיות בפגרה הקודמת בשנת 2007 בין סוף המושב לתחילת המושב הבא כדי להניח את זה לפני הכנסת בתחילת המושב, זה לא קרה.
תניב רופא: נכון, אבל בכל זאת חשבנו להפעיל את הפיילוט על כל הענפים החקלאים כי התלבטנו אם לעשות את זה לענפים מסוימים או לפתוח את זה לציבור החקלאים שכל מי שרוצה יכול להצטרף.
תניב רופא: אנחנו חושבים להפעיל את זה במתכונת של הכשרה מקצועית.
תניב רופא: אנחנו רוצים לשלב בזה גם את הנושא של התוכנית שהציע אברהם דניאל.
רן כהן: אבל למיטב ידיעתי אין שום הכשרה מקצועית לעבודה בחקלאות.
תניב רופא: אנחנו רוצים להפעיל את זה במסגרת הזאת.
תניב רופא: אנחנו מתייחסים לעבודה בחקלאות כאל עבודה מקצועית ועובדה שהעובדים בחממה, גם העובדים התאילנדים וגם עובדים אחרים רוכשים מקצועיות ולכן כן יש אלמנט של התמקצעות ואפילו מעבר מפועל פשוט למנהל עבודה ויש חשיבות לתוכנית הזאת.
תניב רופא: אנחנו רוצים לעשות פיילוט הן במועצה אזורית ערבה שזה איזשהו פיילוט פריפריילי וגם פיילוט אחד במרכז הארץ.
תניב רופא: אנחנו נבחר מועצה אזורית אחת במרכז הארץ ונפעיל את זה שם.
תניב רופא: לגבי ה-200 עובדים לא סיכמנו, עומדים לרשותנו עד 5 מיליון ₪ ונרצה להפעיל את זה בהיקף הגדול ביותר שניתן.
רן כהן: מה לוח הזמנים של הדבר הזה?
תניב רופא: עוד אין לוח זמנים, אני יכולה להעביר לוועדה לוח זמנים.
רן כהן: תודה, אנה גליק בבקשה.
אנה גליק: מה שקשור להכשרה מקצועית אנחנו יכולים להיות מוכנים כבר בתחילת החודש הבא.
רן כהן: למה אין עד עכשיו הכשרה?
אנה גליק: אסביר לך.
אנה גליק: הייתה לנו ישיבה ב-2007 עם האנשים מהערבה, עם מר הוולין וגם עם מר זגמן.
זכריה אביגל: היינו שם פיזית.
זכריה אביגל: אני ממונה על ההכשרה בתעשייה בחקלאות.
רן כהן: למדת את העניין מהחקלאים?
זכריה אביגל: כן.
רן כהן: זה נראה מעשי?
זכריה אביגל: מאוד.
זכריה אביגל: אני מושבניק.
רן כהן: זכריה תמתין עד שאנה תסיים ואתן לך להתבטא מייד.
אנה גליק: בזמנו סיכמנו על הכשרה פנים מפעלית, כלומר אנשים שעובדים ותוך כדי שעובדים לומדים את המקצוע.
אנה גליק: נכון שעד סוף השנה לא הצלחנו להכשיר והסיבה העיקרית היא שמדובר בעבודה עונתית ולא בעבודה קבועה, והנהלים של הכשרה פנים מפעלית מדברים על עבודה קבועה.
אנה גליק: בשנה החדשה אנחנו משנים נהלים כדי להתאים את עצמנו לתחום החקלאות.
אנה גליק: בישיבה שהייתה לפני חודש סוכם על תוכנית של 160 שעות להכשרה מקצועית ולאחר מכן אנחנו גם משנים את כל הנהלים שלנו כדי לתת מענק לאנשים שייכנסו לעבודה ויתמידו לפחות 3 חודשים.
אנה גליק: את המענק אנחנו נותנים למי שבא למקצועות שמחליפים עובדים זרים - - -
רן כהן: המענק יהיה על הכשרה מקצועית או על העבודה?
אנה גליק: הוא קודם יעשה הכשרה עם הסעות וכו', הוא יהיה תלמיד.
אנה גליק: מרגע שהוא נכנס לעבודה – הוא צריך לעבוד 3 חודשים לפחות.
רן כהן: בתור חקלאי לשעבר אני אומר לך, מה שעונתי לא נמשך הרבה יותר מ-3 חודשים.
שי חרמש: יש קטיף 6 חודשים.
רן כהן: נכון שעבר משהו בחקלאות מאז שהייתי בקיבוץ, אבל מה שאני אומר הוא שמאחר וחלק מעונות הקטיף הן כן עונתיות מאוד, לפעמים אפילו חודשיים שלושה, משמשים זה אפילו חודש, אפילו 3 שבועות והעונה הלכה.
רן כהן: תפוחים זה גם לא הרבה יותר מאשר חודשיים שלושה.
