GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחיאל מחדון: יש תחנות "טיפת חלב" היום ש – 80% מהנמצאים בהם – הם ילדים של עובדים זרים.
יחיאל מחדון: מסיל"ה צמודה ל "טיפת חלב".
רן כהן: אלה עובדים זרים או מהגרים?
יחיאל מחדון: גם וגם.
יחיאל מחדון: לגבי הפליטים החדשים - הם מגיעים ללא חיסון ללא מסורת של בדיקות ילדים.
יחיאל מחדון: ההשקעה שלנו בזה היא מעל ומעבר למה שמקובל.
יחיאל מחדון: ההשקעה היא מאד גדולה, זה מעמיס על המערכת.
יחיאל מחדון: אין שום מסלול של פתרון לעניין הזה.
יחיאל מחדון: הכניסה למקלטים – יש תקציב לנושא מגורים.
יחיאל מחדון: הכניסה למקלטים תבריח את כל הלא חוקיים ויהיה אובדן שליטה.
יחיאל מחדון: הם יהיו לנו על המדרכות בלילות של החורף, ויעידו החברים פה שכבר אתמול הם לא לנו שם.
יחיאל מחדון: הם לנו בעיר, הם ממשיכים לקבל את מערכת השירותים.
יחיאל מחדון: היכולת להוציא אותם הופכת לבלתי אפשרית.
יחיאל מחדון: אמרנו את זה גם בדיון שלשום.
יחיאל מחדון: יש עשרות אלפים בעיר שהם לא חוקיים ולא ניתן להוציא אותם.
יחיאל מחדון: נשים וילדים ממילא – גם אם הם לא חוקיים, לא מתבצעת פעולה על אכיפה וגירוש.
יחיאל מחדון: אנחנו עומדים עם חוסר יכולת וחוסר עזרה משום גורם שהוא להרים את הנושא הזה.
רן כהן: מה אתם הולכים לעשות עם העובדה שהמרפאה היחידה של הרופאים למען זכויות אדם הולכת להתפנות בסוף מרץ?
זאב פרידמן: הם נמצאים באותו מקום ברחוב גולומב, וקומה למעלה יש מעון לנשים דרות רחוב.
רן כהן: למה שלא יינתן פתרון על ידי המדינה, על ידי העיריה, על ידי מישהו?
רן כהן: הייתי שם והיו שם לפחות 50 גברים ונשים שבאו לקבל טיפול רפואי אלמנטרי.
זאב פרידמן: צריך להבין שהם מסכנים את עצמם וגם את זולתם .
זאב פרידמן: אדם שהוא נעדר מערכת בריאותית מסודרת הוא מהווה סיכון.
יחיאל מחדון: באותו בניין, להולמסיות הישראליות – בגולומב 22, כדי לקלוט את אותם אנשים שמקציעות שיחררו אותם.
יחיאל מחדון: בשבוע שעבר מתה לנו הומלסית.
רן כהן: האמת היא שצריך לברך את מדינת ישראל בברכת "ברוך הבא לעולם".
רן כהן: תופעת הפליטים – אם מסתכלים על ישראל יחסית לעולם היא תופעה קטנה.
רן כהן: גם אם יוקם גבול.
רן כהן: באירופה יש היום הרבה פליטים שאין להם גבול גיאוגרפי עם אפריקה, כמו שאנחנו יודעים, ועדיין מגיעים לשם פליטים.
רן כהן: מדינות אפריקה קולטות מאות אלפי פליטים בשנה.
רן כהן: בצ'אד יש מאות אלפי פליטים.
רן כהן: אם מסתכלים על המזה"ת – 2 מיליון פליטים במצרים, 2 מיליון פליטים עיראקיים בסוריה, והכי טוב שאנחנו יכולים זה לקלוט 600 פליטים מדארפור?
רן כהן: זה הכי טוב שלנו?
רן כהן: באמת יש כאן איזושהי הדחקה או הכחשה.
רן כהן: התייחסו כאן לעניין המכסות.
רן כהן: מדינת ישראל קלטה 600 פליטי דארפור.
רן כהן: מה קורה עם השאר, אותם נגרש?
רן כהן: יש יותר מ- 600.
יעקב גנות: לא נגרש, אבל לא ניתן להם את אותו מעמד.
רן כהן: למה, כי הם סבלו פחות?
רן כהן: כי הם לא לקחו את המספר הנכון בתור?
רן כהן: אותו הדבר עם פליטי אריתריאה.
רן כהן: עד 25 בדצמבר הגיעו 1,950, ומי שהגיע מה – 26 בדצמבר, גם אותו לא מגרשים.
רן כהן: אז מה יקרה?
רן כהן: אז הוא זה שיישב במקלט, והוא זה שיתדפק על דלתות ארגוני סיוע, והוא זה שימות מקור ויישאר רעב.
רן כהן: כי אי אפשר להגיד ש- 600 היגיעו בזמן.
רן כהן: הרעיון של מכסות מעולם לא עבד.
רן כהן: זה בדיוק מה שאמרנו - -
רן כהן: יש כאן 1,500 סודאנים שלא יחזירו אותם חזרה לסודאן.
רן כהן: ממשלת ישראל מהצירה.
רן כהן: יש כאן אריתראים שלא יחזירו אותם.
רן כהן: ודרום סודאניים שלא יחזירו אותם.
