GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חני בן ישראל: מה שמטריד אותנו זו העובדה שהובאו לכאן כ- 2,300 עובדים מתאילנד במסגרת תוכנית לעודד העסקה של עובדים ישראלים, שהיא בסדר גמור, ובעצם ההיתר של ההעסקה שלהם מותנה בזה שהמעסיק יעסיק עובד ישראלי על כל עובד זר, אבל מה שקרה בעצם מנקודת הראות של העובדים, שהיכולת שלהם להמשיך לשהות כאן בישראל נפגעה.
חני בן ישראל: אחרי שהם שילמו פה עשרות אלפי דולרים דמי תיווך, אף אחד לא נתן להם הנחה בגלל שהם קיבלו היתר, האנשים האלה שילמו מחיר מלא.
חני בן ישראל: מה שמטריד אותנו זה מה יהיה עם העובדים האלה עכשיו.
חני בן ישראל: משרד התמ"ת האריך את ההיתרים פעמיים אחרי שהחקלאים לא הגישו את האישורים שהם מעסיקים עובדים ישראלים.
חני בן ישראל: צריך פעמיים בשלושים יום עד מאי, פעם נוספת בשלושים יום עד יוני.
חני בן ישראל: עכשיו העובדים בלי אשרות ואף אחד לא יודע מה לעשות איתם ואין להם פתרון.
רן כהן: הכוונה היא לא להחזיר אותם לארצותיהם אלא לעשות שחלופים עם כאלה שצריכים להיות מיובאים, כלומר יאריכו להם את השהות כאן והם יעבדו כאן.
רן כהן: נכון מר ברזני?
חני בן ישראל: זה באמת מתבקש, אבל השאלה היא גם מה קורה במצב הנוכחי.
חני בן ישראל: חוץ מזה יש בעיה, אני לא יודעת אם יש היתרים רגילים פנויים בחקלאות לקלוט את כל מכסת העובדים הזאת, יש מספיק היתרים לחקלאים לקלוט את העובדים?
רן כהן: הייתי מבקש ממך ומקו לעובד אם אתם יודעים על עובדים כאלה, שמוחזרים למדינותיהם בזמן הקרוב בלי שיש להם רשות להישאר כאן, להודיע על זה גם לברזני וגם לי.
חני בן ישראל: אנחנו כמובן נעשה את זה, אנחנו גם סבורים כי יש חובה לעזור לעובדים האלה באופן אקטיבי.
חני בן ישראל: משרד הפנים מתנגד, הוא אומר אני לא לשכת תעסוקה, אבל בגלל המצב שנוצר ובגלל שמדובר בעובדים מתאילנד שלא דוברים עברית ולא דוברים אנגלית, לא מתמצאים והם תלויים לחלוטין במדינה ובמעסיקים שלה, יהיה צורך לעזור להם, לאפשר להם להישאר, למצוא להם מעסיקים חדשים.
חני בן ישראל: עלינו לקחת חלק אקטיבי בניוד של העובדים האלה.
רן כהן: זאת הכוונה שנמסרה כאן גם למשרד התמ"ת וגם משרד הפנים, להשאיר אותם פה ולעשות שחלוף בינם לבין אלה שצריכים להיות מיובאים וזה יפתור את הבעיה של הבאת עובדים חדשים על כל העלויות של הכסף השחור שמשולם שם בארצות המוצא.
חני בן ישראל: נקודה אחרונה היא שיש עכשיו בעיה מיידית של עובדים שלא יכולים לצאת באשרת כניסה חוזרת של אינטר ויזה.
חני בן ישראל: עובדים שלא יכולים להחליף מעסיקים, בגלל שיש קושי טכני עכשיו אני לא יודעת היתרים בשלב הזה הולכים להיות מאושרים מחר או מחרתיים.
חני בן ישראל: למשל יש לי עובד, אישתו גוססת בתאילנד, משרד הפנים מסרב לתת לו אשרת אינטר ויזה לבקר אותה.