רן כהן: כלומר יכול להיות מצב שבו ההכשרה הפנים מפעלית הזאת, עצם ההכשרה תסתיים עוד לפני שהאדם תחשב לו תקופת העבודה ואז אם לא תכללו את זה בתוך התקופה הוא לא יקבל.
אנה גליק: אנחנו סופרים את הזמן מרגע שהוא נכנס לעבודה.
אנה גליק: לא משנה אם הוא ייכנס לעבודה חודש אחרי שהוא סיים את ההכשרה.
אנה גליק: אנחנו בסך הכל רוצים לעודד את האנשים להתמיד בעבודה.
אנה גליק: זה גם לטובת המעסיק.
אנה גליק: הוא נכנס ואחרי חודש הוא הולך, זה ההיגיון והרציונל כשדיברנו על 3 חודשים מינימום.
אנה גליק: אם כולם יגידו שבחקלאות זה חודשיים – יכול להיות אבל זה עדיין מענק, זה 4000 ₪ לאדם שהתמיד 3 חודשים.
אנה גליק: המענק ניתן למי שיש לו עוד 6 חודשים- עוד 4000 ₪.
אנה גליק: אבל אמרנו שבמקרה הזה לא מעשי לדבר על 9 חודשים- נדבר על 3 חודשים.
אנה גליק: מי שיתמיד יותר – יקבל יותר.
אנה גליק: זה היה הרציונל.
צבי הנדל: בשנים האחרונות הוסיפו רק היטלים ואגרות על פועל אחד ללא ביטוח, ללא מגורים, ללא שום דבר נוסף, חוץ מהשכר, חוץ מכרטיס טיסה, חוץ מהכל, 10,000 ₪ לפועל לשנה היטלים ואגרות.
צבי הנדל: אז להגיד שזה יותר זול מישראלים, נו באמת.
רן כהן: חבר הכנסת הנדל, אחת הטענות שלנו למה הממשלה צריכה להשקיע בהכשרת עובדים ישראלים זה משום שהיא גובה מאות מיליוני שקלים מהחקלאים בעבור עובדים זרים.
רן כהן: אין שום סיבה שחלק קטן מזה לפחות לא יינתן בעבור עובדים ישראלים.
רן כהן: מר זכריה, בבקשה.
זכריה אביגל: אתן דוגמא.
זכריה אביגל: באחד מיישובי הערבה יושב יהודי שמסיע אנשים מדימונה באמצעות שיתוף פעולה עם שירות התעסוקה המקומית בדימונה.
זכריה אביגל: עולה לי 30,000 ₪ ההסעות.
שי חרמש: היות ואנחנו מכירים את האיש ואת האנשים, מה העובדות בדימונה עושות?
זכריה אביגל: באריזה.
רן כהן: זה ראוי.
שי חרמש: זה נהדר, גם אריזה זה חקלאות.
זכריה אביגל: מי שעובד בחממות עצמן ואת זה ראיתי בעיני זה הבדואים שהיום יש מבצע לגייס את הבדואים מהאזור.
רן כהן: זה למי שחושב שרק תאילנדים נכנסים לחממות, גם בדואים.
זכריה אביגל: אבל אני אומר שמעבר לתגמול של העובד צריך לתגמל גם את המעסיק.
רן כהן: לי אין שום בעיה שיתגמלו גם את המעסיקים.
רן כהן: אם הוא מקבל תגמול על ההסעות זה לא עידוד למעסיק, זה עזרה למעסיק.
רן כהן: זה היענות להוצאה שלו בעבור העסקת ישראלים.
רן כהן: זה בסדר גמור, אין לי בעיה עם זה.
רן כהן: מבחינתי, כל מה שיכול לעודד מעסיקים ועובדים לעבוד עבודת ישראלים בחקלאות – צריך לעזור.
רן כהן: אברהם בבקשה.
אברהם דניאל: בכל הדיונים של העסקת ישראלים אנחנו תמיד מגלגלים את האשמה על החקלאים שהם לא בסדר.
רן כהן: אגב, לא בוועדה הזאת.
אברהם דניאל: רן, אל תיקח את זה אישית, אני מסתכל ככנסת ישראל, מה חברי הכנסת אומרים, מה הם מדברים ומה הממשלה מבצעת בשורה התחתונה.
אברהם דניאל: למעשה מדיניות הממשלה מלבד הטלת מיסים ואגרות שזה מייקר לנו את העובדים הרבה יותר מישראלים ואני לא רוצה לגעת בגזרות החדשות שברזני מתכנן לנו.
רן כהן: האגרות זה 300 מיליון?
אברהם דניאל: מעבר לגזרות האלה יש לממשלה תוכנית שהיא הולכת לבצע של גזרות נוספות, זה קשור לחברת כוח אדם, פנסיה, כל מה שאתה מעלה על הדעת.