רן כהן: צריך לחשוב מה עושים עם האנשים האלה.
רן כהן: היום הם קיבלו מעמד של מהגר עבודה זאת אומרת – פליט בא ונותנים לו אשרת ב- 1.
רן כהן: הבריאות – עליו.
רן כהן: רווחה – עליו, דיור – עליו.
רן כהן: הם בטח לא יוכלו, לפחות לא בשלב הראשוני של החיים בישראל להסתדר לולא תהיה כאן מדיניות מסודרת.
רן כהן: גם אם יקום גבול, החוק הבינלאומי מחייב את מדינת ישראל שכשבא מבקש מקלט לגבול, ואומר – אני מבקש מקלט, צריך לתת לו להיכנס.
רן כהן: זו האמנה שישראל קידמה בשנת 51, בעקבות מה שקרה לעם היהודי.
רן כהן: וגם אם יקימו גבול מפה ועד מחר – עדיין יבוא פליטים ויבקשו מקלט והחוק הבינלאומי יחייב להכניס אותם.
רן כהן: לכן הפתרון הוא לא גבול אלא מדיניות עם מנגנון קליטה מסודר, שיוכלו מהאו"ם לבחון מי כן ומי לא, בזמן סביר, ועד אז יהיו להם זכויות.
רן כהן: צריך לשאול באמת את משרד הבריאות באמת מה קורה מבחינת בריאות ומה - - עניין קטן ואני מסיים - בידיים של שר הבריאות ושר הרווחה בחוק – להחיל את חוק ביטוח בריאות ממלכתי ואת חוק הביטוח הלאומי על אוכלוסיות מסוימות בישראל.
רן כהן: קוראים לזה "תושבות חברתית" "תושבות סוציאלית".
רן כהן: צריך לפנות למשרדים האלה ולא למשרד הביטחון כי זו לא בעיה ביטחונית.
רן כהן: הם אלה שצריכים לפעול.
אילן לונאי: שאלה קצרה מאד – אתמול נעצרו כ- 200 אנשים.
אילן לונאי: האם היה פה צו מעצר?
אילן לונאי: נכנסו לתוך מקלטים – מקום פרטי, בלי צווים.
אילן לונאי: איזה בית משפט אמר שאפשר לעשות דבר כזה?
אילן לונאי: אנשים, אריתראים, אפילו אם מדינת ישראל מחליטה שמה – 25 לחודש הם לא - - פה, האו"ם נותן מכתב הגנה ממעצר עד שיהיה פה דיון לגבי מעמדם.
אילן לונאי: איך עוצרים את האנשים האלה?
אילן לונאי: השאלה היא האם אנחנו מדינה מתוקנת או מדינה כמו סודאן ומצרים שכאשר פקיד מחליט שהוא עוצר 200 איש – הוא עוצר, וכשהוא מחליט שהוא נותן ל- 200 איש אשרת א-1 – הוא נותן.
אילן לונאי: השאלה פה האם אנחנו מדינת חוק או לא.
רן כהן: אני מצטער שאין כאן נציגים של משטרת ישראל – ואני מתכוון בדיוק לשאול את השאלה הזו.
רן כהן: נשלח מכתב - - השר לביטחון פנים לדרוש ממנו דיון בעניין הזה.
חיים חדד: אני רוצה להתייחס למה שעשינו בעבר.
חיים חדד: נענינו לפניה של משרד הפנים ומנהל האוכלוסין למצוא תעסוקה לאותם אנשים שישבו בכלא ולעזור בקליטה שלהם בארץ.
חיים חדד: לכן הוצאנו מייד הודעה לכל החקלאים בארץ.
חיים חדד: קיבלנו מאות פניות של חקלאים שהיו מוכנים לקלוט אותם בלי קשר לעבודה בכלל.
חיים חדד: כדי להקל על העניין הוצאנו אותם באוטובוסים מהכלא והבאנו אותם למקום מרוכז, שלא ירגישו לא נעים.
חיים חדד: דאגנו גם לשבץ אותם בקבוצות די גדולות כדי שלא יהיו בודדים בתוך משק מסוים, ושהקליטה תהיה קלה.
חיים חדד: יותר מזה – הרי חסרים לנו עובדים בחקלאות ואנחנו יכולים לקלוט עשרות אלפי עובדים , אבל אנחנו באמת לא התייחסנו אליהם כאל עובדים בהתחלה, אלא באמת –לקלוט אותם מבחינה הומנית.
חיים חדד: שיכנו אותם במגורים בנפרד מהתאילנדים.
חיים חדד: דאגנו להם לשמיכות, אוכל וביטוח הרפואי, כי אנו כמעסיקים חייבים לדאוג להם.
רן כהן: זה על פי חוק.
חיים חדד: זה לא בסדר?
חיים חדד: ואפילו שילמנו מעל שכר המינימום.
חיים חדד: ציפינו שהם יישארו, ישתלבו במסגרת התא המשפחתי של עובדים בחקלאות, ולאט לאט ימצאו להם גם מקומות תעסוקה, גם חיי חברה וישתלבו בתוך המסגרת.
רן כהן: למה הם ברחו?
חיים חדד: זה היה כמו התגנבות יחידים.
חיים חדד: אנחנו היינו צריכים אותם.