חני בן ישראל: במשרד הפנים אומרים אין למעסיק היתר, לא ניתן להנפיק אשרה כי אין היתר למעסיק, אנחנו לא יכולים לשלוח עובד לחו"ל שאין לו מעסיק באופן רשמי.
רן כהן: רמי, לא ניתן לפתור את זה?
רמי עובדיה: זה שלנו, אנחנו בשבוע הבא מאריכים את האשרות.
רן כהן: אישתו גוססת, שבוע הבא?
רן כהן: חני, אני מכיר את רמי עובדיה ממקומות יותר קשים מאשר הכנסת, אני מבקש לפנות אליו עם כל הפרטים מיד אחרי הישיבה ולטפל בעניין, ורמי אם תהיה איזושהי בעיה, תגיד לי ואני אדבר גם עם גנות.
חיים חוולין: אני ראש ועדה חקלאית בערבה התיכונה, היה לנו סיפור כזה בדיוק כמו שתיארה חני לפני חודשיים.
חיים חוולין: מקרה הומאני.
חיים חוולין: המחשב לא יודע לתת אינטר ויזה.
חיים חוולין: עד שלא תהיה הארכה גורפת.
חיים חוולין: וגם אגב אם ניתנת הארכה גורפת, המחשב של משרד הפנים לא מתעדכן.
חיים חוולין: המחשב של משרד הפנים יודע להתעדכן רק עבור תשלום.
רן כהן: אני לא מבין את זה, ברזני, מה הסיפור פה?
אהרון ברזני: כאשר חקלאי משלם את האגרה שלו אנו מעבירים קובץ למשרד הפנים ואז משרד הפנים קולט אותו בעקבות התשלום ומאשר לו את הארכת האשרה.
אהרון ברזני: זה מערך שמתקיים ביננו בשוטף, אך בגלל שהייתה בעיה נקודתית ליצואנים זה התעכב קצת.
אהרון ברזני: בשבוע הבא אנו פותרים גם את הביעה הזאת.
רן כהן: עם כל הכבוד למחשבים הגיע הזמן שלא הם ישלטו בנו, אלא שאנחנו נשלוט במחשבים.
אהרון ברזני: בדברים חריגים אפשר לטפל.
דוד ברבי: לנושא הזה ישנם עובדים שאומנם טיפלו להם בעניין הזה והאריכו להם את האשרה עד סוף 2008.
דוד ברבי: אומנם מדובר בעובדים שהיו שנה כאן, ואחר כך חזרו לתאילנד ובאו פעם נוספת, ולמעשה ספרו להם את הזמן שהם לא היו.
דוד ברבי: אני יודע שטיפלו בזה יפה דווקא והאריכו להם.
דוד ברבי: השאלה היא אם ישמרו על ההקפדה שלאותו עובד יישארו הסך הכל של השנים שלו וימשיכו בכיוון הזה אז יהיה נכון לעשות.
שי חרמש: הנקודה שאני רוצה להעלות היא לא השינויים הפנימיים בתוך המערכת הזאת, אלא הדיווח.
שי חרמש: אני יודע על חוסר של 2,500 עובדים, אבל ברזני, הנתונים של 2005 זו צעקת החקלאים.
שי חרמש: הנתונים שלך הם נתוני אמת, אולם הצעקה שבאה מהשטח הייתה על שנת 2005, ובפועל כרגע מדובר על סדר גודל של כ-800 עובדים.
שי חרמש: יושב פה חיים חוולין שישב עם גנות לפני שבוע בישיבה, ונוצר מצב שבו באיחור עצום גמרתם את עמלות האיזון.
שי חרמש: חלק נבע מהקמת היחידה.
שי חרמש: האיזון שהיה צריך להיגמר לקראת מרץ נגמר בראשית חודש יולי.
שי חרמש: בישיבה שהייתה לחיים עם גנות הטענה הייתה שיש היום עובדים זרים במאגר שיכולים לכסות את כל הצרכים ואם יבוצע ניוד כמו שצריך לא יחסרו עובדים.
שי חרמש: זאת הייתה הטענה של גנות.
שי חרמש: לדאבוננו הרב היו כאן שתי בעיות.