אברהם דניאל: לא יהיה מה להשוות בין העלות של הישראלי, בין שכר המינימום לבין מה שיגבו על העובדים הזרים.
רן כהן: אז למה אין הערכה של החקלאים לעבודת ישראלים?
אברהם דניאל: אתה כחבר כנסת הבטיחו לך 5 מיליון ולא נתנו - - -
רן כהן: מה זה לי?
אברהם דניאל: אני לא מדבר ברמה האישית אליך.
אברהם דניאל: אני מדבר שאתה כחבר כנסת כשאתה העברת איזושהי החלטה, כשהיית שר, היא לא מתבצעת.
אברהם דניאל: נראה לך שהם יבצעו החלטה מול אברהם דניאל?
אברהם דניאל: אני 10 שנים בתוכנית הזאת איתם.
אברהם דניאל: 10 שנים שמשרד התמ"ת מלבד דיבורים הם לא עושים כלום.
אברהם דניאל: אותו דבר האוצר.
אברהם דניאל: והראיה היא שאין שום פעילות לכיוון הזה.
אברהם דניאל: מה שאני חושב זה שלא צריך לבוא לממשלה שתחליט על מדיניות.
אברהם דניאל: הרי מי שמאמין שישראלים יעבדו צריך להחליט: אין עובדים זרים.
אברהם דניאל: החלטה מאוד ברורה.
אברהם דניאל: אם מאמינים שישראלים יכולים לעבוד בחקלאות למה לא לבטל את ההחלטה מחר בבוקר, ואני אומר לך את זה כחקלאי.
אברהם דניאל: אבל למה הם לא מבטלים?
אברהם דניאל: כי מסביב לעניין הזה יש הרבה הכנסות למדינה, וזאת בדיוק הבעיה שלנו.
אברהם דניאל: יש כל מיני מרוויחים, גם המדינה וגם אחרים.
אברהם דניאל: ולכן הבעיה היא סבוכה וקשה לפיתרון.
אברהם דניאל: יחד עם זאת אני מברך ותומך בלעודד ישראלים, לדעתי זה יעלה לי יותר בזול, חד וחלק, אם אכן הם יעבדו.
אברהם דניאל: אבל לדעתי הדבר לא מתממש בגלל מדיניות הממשלה.
רן כהן: חיים חדד, בבקשה.
חיים חדד: אני מדבר בשם יחידות חקלאי ישראל.
חיים חדד: לפני שאביע את דעתי בעניין תעסוקה אני רוצה למחות על דברים שאמר פה גלעד.
חיים חדד: אני חושב שהמחקר שלו לא בוצע כראוי, אני לא יודע מהיכן הוא הביא את הנתונים, הם לא תואמים.
חיים חדד: הוא העלה פה מספר נקודות שאני לא יודע על מה הוא מסתמך.
חיים חדד: אני יכול להגיד שמספר העובדים בחקלאות שיוצאים לפני 5 שנים הוא קטן מאוד.
חיים חדד: אם תשליך את זה לכמות העובדים שכיסו פה בעשר השנים האחרונות - - -
רן כהן: חיים, אשמח מאוד לקבל את הניירות שהכין גלעד נתן, תגיב עליהם בכתב, אשמח מאוד להעמיד את זה בפני הוועדה.
חיים חדד: גלעד טען טענה קשה שהחקלאים פה מקבלים כסף בעניין של העובדים הזרים.
רן כהן: הוא אמר שיש חקלאים שמקבלים כסף.
חיים חדד: הוא אמר:
חיים חדד: החקלאים נהנים מהכסף.
חיים חדד: כרגע מה שיוצא מהפרסום זה דווקא עובדי המדינה שמקבלים כסף מהתאילנדים.
חיים חדד: אני רוצה למחות על הטענות האלה.
חיים חדד: לפני מספר ימים, בכתבה שאתה הופעת בה רן, יושב חוקר בכיר ממשרד התמ"ת ואומר: "מפעילים עלי לחץ מגבוה.
חיים חדד: " מגבוה זה לא החקלאים.
חיים חדד: אז אל תבואו אלינו בטענות כי הכוח נמצא בידיים שלכם ותעשו את העבודה שלכם.
חיים חדד: דבר שני, אני מדבר על נתוני הלמ"ס.
חיים חדד: בסוף 2007 היו פה רק 24,000 עובדים זרים במקום 28,500 שהיו צריכים להיות פה לפי המכסה.
שי חרמש: זה כולל שלוש וחצי אלף של ספטמבר שלא הגיעו.
חיים חדד: כלומר מספר העובדים הזרים בחקלאות הולך ויורד.
רן כהן: הוא לא יורד, הוא עולה.
חיים חדד: הוא יורד.
רן כהן: אין מימוש של המכסה כולה, זה נכון, אבל בסך הכל המספר הלך ועלה.