חיים חדד: היינו מוכנים לעשות כל דבר כדי שיישארו - -
סיגל רוזן: לאיפה נעלמו כל אלה שקיבלו שכר מינימום?
סיגל רוזן: אנחנו פגשנו את אלה שלא קיבלו שכר מינימום.
סיגל רוזן: הובטח להם תשלום של 13 שקל לשעה והם לא קיבלו - -
חיים חדד: אני לא מאמין שהם העדיפו את התנאים במקלט.
סיגל רוזן: אף אחד מהם לא הגיע למקלט.
סיגל רוזן: כולם מצאו עבודות בשכר מינימום.
חיים חדד: אני לא יודע מה קרה.
חיים חדד: לאט לאט הם עזבו, והם הודיעו לנו שהם עוזבים לתל אביב.
חיים חדד: אני מתאר מצב אמיתי.
חיים חדד: אני אומר יותר מזה.
חיים חדד: לנו, בחקלאות, יש לנו יכולת קליטה של כמעט 50 אלף עובדים בחקלאות – יש לנו כבר 25 אלף בלבד.
חיים חדד: יש לנו תשתיות לקלוט אותם, במושבים.
חיים חדד: אנחנו צריכים אותם.
חיים חדד: אנחנו רוצים לתת להם את ההרגשה המשפחתית, אבל זה צריך להיות הדדי.
חיים חדד: בלי זה – לא נוכל לקלוט אותם.
חיים חדד: נשמח לקלוט את כל העובדים אצלנו בחקלאות.
נתן סמוך: אמרתי גם בעבר שהתבניות המקובלות שאנחנו עבדנו אתן עד היום הן לא ישימות לגבי הפליטים.
נתן סמוך: ההסדר בנושא של ילדי עובדים זרים, כולל החלטות שנוגעות למצב רפואי קודם, דרישת ותק - - זה לא בהכרח ישים לגבי ילדי עובדים זרים.
נתן סמוך: כאשר מדובר בהסדרים בין מעביד לעובדיו – זה גם לא תמיד רלבנטי לפליטים, לפחות בתקופה הראשונה שבה הם נמצאים בארץ.
נתן סמוך: לבקשתו של מנכ"ל משרד הבריאות פניתי לפני כשבוע למשרד המשפטים בבקשה לקיים איזושהי ישיבה רחבה שבמהלכה ננסה לגבש מדיניות ביחס לנושא של טיפול רפואי בפליטים, בדגש על ילדים אבל לא רק לגבי ילדים, כדי לראות אם יש סוג של מענה שאנחנו יכולים לתת בנושא הזה.
נתן סמוך: כרגע, אם לא מדובר באיזושהי היערכות – ואני לא מתייחס למקרה של היערכות חירום שנובעת מאיזושהי הצטברות של הרבה מאד מקרים בתוך מקלט ואז, אולי, לשכות הבריאות המחוזיות יכולות לתת איזה שהוא חיזוק של מענה, בשיתוף עם הרשויות המקומיות, דבר שנעשה בעבר לפחות באזור הדרום, ואני מניח שזה יכול להיעשות גם באזור תל אביב.
נתן סמוך: אין לי מידע מלשכת הבריאות בתל אביב, אבל ברמה המערכתית הארוכת טווח יותר, לקבוע איזה שהם פתרונות לתקופת הביניים של עד להכרה הסופית כפליטים – זה משהו שיצטרך להיעשות ברמה הכלל ממשלתית.
רן כהן: מנכ"ל ראש הממשלה, מר רענן דינור, הוא הממונה על זה מטעם ראש הממשלה.
רן כהן: לכו אליו.
רן כהן: משרד הבריאות לא יכול לקיים מרפאה בחורף הזה בלב תל אביב?
רן כהן: זה משהו כל כך מינימלי.
רן כהן: אם היינו יודעים שמדובר ביהודים, שבאו כפליטים מאיפה שהוא - לא היינו מצפים שזה יהיה?
נתן סמוך: אני עושה איזושהי אבחנה בין מצב של משבר מיידי שהרבה פעמים רותמים אליו גם את לשכות הבריאות המקומיות, ואז אתה יכול לראות איך הדבר הזה נעשה מבחינה ארגונית, לבין השאלה העקרונית יותר של מתן מענה ממוסד.
נתן סמוך: אני שוב אומר - מנכ"ל משרד הבריאות ביקש ממני לפנות למשרד המשפטים בשעתו, כאשר דובר על הצעות החוק הפרטיות שעסקו במתן זכויות לפעוטים.
נתן סמוך: התקיימה ישיבה רבת משתתפים במשרד המשפטים.
נתן סמוך: אנחנו חושבים שצריך לבדוק איזושהי אפשרות למתן – לפחות לגיבוש עמדה מגובשת בנושא של טיפול בפליטים בתקופת המעבר של עד להגדרה המשפטית שלהם.
נתן סמוך: הדבר הזה הוא לא בכוחו של משרד הבריאות בלבד.
יעקב גנות: גם מנכ"ל משרד רוה"מ ומנכ"ל משרד הבריאות מגבשים פתרון לנושא הזה.
יעקב גנות: אנחנו מודעים לעובדה ש- 4 החודשים הראשונים - - תקופת ביניים - -גם לנושא הזה - -.