שי חרמש: האחת שאין ליחידה של גנות כוח אדם לבצע ניוד במהירות שצריך לבצע בה את הניוד.
שי חרמש: זאת אומרת שמי שמחזיק בעודף ימשיך להחזיק בעודף.
רן כהן: יביאו עובדים זרים כדי לעזור לגנות?
שי חרמש: הדבר השני החמור מכך, יש מצב ביניים שבו מעביד שרוצים לקחת ממנו עובדים יכול להגיש ערעור.
שי חרמש: עד שהערעור לא מתברר העובד אצלו.
שי חרמש: זאת אומרת זה מין עודף וירטואלי.
שי חרמש: מובטח לחיים חוולין עובד ממני, אבל אני ערערתי אז חיים לא מקבל ואני מחזיק אותו.
חיים חוולין: על זה הוא אמר שזה נגמר.
חיים חוולין: הוא אמר ערעור לא ערעור, עד שהערעור מתברר.
שי חרמש: השאלה שלי היום, אם ישנה החלטה על 28.5 ואנו כרגע בחסר של 800-900, והחסר הזה הוא חסר אמיתי כי לאותו מעסיק חקלאי, שחסר העובד היחיד שיש לו, זה חסר של 100% עובדים.
שי חרמש: לקראת הכנס לסתיו, איך אנו מדברים כרגע על ה-900 עובדים כדי להביא אותם לארץ?
רן כהן: אבקש ככל האפשר לעשות מאמץ למצוא האנשים שאין להם הסמכה לעבודה כדי למלא את המכסה הזאת.
שי חרמש: על הישראלים אין ויכוח, גם אפשר להביא ישראלים פדאל.
רמי עובדיה: לגבי ה-2,500, מה שאמרנו לגבי היצואנים, אנחנו לא מתכוונים לא להרחיק אותם ולא לעצור אותם, אלא לעשות באמת את האיזונים וזה במילא כולל גם את הנושא של הערבה.
רמי עובדיה: הוקמו כמה ישובים בערבה.
רמי עובדיה: כבר נתנו הנחייה להתחיל ולהעביר לשם עובדים בכל הנושא של המנוידים.
רמי עובדיה: לפחות בהנחיה של גנות, נאמר דווקא כן ללכת לקראת ולסייע.
רמי עובדיה: כמובן במגבלות, אם יש נניח החלטת ממשלה שמגבילה אותנו, אנחנו לא נעבור עליה, אנחנו אנשים שאמונים לממשלה ואמורים לבצע החלטות ממשלה.
רן כהן: לפי הנתונים שהם מוסרים בועדה פה מדי פעם, יש פה עשרות אלפי עובדים בלתי חוקיים בארץ.
דוד ברבי: לא הרבה, לא בחקלאות.
רן כהן: אני אומר דבר אחר.
רן כהן: מדוע אותם מאותם אנשים שמשטרת ההגירה תופסת אותם לא תנסו לראות מי יכול להתאים לעבוד בחקלאות במקום להביא חדשים על כל עשרות אלפי הדולרים שמשלמים שם.
רמי עובדיה: אתה מתכוון להלבנת עובדים?
חני בן ישראל: גם לגבי העובדים שהגיעו, יש עכשיו תופעה מאוד קשה של עובדים הודיים.
חני בן ישראל: משהו קרה בהודו.
חני בן ישראל: אני מתכוונת לעובדי סיעוד הודיים שמגיעים לכאן באשרת סיעוד, בפליינג ויזה, מגיעים לפה בלי מעסיק, באשרה פיקטיבית בעצם ואף אחד לא מחכה להם.
חני בן ישראל: מדובר בטיפולנו לפחות בעשרות עובדים אם לא יותר, שאלה עובדים שלא דוברים אנגלית אפילו.
חני בן ישראל: עובדים שמן הסתם לא דוברים עברית.
חני בן ישראל: אנחנו מתלוננים במשטרת ההגירה, פונים למשרד התמ"ת לבטל את ההיתרים האלה, מדובר כמובן בעשייה עבריינית.
חני בן ישראל: אבל במחשבה שנייה למה לא למצוא פיתרון לעובדים האלה?