חיים חדד: על הנתון השני הכניסו לנו מכסה של עיצוב והתנו אותה בהעסקת עובד ישראלי.
חיים חדד: אז אני אומר לך שלא הייתה כוונה להעסיק עובדים ישראלים, פשוט הייתה כוונה לצמצם את מספר העובדים.
חיים חדד: אנחנו נאלצים להתמודד עם הסוגיה הזאת.
רן כהן: כדי שאבין, אם אני לא טועה, הייתה מכסה של 26,000 עובדים זרים בחקלאות ולפני פחות משנה עברה החלטה בממשלה להוסיף עד 3000 עובדים זרים מותנה בקבלת עובדים ישראלים.
רן כהן: זאת אומרת לא הייתה הקטנה של ה-26,000.
רן כהן: תנאי היבוא של 3000 נוספים הייתה בהתניה שמקבלים גם עובדים ישראלים.
רן כהן: כמה מזה מומש אני לא יודע.
חיים חדד: אני רוצה להגיד לך שגם העניין הזה לא ישים ואני קורא לך ממסמך של מדינת ישראל, באזור קריית גת לפני שבועיים.
חיים חדד: כותבת מנהלת שירות התעסוקה בקריית גת: "אדוני, אין לנו עובדים בחקלאות, אל תבנה על הישראלים, תחפש לך מקום אחר.
חיים חדד: " בעברית צחה, וזה כתוב במסמך של מדינת ישראל.
חיים חדד: זו עובדה.
חיים חדד: אנחנו רוצים להעסיק ישראלים, אנחנו מגישים בקשות לקבל ישראלים ואנחנו לא מקבלים אותם.
רן כהן: חיים, מאחר ואני מכיר אותך הרבה שנים ואתה גם מלווה את העבודה שלנו הרבה שנים, בוודאי חברי חבר הכנסת חרמש, בוועדה הזאת לא הייתה שום אשליה שאם לא יהיה עידוד לא יהיו יותר ישראלים.
רן כהן: למה הלכתם להצעת החוק שלי?
רן כהן: כי אמרתי: בלי שיהיה עידוד לישראלים לעבוד לא יהיה יותר.
רן כהן: הבעיה הכי גדולה זה המחדל באי קידום העניין.
חיים חדד: אני אומר לך שאין סיכוי וכולם צריכים לצאת מהאשליה הזאת, לא יהיו ישראלים בחקלאות עד שהאוצר ירצה להפעיל את הפיילוט הזה.
חיים חדד: לאוצר אין רצון ולא יהיה לו רצון בשנים הקרובות.
רן כהן: ואתם כחקלאים רוצים.
חיים חדד: אנחנו רוצים ואנחנו מנסים, כשהאוצר רוצה להעביר החלטות, בהחלטות של ההיטלים הוא ידע לעשות החלטה רטרו אקטיבית, 6 חודשים אחורה.
רן כהן: נכון, אני זוכר.
חיים חדד: אבל החלטה של 4 וחצי מיליון ₪ הוא מושך את זה כבר 3 שנים ואני אומר שניפגש עוד שנה ועוד שנתיים על השולחן הזה ולא יהיה פיילוט.
רן כהן: אז אני אומר לך שזה לא יהיה ואני מתחייב שזה לא יהיה, תודה רבה.
רן כהן: דוד בבקשה.
דוד ברבי: אני רוצה להגיד שאני כבר ממש עייף מלשמוע שוב את הדברים.
רן כהן: מאחר ואת אברהם ואת חיים אנחנו מכירים כבר שנים, תספר על עצמך, מאיזה יישוב אתה.
דוד ברבי: אני משכונה מערבית של טול כרם, ניצני עוז, מגדל פרחים.
דוד ברבי: אני עייף איך שהדברים בצורה מדהימה חוזרים על עצמם.
דוד ברבי: איך השתכנע בזמנו השר אלי ישי וטען: ישראלים לא יכולים להיות, כי הוא למד את זה, ואז תמיד יקום מלך אשר לא ידע את יוסף ושוב התהליך מתחיל מחדש.
דוד ברבי: חבר'ה, אנחנו משלמים לתאילנדים הרבה יותר משכר מינימום, כבר קשה לנו לעמוד בזה.
דוד ברבי: ואל תשכחו, אנחנו עומדים מול תחרות של דולר ליום ושני דולר ליום וגם 70 סנט באתיופיה.
דוד ברבי: אתם שוכחים את העניין הזה, את התחרות.
דוד ברבי: אנחנו לא יכולים להעביר את המפעל לסין ולירדן כי זה ליד הבית, זה חקלאות, זה אדמה.
דוד ברבי: מדברים על מחסור במזון בעתיד ואתם תסגרו אותנו עוד לפני שיהיה חסר אבל כשיהיה חסר לא נהיה שם.