רן כהן: אתם מסתכנים בזה שתהיה פגיעה ותופיע תופעה בריאותית ואז תהיה בהלה פה בקרב הציבור שהפליטים האלה מביאים מחלות.
יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב ראש, אני באמת רציתי להתייחס לכמה דברים ואעשה את זה בקצרה.
יצחק אהרונוביץ': מעבר לבעייתיות ולבעיה שישנה - השיטפון – וראינו את הכותרות רק בשבוע שעבר, שמה שבחודש נכנס או בחודשיים זה כמעט כל המספרים של שנת 2007.
יצחק אהרונוביץ': מגבול מצרים הוא באמת – אין לזה אח ורע.
יצחק אהרונוביץ': אני לא רוצה לומר שרואים שיש כניסה ומעבירים את המסרים לאחורה.
יצחק אהרונוביץ': באמת השיטפון נמשך.
יצחק אהרונוביץ': אבל זה מגיע מפה לאוזן ורואים את התנועה.
יצחק אהרונוביץ': גבול מצרים הוא לא גבול.
יצחק אהרונוביץ': הוא גבול של שלום.
יצחק אהרונוביץ': כולנו מכירים את זה.
יצחק אהרונוביץ': כל מי שרוצה להיכנס – נכנס.
יצחק אהרונוביץ': אני לא מדבר על פליטים - כבר הוזכר פה התחום הפלילי, ואני כבר לא מדבר על התחום הפח"עי.
יצחק אהרונוביץ': הגבול לא קיים.
יצחק אהרונוביץ': קיבלו החלטה לשים גדר שם בחלקים מסוימים.
יצחק אהרונוביץ': אני מאד אשמח כי באמת היום אין פתרון אחר.
יצחק אהרונוביץ': לגבי הכניסה – אני לא מכיר מושגים.
יצחק אהרונוביץ': אני יודע שאו שהוא חוקי, או שהוא לא חוקי.
יצחק אהרונוביץ': אם הוא נכנס עם היתרים, הכל בסדר.
יצחק אהרונוביץ': אם הוא נכנס במעמד של אדם ללא אישורים – אז הוא צריך או להסדיר את האישורים האלה או שהוא מוחזר לארץ מוצאו.
יצחק אהרונוביץ': אין פתרון אחר.
יצחק אהרונוביץ': להגיד שאנו פותחים את שערנו וקולטים פליטים זו אמירה מצוינת.
יצחק אהרונוביץ': אפשר לדבר על מאות, אפשר לדבר על אלפים.
יצחק אהרונוביץ': השאלה היא אם אנחנו מעונינים כמדיניות של ממשלה – ואני שמח שהממשלה התייחסה וקיבלה החלטות, רק לפני כמה ימים.
יצחק אהרונוביץ': שמעתי שראש הממשלה יצא בנזיפה לצבא שהוא לא מונע את המעבר.
יצחק אהרונוביץ': הדבר הזה קיים.
יצחק אהרונוביץ': צריך להגיד, רבותיי – אם החלטנו לקבל מכסות וחלק לא לקבל – צריך פשוט לקחת אותם ולהשאיר אותם, ומי שמקבל היתרים – אז כמובן לדאוג לו למקומות עבודה.
יצחק אהרונוביץ': אני מכיר את הצד החקלאי ואני מקבל כל משפט, כי אני מלווה את החלק החקלאי, ויש מקום לאפשר להם, גם בחקלאות, גם בתעשייה ובכל מקום אחר.
יצחק אהרונוביץ': זו אפשרות אחת.
יצחק אהרונוביץ': מי שלא – צריך להחזיק אותו במעצר, so called- אנחנו צריכים לראות איך אנחנו קוראים לזה, ופשוט, להכין את כל הניירות לגירושו.
רן כהן: אתה צריך להבין שפליטים לא יכולים להיכנס באופן חוקי.
יצחק אהרונוביץ': אני רק אומר שאני לא מכיר פתרונות ביניים – או שאנחנו מלבינים את העניין ומחזיקים אותם, ועכשיו אפשר יהיה לראות אם הם מקבלים את שכר המינימום או לא, או שפשוט מכינים אותו וחובת המדינה לשמור עליו ולתת לו את כל הזכויות כשהוא נמצא תחת משמורת עד שהוא מועבר, נשלח, או לארץ מוצאו או לכל מקום אחר.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו יודעים כולנו שהמצרים לא עושים מאומה בכל הנושא של המעבר בגבול - -
קריאה: 6 אנשים נהרגו בחודשיים האחרונים.
רן כהן: על ידי המצרים.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו מכירים את המצרים – הם לא עושים שום דבר, לא בפליטים, לא בפח"ע ולא בשום דבר.
יצחק אהרונוביץ': זה לא הנושא כרגע.
יצחק אהרונוביץ': לכן, ברגע שנכנס לכאן פליט, הוא צריך להיות במשמורת, וצריך לתת לו כל מה שצריך.
יצחק אהרונוביץ': צריך לתת להם את הכל כמו לכל אזרח רגיל במדינה עד שמחליטים להעביר אותו, להוציא אותו, או להוציא לו מעמד זמני כזה או אחר.
יצחק אהרונוביץ': אבל אנחנו כרגע נותנים פתרון למה שיש.