חני בן ישראל: למה לא לעשות מעבר ענפי לעובדים האלה במקום להביא חדשים מחו"ל?
חני בן ישראל: ועוד בעניין ההבאה מחו"ל, אני לא ידעתי שיש כוונה להביא עוד 900 עובדים, אבל אנחנו בקו לעובד עומדים על כך.
דוד ברבי: לא, זה מאוד פשוט.
דוד ברבי: יש 7 תאילנדים יבוא אחד הודי.
דוד ברבי: אי אפשר לחיות ככה, הם חיים אצלנו.
דוד ברבי: אתם לא מה זה לחיות כשיש לידי תאילנדים שגרים וחיים.
דוד ברבי: אני מחויב לחייב אותם 120 על דיור, שאני ישראלי יכול להשכיר לו כל יום וזה נחתם ב-1500.
דוד ברבי: אז תבינו על מה אתם מדברים בכלל, נמאס לי מכל הסיפור הזה.
דוד ברבי: עובדה שיש לי שלושה עובדים פלסטינאים ועם עובדים פלסטינאים זה יותר קל.
רן כהן: הגיע הזמן שתיקחו יותר ישראלים.
חני בן ישראל: רק הודעה אחרונה, אני מרשה לעצמי לדבר בשם יתר הארגונים שהיו שותפים בעתירה לנושא לבג"ץ.
חני בן ישראל: עם מביאים עובדים אנחנו תובעים שהחלטת הממשלה בנושא משנת 2005 בשורה של החלטות עוקבות תיאכף והעובדים האלה יובאו באמצעות ארגון ההגירה הבינלאומי באמצעות ה-IOM כדי לשים סוף-סוף קץ לתופעת ההגירה הבלתי חוקית.
רן כהן: אני אזמין אותך לבוא גם בשבוע הבא על מנת שנדון על העניין הזה בישיבה הבאה.
רן כהן: אני רוצה לפנות לאסף אדיב מעמותת מען.
רן כהן: אני מניח שהעיכוב בגלל הנושאים הטכניים.
רן כהן: נאמר כאן שיש בעיה לחקלאים שיתנו להם התניה, שכדי לקבל עובד זר מתאילנד הם יהיו חייבים לקבל ישראלי.
רן כהן: נאמר כאן ששולחים להם אנשים מטורללים, סליחה על ההגדרה.
רן כהן: ממה שאתה יודע מאותם גורמים מעמותת מען שאתם נתקלים בהם, יש עובדים ישראלים שרוצים לעבוד גם בחקלאות?
אסף אדיב: הבהרתי, יש לנו אורחת מאיגוד מקצועי מספרד שנמצאת כאן אלחנדרה פואנטס.
אסף אדיב: אנחנו כעמותת מען עושים מאמץ ללא קשר להתפתחויות שישנן, כאלה או אחרות, פשוט שמים דגש על המאמץ בשטח.
אסף אדיב: אנו מבקרים חקלאים ומנסים לשכנע אותם אחד על אחד כולל אנשים במשרד החקלאות, לדוגמא היום הייתי בקשר עם עמיר אנטלר מנהל משרד החקלאות בקריית שמונה, אשר קישר אותי עם בית האריזה במטולה, שם דיברתי עם מוטי, מנהל התפעול של בית האריזה במטולה, וסיכמנו כי ביום שני אנחנו יושבים איתו.
אסף אדיב: מתחיל עכשיו קטיף של עונת הקיץ של פירות הקיץ באזור מטולה, המזכירה של בית האריזה מחלקת את הפליירים שלנו לכל החקלאים.
אסף אדיב: אנחנו עושים מאמץ גדול.
אסף אדיב: פרסמנו על חשבוננו קמפיין פרסומי גדול מאוד לעובדים, באו הרבה מאוד עובדים להציע את עצמם, אני יכול לספר על שלוש פגישות שחזרו על עצמם שאני ראיינתי אישית.