דוד ברבי: מתאר צבי הנדל בצורה יפה מאוד איך הפירמידה בנויה בצורה כזאת, וזה נכון אצל כולם.
דוד ברבי: אם לא יהיו לי את אותם 10 תאילנדים – אז 40 עובדים ישראלים גם יצטרכו ללכת הבייתה.
דוד ברבי: לפעמים נדמה לי, 4 פועלים לכל עובד, זה נתונים מדויקים ואפשר למדוד אותם ומשרד החקלאות נתן אותם, וכדאי לסמוך עליהם.
דוד ברבי: בשרשרת.
דוד ברבי: על תאילנדי אחד שלי עובדים ביחד ארבעה.
רן כהן: אבל זה אם עובד עבד אצלך ולא משנה אם הוא ערבי מכפר בגליל, גם עליו יהיו 4 ישראלים.
דוד ברבי: עכשיו אני מודה, האם כאזרח, לא ארבעה, אני מוריד את הרף לשלושה, האם כאזרח שמעסיק 10 עובדים זרים ובהיקף נותן עבודה לעוד 30 ישראלים – האם זה לא מספיק?
דוד ברבי: האם דרכי רוצים לדאוג לתעסוקה בכל מדינת ישראל?
דוד ברבי: אתה יכול בקלות לקבל העסקה של עשרות אלפי ישראלים.
דוד ברבי: לסגור את היבוא מסין.
דוד ברבי: חולצה עולה 20 שקל במקום 100.
דוד ברבי: למה?
דוד ברבי: שנקנה במאה, שהעובד הישראלי יעבוד, למה צריך לשלם רק 20?
דוד ברבי: וכו'.
דוד ברבי: שנדבר על גלובליזציה.
דוד ברבי: אחר כך אומרים: יש לנו יצוא לסין.
דוד ברבי: מה בדיוק אנחנו מייצאים לסין?
דוד ברבי: כמה עשירים שמייצאים ברזל?
דוד ברבי: אני לא נכנס לזה בכלל.
דוד ברבי: האם אני צריך לשלם את זה?
דוד ברבי: לא מספיק שאני בתוך משק משפחתי בניצני עוז מספק עבודה לשלושים ישראלים בהיקף, האם זה לא מספיק?
דוד ברבי: אולי זה מספיק ותעזבו אותנו.
דוד ברבי: קיבלתי 2 לעידוד יצוא ואומרים לי עכשיו: אנחנו צריכים לקחת אותם בחזרה.
דוד ברבי: חבר'ה, ביקשתי עובדים ישראלים, אין, לא באים.
רן כהן: אנחנו רוצים שלא ייווצר מצב שבו לאט לאט החקלאות הישראלית נכבשת על ידי ידיים עובדות זרות.
רן כהן: ככל שמספר העובדים הזרים הולך וגדל גם החקלאות הישראלית הופכת להיות ללא ישראלית.
רן כהן: גם הבעלים של המשקים עדיין ישראלים כי צריך להבין: חלק מהחקלאות תלך בעקבות העובדה שכל מיני אנשים עובדים כאן, חוזרים לתאילנד והחקלאות הישראלית תיעלם כי גם הם יידעו לעשות את זה.
דוד ברבי: גידול הפרחים בעולם, וזה כבר לא תלוי בנו, גם כשעשו סיור לשר החקלאות מאתיופיה ושר החקלאות התלווה אליו והראה לו איפה יש מגדלים טובים כדי שילכו לאתיופיה, זה קרה וזה קורה בעולם, אנחנו לא יכולים לשלוט בזה.
דוד ברבי: אנחנו מנסים בצפורניים לשרוד.
דוד ברבי: אני כבר קיבלתי החלטה אסטרטגית לסגור רק אני לא מצליח כי אני לא יכול לסגור בפשיטת רגל, אני צריך לסגור בסבירות, והקרה לא עזרה לי השנה.
דוד ברבי: אם ההחלטה היא כמו שנשמעה מספר פעמים אצל אנשים בכירים שאנחנו נעשוק ואנחנו נפיל עליכם וננגוס את החקלאות עד שלא יהיו לכם עובדים זרים, כי זאת שיטה כזאת, אם זאת סיבה ויש באמת סיכוי לקבל ישראלים אז תמשיכו.
דוד ברבי: נאמר יותר מפעם אחת שכל התקנות וכל הגזרות נועדו כדי שלא יהיה כדאי להעסיק ישראלים.
רן כהן: תודה, אסף אדיב מעמותת מען.
אסף אדיב: ישבנו פה לפני 4 שנים ובדיוק אותו דיון התנהל בנושא של עובדי הבניין.
אסף אדיב: היו פה הקבלנים - - -
רן כהן: אמרו שזה לא יעבוד, ישראלים לא רוצים לעבוד.