יצחק אהרונוביץ': הבעיה הולכת ומחריפה, וממשיכים להגיע פליטים למדינת ישראל, ואין פתרון מערכתי של המדינה, ופה צריך לשים את האצבע.
רן כהן: אני רוצה לסכם את הישיבה הלא קלה, כי מדובר בסוגיה מאד רגישה.
רן כהן: אני רוצה לומר דבר אחד: מדינת ישראל היא מדינה שהוקמה על ידי פליטים.
רן כהן: היא לא יכולה להיות אדישה לגורל של פליטים בשום צורה שהיא.
רן כהן: בעיניי, אדם שבארצו צפוי לו גיהינום או שחרב מתהפכת על צווארו, והוא מגיע למדינת ישראל – לא נשלח את צה"ל להרוג אותו.
רן כהן: בעניין הזה צריכה להיות נכונות מצדנו לקלוט יותר מאשר 600 או 1,600.
רן כהן: ישראל חייבת לגלות רוחב לב.
רן כהן: עוד לא אבדה תקוותנו להיות עם חופשי בארצנו גם אם יהיו עוד 1,000 או 2,000 שצריכים אותנו כדי לחיות חיים בסיסיים ואלמנטריים.
רן כהן: אני חייב לומר לסיכום הישיבה – קודם כל, אין מדיניות כוללת של הממשלה.
רן כהן: זו באמת בעיה.
רן כהן: בכל פעם מחליטים על מספר אחר – 600, ופעם זה היה 500.
רן כהן: אני זוכר את הנאום של ראש הממשלה – 498.
מיקי בבלי: 498 היה המספר של הדארפורים.
מיקי בבלי: אחרי זה – זה גדל ל – 600.
יעקב גנות: כשאני נכנסתי למשרד הפנים אמרו לי – יש כרגע 600, וזה המספר שצריך לאשר.
רן כהן: אני מבקש שתהיה מדיניות כוללת של הממשלה לגבי הסוגיה הזו, ושתכלול גם את הטיפול הרפואי, גם את הטיפול התעסוקתי – הן במקומם של עובדים זרים שכבר אושרו על ידי הממשלה או לא.
רן כהן: אני מציע לעשות מאמצים שהם כן יעבדו.
רן כהן: בכל מקום שהייתי בו – גם בכלא, וגם במרתף בתל אביב, במטלון - שאלתי מי רוצה לעבוד וכולם הרימו ידיים.
רן כהן: אני מאמין שהם רוצים לעבוד ולהרוויח כסף כדי שיהיה להם ממה לחיות.
יעקב גנות: כולם עובדים בניקיון ומרוויחים פי 2 מעובדי משרד הפנים.
רן כהן: גם ניקיון היא עבודה.
רן כהן: דבר אחרון שאני רוצה לומר הוא שאנחנו, כוועדה, דורשים ממשרד הבריאות והמשרד לביטחון פנים לאפשר - -
דב חנין: שאלה אחת - שמענו על דיון מעניין שהיה במשרד ראש הממשלה לפני כמה ימים - -
יעקב גנות: כל משרד קיבל הנחיות לטפל בתחומו.
רן כהן: מה שאני זוכר שנאמר זה שהם קיבלו הנחיה לחזור לראש הממשלה תוך שלושה שבועות עם הפתרונות.
יעקב גנות: עם פתרונות, עם תוכניות, עם הנחיות וביצוע הנחיות .
רן כהן: אנחנו, כוועדה, דורשים מהמשרד לביטחון פנים לאפשר לארגונים החברתיים לבקר בקציעות ובכל המקומות שבהם נמצאים פליטים, בכל שלב שהוא - לא יכול להיות שהמוקד לסיוע של עובדים זרים שמטפל גם בנושא הפליטים לא יהיה מסוגל לבקר את האנשים.
רן כהן: זה סיוע אלמנטרי.
רן כהן: פרצופה של ישראל היה מכוער פי אלף ללא הארגונים האלה.
רן כהן: אנחנו גם נפנה לרשויות נוספות מלבד תל אביב, ואולי גם למרכז השלטון המקומי – לחלק את העומס הזה, שלא יוטל רק על תל אביב אלא גם על ערים נוספות.
רן כהן: אין שום סיבה שערים נוספות לא ינהגו בעניין הזה בצורה דומה, ויקבלו גם את הסיוע מהממשלה.
רן כהן: אני מאד רוצה להודות למר יעקב גנות שהוא עושה מאמצים בעניין הזה, שנפל עליו במסגרת תחום מנהל האוכלוסין, שהוא אחד התחומים הקשים במדינה, ממילא.
רן כהן: חזק ואמץ.
רן כהן: שלום לכולכם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לעובדים זרים.
רן כהן: היום אנחנו דנים בסוגייה של סגירת מרפאת הרופאים לזכויות אדם בתל אביב, שעד היום נותנת שירותים לאוכלוסיית הפליטים, מבקשי מעמד פליט, שנמצאים באזור תל אביב ובמרכז.
רן כהן: נמצאים איתנו כאן קודם כל, ד"ר דור נציג משרד הבריאות ונציגי רופאים למען זכויות אדם, ואני רוצה לבקש קודם כל, מרן כהן, לא חבר הכנסת, ממך ומחבריך להציג לנו קודם כל מהו המצב העובדתי נכון לעכשיו לגבי המרפאה.
רן כהן: אני ביקרתי בה כאשר היינו בתל אביב וראיתי את העומס העצום.
רן כהן: אני חושב שכשאני הייתי שם היו שם לפחות מאה ממתינים ומטופלים בו זמנית במרפאה, נדמה לי שזה גם מספר המבקרים במרפאה בחודשים האחרונים ביום, ואי לכך זה בערך שלושת אלפים בחודש.
רן כהן: הייתי גם מבקש לדעת מהם הנימוקים לסגירת המרפאה, האם הם רק בגין העובדה שהשכירות על המקום הסתיימה לפי מיטב ידיעתי או אמורה היתה להסתיים עד סוף מרץ או עד סוף פברואר, אני כבר לא זוכר, ואם יש פה גם עניין של מדיניות ולא רק עניין של אילוץ טכני מהעדר מקום.
רן כהן: בבקשה רן כהן.
רן כהן: אני רוצה להודות על כינוס הישיבה בהתראה קצרה, זה חשוב לנו, אנחנו מעריכים את זה מאוד.
רן כהן: כמו שאמרת, וגם ביקרת במרפאה, למעשה מינואר 2007 אנחנו עדים לעלייה משמעותית במספר המבקרים במרפאה הפתוחה מקרב אוכלוסיית הפליטים ומבקשי המקלט, כשבמספרים מדברים על זה.
רן כהן: אני יודע שזה עלה בערך משלוש מאות בחודש לשלושת אלפים בחודש, כלומר פי עשרה.
רן כהן: זה עלה, לפחות מבחינת פליטים ומבקשי מקלט, הממוצע החודשי עמד על חמש מאות לקראת סוף 2007, ואם מדברים על ינואר ופברואר 2008 אז זה באמת מגיע למאה אנשים בערב, כי צריך לומר שמאה בערב זה לא אומר שאנחנו מסוגלים או מטפלים במאה בערב, זה אומר שמגיעים מאה ועושים להם מיון רפואי, ואולי ארבעים רואים רופא, כל השאר נשלחים הביתה.
רן כהן: אנחנו במצוקה כזו שבאמת עומדים שם רופאים או אחיות או סטודנטים לרפואה אפילו, רואים את האנשים ורק מעטים נכנסים.
רן כהן: חוזרים הביתה, אפילו בלי אקמול?
רן כהן: אז זה נכון שמגיעים מאה בערב, לא מטופלים מאה בערב.
רן כהן: הצעד של סגירת המרפאה הוא צעד מאוד קשה עבורנו, ולא היה פשוט להעביר אותו, גם לרופאים המתנדבים וגם לנו.
רן כהן: והסיבות הן מגוונות, וחשוב להדגיש שמבחינתנו העניין של שכירות המקום הוא פחות רלוונטי.
רן כהן: גם כי יש לנו עוד זמן, ויכולנו להמשיך להפעיל את המרפאה, וגם אם נעבור אנחנו מחפשים מקום שבו יהיה מקום גם למרפאה.
רן כהן: זה פחות העניין.
רן כהן: העניין הוא שאנחנו מרגישים שבמקום להיות לצד משרד הבריאות בסיפור הזה אנחנו באיזה שהוא מקום מהווים חלופה למשרד הבריאות.
רן כהן: ואנחנו בחודשים האחרונים נפגשנו כאן ובחדר האחר לא מעט פעמים כדי לדבר על הנושא, גם על בריאותם של ילדים פליטים, גם על מצב מבקשי המקלט בכלל, והדבר חזר ועלה, ותמיד היה בחדר נציג משרד הבריאות ששמע את הדברים.
רן כהן: היתה התכתבות, ונציגי משרד הבריאות יודעים היטב, ועדיין בשטח לצערי לא רק שלא נעשו צעדים אופרטיביים, אנחנו מרגישים אפילו שיש הרעה מסויימת בנגישות של פליטים ומבקשי מקלט לטיפול.
רן כהן: יש מרפאות ותיקות, למשל יש מרפאה ברח' לוינסקי בתחנה המרכזית בתל אביב, שזו מרפאה שהיתה נגישה לכל אדם, מרפאה של משרד הבריאות, והיום כבר יש שם תנאים שהם יותר קשים וצריך לבוא עם הפניית רופא.
רן כהן: מבחינתנו אין אחריות, אין שיתוף, אנחנו מרגישים שהעומס עלינו, הרופאים שמתנדבים מרגישים שזה לא אחראי מצידם להמשיך לטפל כך באנשים, אנחנו חווינו התפרצות של אבעבועות רוח, שלמעשה נאלצנו פחות או יותר בעצמנו לטפל בדברים, גם חצבת, ובזמן ששירותי בריאות הציבור וגם שירותים אחרים.
רן כהן: רן, אני רוצה באמת להבין, על מה שאתה אומר, ואני שומע במלים מאוד מעודנות, אתה אומר בעצם שמאחר ומשרד הבריאות והמדינה לא לקחו אחריות על הטיפול הרפואי בפליטים הללו, באנשים חסרי המעמד הללו, ההרגשה שלכם היתה שזה הכל נופל עליכם וזה גדול על הכתפיים שלכם.
רן כהן: זה מה שאתה אומר?
רן כהן: צריך לומר, אחד הדברים שחשוב להדגיש זה שהמרפאה פיזית לא סגורה.