אסף אדיב: התזוזה והתנועה של משרדי הממשלה בנושא הזה דומה מאוד למה שאנחנו רואים פה מהאוצר וממשרד החקלאות וממשרד התמ"ת, יש פיילוט וכו'.
אסף אדיב: בסופו של דבר בשטח לא קורה כלום.
אסף אדיב: הייתה טענה שזה לא יעבוד.
אסף אדיב: בסופו של דבר בגלל סיבות מסוימות, יכול להיות שהמנכ"ל של התאחדות הקבלנים נפל לו האסימון, הגיע לסיכום עם האוצר ועם הממשלה על הסכמה על הורדה דרסטית שהולך לרדת בשנת 2010 לאפס, התוצאה הייתה שעשרות אלפי אנשים נכנסו לעבודה בבניין.
אסף אדיב: המשכורות באיזושהי צורה עלו מפני שיש ביקוש לעובדים.
אסף אדיב: אני יודע מהניסיון שלי כי עבדתי מול סולל בונה ומול א.
אסף אדיב: גיבר בבניין, אני יודע מה זה נקרא שמעביד צריך עובדים.
אסף אדיב: בחקלאות הצורך של המעביד עוד יותר קיצוני מאשר בבניין כי בבניין אפשר לדחות בשבוע למרות שגם בבניין יש קנסות על איחור וכו'.
אסף אדיב: בחקלאות אם איחרת חודש זה לא קנס, הלך, כל השנה, כל ההשקעות הלכו.
אסף אדיב: אני יודע שיש חקלאי במנחמיה שצריך לבצור ענבים והוא צריך עובדים – אנחנו לא ישנים בלילה כי הטלפונים איפה עובדים ואיפה עובדים, הוא רץ אחרינו כי הוא לא יכול בלי עובדים.
אסף אדיב: האנשים שלנו מסתובבים בשטח ומדברים עם אנשים, עשינו בשבוע שעבר סיור עם אברהם דניאל, התחלנו במשק של אברהם עצמו, של הילדים שלו.
אסף אדיב: אז שם הוסכם לקלוט 5.
אסף אדיב: יש בעיה של מים היום, יש בעיה של ירידה של מחירים, יש כל מיני בעיות.
אסף אדיב: אנחנו מרגישים בשטח שיש בשטח חקלאים שצריכים את העובדים והם רצים אחרינו, אבל זה בודדים.
אסף אדיב: יש לנו כמה עשרות כאלה.
אסף אדיב: דרך אגב, כן עובדים וכן עובדים בחממות ואצל פסקל כן עובדים בחממות וכן עובדים בכל מקום.
אסף אדיב: באותו מושב יש כמה שעובדים וכמה שאומרים שאין אפשרות ובשום אופן וזה לא יעבוד וסיפורים אחרים.
אסף אדיב: אני חושב שבנושא של הפיילוט של ה-5 מיליון ₪ יש איזשהו כשל שמתחילים לבנות עליו כבר תוכנית של הכשרה מקצועית.
אסף אדיב: אני בעד תוכנית של הכשרה מקצועית אבל אם תוכנית שקיימת וכבר יש עליה כסף מלפני שנה ולא מזיזים אותה ומתחילים להלביש עליה תוכנית חדשה, וצריך את התוכנית החדשה לאשר וגם תקציבים וכו' – אני מבין שהעסק הזה הולך להימשך.
אסף אדיב: ישבתי בישיבה הראשונה של הפיילוט.
אסף אדיב: היה שם נציג של האוצר, לשכת התעסוקה, זה היה במשרד החקלאות.
אסף אדיב: 5 מיליון, זה לא 300 מיליון.
אסף אדיב: שאלו אותנו, בפינצטה, איפה לזרוק את הטיפה הזאת?
אסף אדיב: אמרתי: בוא ניקח את ה-5 מיליון האלה במקום קרוב, שעוברים את הכביש מיישוב ערבי שיש בו אבטלה, ש-80% מהנשים לא נמצאות במעגל התעסוקה, יש החלטות ממשלה ואג'נדה חברתית כלכלית שצריך להכניס נשים ערביות למעגל התעסוקה - - -
רן כהן: איפה המלצתם?
רן כהן: בגליל?
אסף אדיב: אני מדבר על 2 אזורים, אחד זה אזור השרון והשני זה אזור תענך, יכול להיות עמק יזרעאל.
אסף אדיב: אזורים קרובים שנוח מאוד להגיע אליהם.
חנה זוהר: הערבה גם רוצים, הם אומרים שיש להם מצאי עובדים באזור שהם יכולים להביא מדימונה.
רן כהן: יכול להיות שחלק של הפיילוט יהיה בעניין של הסעות כמו שזכריה אמר.