רן כהן: אנשים באים, ועומדים ואן בחוץ, עומדים טרנזיטים ואנחנו מסיעים אנשים לחדרי מיון כי מבחינתנו כרגע זו הדרך היחידה שבה אנחנו יכולים להבטיח איזה שהוא רופא עבורם.
רן כהן: כלומר, כל המאה שהיו מגיעים עד עכשיו אתם פשוט מסיעים אותם לחדרי מיון?
רן כהן: מגיעים פחות, כי הם יודעים שהמרפאה נסגרה.
רן כהן: לנו עולה לא מעט כסף להסיע אותם למיון אבל מבחינתנו כרגע זו האפשרות היחידה, זה מה שאנחנו יכולים לעשות, זו המחוייבות שלנו גם כלפיהם.
רן כהן: אנחנו בכל זאת מפעילים את המרפאה עשר שנים ואנחנו יודעים שלהפסיק את הפעילות שלה בשבוע זה מאוד מאוד קשה.
רן כהן: נניח שעכשיו יוצאים מהישיבה והתברר שמשרד הבריאות לוקח את כל האחריות, והוא קיבל את כל התקציב.
רן כהן: מה אתם עושים עם המרפאה?
הדס זיו: ראשית, אם משרד הבריאות ייקח את האחריות ההשערה שלי שהוא ייקח אותה על מבקשי מקלט ופליטים ולא על מהגרי עבודה, או למשל נפגעי חוק האזרחות וכו'.
הדס זיו: תמיד תהיה אוכלוסייה חסרת מעמד.
הדס זיו: אבל זה יהיה במימדים שנהיה מסוגלים לטפל בהם.
רן כהן: את אומרת בעצם שגם בין חסרי המעמד יש דרגות שונות.
רן כהן: זאת אומרת אם המאסה הגדולה תטופל על ידי משרד הבריאות אז אתם תטפלו באותן הקבוצות שהן יותר קטנות ולהם אין.
הדס זיו: הייתי שמחה ליום שבו אני אסגור את המרפאה אבל אני לא רואה יום כזה, ועבודה לא חסרה לנו גם בלי המרפאה.
הדס זיו: אבל מה שאני רוצה להדגיש, גם כשאיבחנו חולים בשנים שכן היינו מסוגלים להתמודד עם הכמויות, ראשית התרופות נגמרות לנו עכשיו יותר מהר כי מדובר בכמויות אחרות, ואנחנו לא מסוגלים לממן אותם.
הדס זיו: אנחנו מחזרים כבר שנים על פתחיהם של בתי החולים, ובית חולים איכילוב מכיר את העלויות שהוא נושא בגלל חולים שאנחנו מפנים אליהם, לטיפולים שגם כשעבדנו לא היינו מסוגלים לתת.
הדס זיו: ואם בתי החולים ממילא נושאים בסיפור הזה אני חושבת שזה גם לא הוגן כלפיהם שמשרד הבריאות לא מפצה אותם על מה שאנחנו או הרופאים שלנו מפנים.
רן כהן: אתם מפעילים גם מרפאה ניידת בשטחים, נכון?
הדס זיו: נכון.
רן כהן: היא ממשיכה לפעול כרגיל?
הדס זיו: כן.
הדס זיו: שם ההפניות הן אחר כך לבתי חולים פלשתינים.
רן כהן: עכשיו אני פונה לד"ר דור, ראש אגף לרפואה כללית.
רן כהן: מה שאני מבין שאתם בעצם הכנתם לפרופ' ישראלי, מנכ"ל משרד הבריאות, אני לא יודע אם זה אתה או מישהו אחר, את האומדן של העלויות של הטיפול בכל האוכלוסיה הזאת בארץ, בסדר גודל של ארבעים ושניים מיליון שקל.
רן כהן: נדמה לי שלושת אלפים שש מאות שקל לילד.
רן כהן: יש לי שתי שאלות, ואני מוכרח להודות שהן קשות.
רן כהן: אחת, ממסמך שאני ראיתי, ההערכה שלכם היא שיש בארץ, מבין האוכלוסיה הזאת, כשמונים חולים באיידס, שלא מקבלים שום טיפול.
רן כהן: עכשיו הדבר הזה נראה בעיניי מדהים, גם ברמה האנושית וגם ברמה רפואית.
רן כהן: ברמה הרפואית אתם תגידו, אתם מכירים את זה יותר טוב ממני, מה המשמעויות של זה.
רן כהן: זה מסוכן מאוד.
רן כהן: הדבר הזה, אני לא יודע אם זה מגיפה, זה לא מגיפה, נכון, זה אמור לעבור רק למי שבא במגע, מיני או אחר.
רן כהן: אבל בכל זאת זה חולי איידס.
רן כהן: יש פה גם בעיה אנושית.
רן כהן: האם המסמך הזה הוגש לאוצר, לראש הממשלה?
רן כהן: אני חייב לציין, אנחנו קיימנו כאן ישיבה עם מר גנות, יעקב גנות, על פי בקשתו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה רענן דינור, שאמר לי שהוא ממונה מטעם הממשלה לרכז את כל הסוגייה, ואני קיבלתי את זה ברצון כי מבחינתי לא מעניין אותי מה הדרג ומה החשיבות, מעניין אותי מי מטפל בדברים.
רן כהן: הוא היה כאן והוא אמר כאן לפני חודש, הממשלה בעניין הזה לקחה על עצמה לרכז את כל הפעילות הזאת ולתת לה מענה.
רן כהן: ושהמענה הזה יינתן תוך שלושה שבועות.
רן כהן: עברו שלושה שבועות, מה קרה, האם יש מענה, האם הדבר הזה הוגש, האם יש טיפול, האם יש תקציב, האם יש אחראים, מה קורה?
מיכאל דור: המסמך הוגש לראש הממשלה, בממוצע פעם בחודש אני פונה לאנשי אגף התקציבים עם בקשות, כיוון שעל השולחן שלי נמצאות לא רק הבקשות שקשורות לקבוצה הזאת אלא גם מקרים הומניטרים קשים ביותר, הרבה יותר קשים, של אנשים חסרי ביטוח, בין אם זה ילד פלשתינאי חולה באיזה מחלות קשות וכו', כל שבועיים אנחנו פונים לאנשי אגף תקציבים, והתשובה אתה יודע אותה לבד.
מיכאל דור: התקציב שלכם, שהוא כרגיל מצומצם וכו'.
מיכאל דור: ברגע שתהיה לנו את היכולת אנחנו נשמח לעזור.
רן כהן: מה התשובה של רענן דינור, מנכ"ל משרד ראש הממשלה?
מיכאל דור: אני לא ראיתי תשובה ישירה שלו להגשה הזאת, הגשת המסמך המלא שאתה מדבר עליו ששר הבריאות הציג לפני ראש הממשלה נעשתה לפני יומיים, לא לפני שלושה שבועות.
מיכאל דור: אני מוכרח להצהיר, בעדינות אבל מאוד פאסיבית, מנסיונות קודמים של תקציבים מה שלא אושר באוצר ובאגף התקציבים, מנכ"ל משרד ראש הממשלה לא מעביר כספים.
רן כהן: כן, ראיתי השבוע שמשרד האוצר "טירפד" חוק השתלת איברים על חמישה מיליון שקל, וזו ממש חרפה.
רן כהן: החוק עבר, אבל בלי התמיכה של האוצר, ד"ר ברלוביץ, על חמישה מיליון.
רן כהן: זה כסף בשביל השתלות, הצלת חיים.
רן כהן: אבל מה אני רוצה ממך, זה שר האוצר בכבודו ובעצמו וראש הממשלה לא סתם לו את הפה.
רן כהן: אני חייב לומר שזה פשוט מדהים, זו הצעת חוק של הממשלה.
מיכאל דור: במסגרות שלנו, אנו עושים הרבה הרבה מאמצים.
מיכאל דור: בעניין הטיפול הדחוף, כולל חולי איידס, גם הלא מבוטחים מקבלים את הטפול הדחוף, ובהמשך ד"ר הסנר ודר' ברלוביץ ודאי יסבירו על זה.
מיכאל דור: יש פתרון של ביטוח לילדים של עובדים זרים לא חוקיים, שניתן להם אפשרות לבטח באמצעות קופת חולים מאוחדת.
מיכאל דור: טיפות חלב שלנו נותנות שירות.
מיכאל דור: אגב מה שרן אמר שלעיריית תל אביב, אני נותן לך את כל הקרדיט, יש בארץ עוד מקומות חוץ מתל אביב יפו.
מיכאל דור: בשוליים.
מיכאל דור: יש פריפריה של העיר תל אביב.
מיכאל דור: לגבי המרפאה למחלות מין, מה שנאמר מוטעה לחלוטין.
מיכאל דור: אני בדקתי את זה אתמול לפרטי פרטים, מה שקרה שאנשים היו באים ואומרים תעשה לי בדיקה א', בדיקה ב', בדיקה ג'.
מיכאל דור: ונאמר להם סליחה, רופא צריך לראות, והכוונה לרופא באותו מקום, ולהגיד איזה בדיקות לעשות.
מיכאל דור: זה לא תכנית כבקשתך, תעשו בדיקה זו או אחרת.
נועה קאופמן: אמרו לי בטלפון, 'אנחנו שולחים אותם אליכם ומי שיש חשד למחלות אתם תפנו אותו'.
מיכאל דור: אנחנו רוצים שרופא יגדיר את הבדיקות שתבוצענה.
נועה קאופמן: אבל לא רופא שלנו.
מיכאל דור: לא משנה לנו איזה רופא, אבל שלא יבוא אדם שאיננו רופא, ויגיד אני רוצה את זה ואת זה.
נועה קאופמן: אין בעיה, אבל הם החזירו אותם לפתחנו, ואנחנו לא מוכנים לעשות סינון בשביל המרפאה הזאת.
רן כהן: סליחה, אבל למה שזה לא ייעשה על ידי מרפאה של משרד הבריאות או חדר מיון בבית חולים?
רן כהן: מה שאתם תחליטו, אני לא מנהל את משרד הבריאות.
רן כהן: הם מתנדבים.
מיכאל דור: יש פה החלטה, ואני מסכים עם מה שרן אמר קודם, וזה היה הרקע לכל הצעד הזה, יש פה ניסיון ללחוץ על הממשלה ועל המחוקק, לקבוע עמדה עקרונית בנושא.
רן כהן: לקחת אחריות.
מיכאל דור: זו עמדה עקרונית.