חנה זוהר: הישיבה הזאת הייתה מכוננת - - -
רן כהן: את החוק לזה הגשתי לפני 5 שנים, אף אחד לא קידם אותו.
רן כהן: יודעים פה החקלאים, תשאלי אותם.
אסף אדיב: שורה תחתונה, הבעיה היא מדיניות ממשלה.
אסף אדיב: אם תהיה החלטת ממשלה, לא פיילוט, לא אם יצליח לא יצליח, נראה אם זה יצליח.
אסף אדיב: החקלאי שאומרים לו: כך עובדים ישראלים ובוא נראה אם זה יצליח.
אסף אדיב: אם החקלאי הזה הפראייר שקיבל את העובדים הישראלים והצליח, מה המשמעות?
אסף אדיב: שכל השכנים שלו יצטרכו גם לקבל ישראלים וגמרנו עם הזרים.
רן כהן: אם הם לא יקבלו את ההטבה הזאת אז זה ישנה את המדיניות.
אסף אדיב: אבל תבינו שאם אתה שם סימן שאלה להצלחה או לאי ההצלחה אתה בעצם שם על החקלאי הזה את האחריות על כל החקלאים סביב.
אסף אדיב: יגידו לו: נא להכשיל את התוכנית כדי שיהיה ברור שאי אפשר, וזה מה שקרה בזמנו בבניין.
אסף אדיב: קודם תשיג עובדים משירות התעסוקה, תכשיל אותם ואז תקבל עובדים זרים וככה זה עבד.
רן כהן: אבל אם כל חקלאי יכול לעשות את זה, מה הבעיה?
אסף אדיב: הדבר הזה צריך להיות החלטה.
רן כהן: האם יימצאו עובדים ישראלים במצב הזה?
רן כהן: זה מה שעושה עמותת מען.
רן כהן: האלף האלה זה ריאלי?
אסף אדיב: לא רק שזה ריאלי אלא שמה שאני אומר שאם ייקבע שבאזורים מסוימים, בענפים מסוימים מעכשיו והלאה, ולעשות את זה בצורה הדרגתית, אלה שבמושב השכן שעדיין לא באו אליהם, מבינים שעוד שלוש שנים זה יהיה אצלם – תאמין לי שיימצאו החקלאים שירצו ויגידו:
אסף אדיב: אם זאת המדיניות ואין בלתה ולא זזים מזה בוא נתחיל להכשיר את האנשים שלנו, נעשה קשרים, יתחילו הטלפונים לעמותת מען.
אסף אדיב: הצענו את האלף עובדים האלה, יש לנו 300 עובדים שכבר עובדים בשטח.
אסף אדיב: סביבם יש שכנים וחברים שלהם, אין לנו שום בעיה לגייס את האלף האלה.
אסף אדיב: הצענו כך במכתב לשר האוצר, למשרד החקלאות, אלף עובדים שמוכנים לזוז.
אסף אדיב: נכון שאם מחר יציעו לנו עובדים בחבל עזה יהיה לי קשה לספק אותם אבל אני מדבר על אזורים קרובים.
רן כהן: תודה רבה, חנה זוהר עמותת קו לעובד, בבקשה.
חנה זוהר: בלי להיכנס יותר מדי לנושא הפיילוט, אני לא כל כך מעורה בו, רק מהצד אני מרגישה שמדברים על איזשהו סכום כספי - - -
רן כהן: שהוא מגוחך.
חנה זוהר: בכלל לא עניין של מגוחך אלא שאני רק לא בטוחה שזה לא יהיה בזבוז.
חנה זוהר: למה?
חנה זוהר: כי אם במקביל לא עושים שינוי ביחס לג'ונגל בצורת העסקה של העובדים הזרים שכל כך הופכת את העסקה הזאת לגן עדן למעסיקים שלהם – אז שום פיילוט לא יעזור.
חנה זוהר: אם העובדים ימשיכו להגיע ולשלם מה שהם משלמים ולא חשוב למי, והחקלאים יצליחו עם הלחץ שהם מפעילים לעצור את התוכנית של הבאת העובדים דרך ה-IOM, אם לא תהיה אכיפה, יהיה שחרור מהכבילה.
חנה זוהר: אנחנו שומעים פה כמה העובדים האלה טובים, רק הם מסוגלים לעבוד בחממות.
חנה זוהר: אני גם שמעתי מחקלאים אחרים שיש להם מיומנות וכישרון באריזה, במיון, הם חוסכים 4 עובדים ישראלים.
חנה זוהר: אבל איפה התשלום עבור עבודה עם כישרונות כל כך רבים?
חנה זוהר: התשלום הוא נמוך, מתחת לשכר המינימום.
חנה זוהר: אני שמעתי על שוק חופשי, גלובליזציה.
חנה זוהר: סליחה, בכל מה שקשור לעובדים הזרים יש פה שוק מלאכותי, סגור עם דפוסים שקרובים לעבדות.
חנה זוהר: במצב כזה שום פיילוט לא יצליח, זה יהיה עוד בזבוז כסף.
חנה זוהר: באשר לאכיפה שאי אפשר בלתה.
חנה זוהר: חייבים לעשות פה אכיפה עמוקה בצרוף השחרור מהכבילה.
חנה זוהר: יש לי הצעה שאולי זו הזדמנות להעלות אותה.
חנה זוהר: החקלאים כל כך מאורגנים בהבאת עובדים זרים, כל פעם בלחצים והפגנות לעוד עובדים ועוד עובדים.
חנה זוהר: אולי הם יקחו על עצמם את האכיפה?
חנה זוהר: אולי הם ישלמו עבור האכיפה?
חנה זוהר: אני לא מבינה למה צריכים להוציא תקציבים כל כך גבוהים כדי לרוץ אחרי כל חקלאי, כי כמעט כל חקלאי לא משלם לפי החוק.
שי חרמש: אני חקלאי, אני לא מוכן להשמצה קולקטיבית, עם כל הכבוד לך.
שי חרמש: זאת השמצה קולקטיבית.
חנה זוהר: כל הדיבורים על פיילוט ללא שינוי של צורת ההעסקה של העובדים הזרים, שחרור אמיתי מהכבילה ואכיפה על זכויותיהם, לפחות לפי החוק, אלו דיבורים שלא ישנו כלום.
רן כהן: מר ברזני, מה קורה לגבי האכיפה?
אהרון ברזני: אנחנו הולכים לשיטת העסקה חדשה במשרד החקלאות.
רן כהן: ממתי?
אהרון ברזני: מהחלטת הממשלה ב-1 בספטמבר 2008.
אהרון ברזני: אנחנו כבר מבצעים פעילויות מסוימות.
אהרון ברזני: בספטמבר נתחיל להפעיל את השיטה שתכלול בתוכה גם גורמי אכיפה שאני מקווה שנוכל לתת איזשהו פיתרון, לא מוחלט מכיוון שאנחנו לא אוכפים באופן שוטף כמו שאנחנו עושים בבניין את תלושי המשכורת, אנחנו לא יורדים לעומקם של דברים.
אהרון ברזני: אבל נוכל לעשות אכיפה, לא ברמה של הבניין.
רן כהן: היום האכיפה היא הרבה יותר חלשה?
אהרון ברזני: השיטה החדשה תעזור לנו.
רן כהן: מה הכלים שאתם הולכים להשתמש בהם מספט
רן כהן: מבר כדי שהאכיפה תהיה יותר משמעותית?
אהרון ברזני: קודם כל אנחנו בוחרים את הלשכות שיעבדו.
אהרון ברזני: היום ישנן חברות כוח אדם שפועלות בשטח ואין שום בדיקה וביקורת עליהן.
אהרון ברזני: כל הלשכות שתיבחרנה יעבדו תחתנו ויצטרכו לדווח לנו והספרים שלהם יהיו פתוחים ונוכל להגיע לכל נתון שנרצה והאכיפה תהיה הרבה יותר טובה.
אהרון ברזני: מהניסיון שלנו בבניין – יהיה איזשהו שיפור.
רן כהן: אני חושב שנקיים ישיבה מיוחדת לגבי הסוגיה של האכיפה בכלל.
רן כהן: אהרון ברזני, תכינו את העניין, בסדר?
רן כהן: יוסי אדלשטיין, משרד הפנים.
יוסי אדלשטיין: כל הזמן מדברים על עידוד העסקה, זה שם מאוד יפה, הייתי חבר בוועדה אצל המשנה לנגיד בנק ישראל, כולם מדברים.
יוסי אדלשטיין: בפועל להערכתי אנחנו מדברים ולא עושים כלום.
יוסי אדלשטיין: ובמיוחד בנושא החקלאות, אלא אם המספרים לא נכונים.
יוסי אדלשטיין: בנושא החקלאות לפי מפתחות משרד החקלאות יש צורך ב-44,000 עובדים.
יוסי אדלשטיין: בפועל יש 26 עד 28,000 עובדים.
יוסי אדלשטיין: יש פה ביקוש של עוד 20,000.
יוסי אדלשטיין: עזוב את העובדים הזרים בצד, יש פה פער של 20,000.
יוסי אדלשטיין: למה אנחנו לא מצליחים למלא את ה-20,000 האלה בישראלים?
יוסי אדלשטיין: לפני שאנחנו מגיעים לעובדים הזרים.
יוסי אדלשטיין: אלה הם מספרים המפתחות של משרד החקלאות.
רן כהן: כל מי שלמד כלכלה, אם היה מצב כזה שהיה אמיתי, היו כבר מעלים את השכר ומציעים הרבה יותר הטבות כדי שאנשים יבואו לעבוד.