אסף אדיב: מגיע אליי אדם מעוספיה, הוא עובד במפעל, מקבל 5,000 ש"ח, יש לו 5 ילדים, הוא בן 40, אשתו יושבת בבית, לא עובדת.
אסף אדיב: הוא הסתדר עם זה עד עכשיו, הוא בא עם אישתו, אשתו רוצה לרדת לעבודה, אין להם אפשרות לפרנס את המשפחה עם חמשת הילדים.
אסף אדיב: הילד הגדול כבר גומר את התיכון, רוצה להיכנס לאוניברסיטה, צריך עוד כסף, לא מסתדרים עם העלייה של המחירים, ועם הקשיים של החיים.
אסף אדיב: לכן האישה רוצה לצאת לעבודה.
אסף אדיב: אני אומר שחוזרים אלינו הרבה אנשים כאלה שמוכנים לעבוד.
רן כהן: אישה כזאת שהיא אמא לחמישה ילדים רוצה לעבוד בחקלאות?
אסף אדיב: כן, הילדים כבר גדולים, יוצאים ב-5 בבוקר.
אסף אדיב: אני רוצה לומר שישבתי לפני שבוע, ביום רביעי שעבר, עם אישה שעבדה 6 שנים דרך אאיס בשדה יעקוב, קיבלה 70 ש"ח על 7 שעות עבודה, אחרי 6 שנים של עבודה היא הולכת להתחתן, והמעסיק שלה היה מבטיח לה שהוא משלם לה ביטוח לאומי, ולא ברור לה אם הוא אכן שילם לה או לא שילם, תלושים היא בחיים לא ראתה.
אסף אדיב: תבין על מה מדובר.
אסף אדיב: אנשים יוצאים לעבודה גם ב-70 ש"ח וגם ב-80 ש"ח ליום כי האלטרנטיבה היא לשבת בבית ללא שום עבודה.
אסף אדיב: הסטטיסטיקה היא מאוד ברורה.
אסף אדיב: נשים ערביות לא נמצאות בשוק העבודה בכלל.
אסף אדיב: השיעור של ההשתתפות בעבודה של נשים ערביות, כולל לשכת התעסוקה וכולל ביטוח לאומי, 19 אחוז.
אסף אדיב: זאת אומרת 81% מהנשים הערביות לא רשומות בכלל, לא נמצאות בשום מעגל.
אסף אדיב: יש לנו נכון להיום קבוצות שעבדו בקטיף ענבים, גמרו קטיף ענבים, וכרגע יושבות בבית.
אסף אדיב: קבוצות שעבדו בהפריית אבטיחים, יושבות בבית.
אסף אדיב: אני מדבר רק על אזור הצפון.
אסף אדיב: יש לנו קבוצות שחוץ מאנשים שבאו ונרשמו ואתה לא יודע עדיין כמה יהיו וכו', יש עשרות של קבוצות של אנשים שעבדו, סיימו עבודה יושבים בבית, אז מה שקורה זה שלוקח כשבועיים שלושה עד שאנחנו רצים, משכנעים וכו'.
רן כהן: אז אולי אתם עושים פה טעות שאתם לא עובדים מול שירות התעסוקה, שהוא ידאג לרצף העבודה.
רן כהן: אני לא מאשים את עמותת מען, אתם סך הכל עושים הכל בהתנדבות וברוח טובה, אבל למה לא עובדים עם שירותי התעסוקה?
חני נחמני: ראשית כל יש בינינו קשרי העבודה.
חני נחמני: מה שהוא אומר פה, שהם משקיעים בהיבט של המעסיקים בהקשר של גיוס המשרות.
חני נחמני: יש את הנכונות לעבוד, והעבודה הקשה שאתם עושים זה ללכת לאתר את המעסיקים שמוכנים לקלוט את הישראלים.
חני נחמני: אין לנו שום בעיה מבחינתנו גם לחשוף את המידע אם יש לנו הזמנות מהמעסיקים ואנחנו לא מצליחים לספק.
חני נחמני: אם יש איזה כשל מקומי, אנו גם יכולים לתקן אותו.
רן כהן: אני מאוד מבקש שתעבדו יחד ביתר רצינות.
דוד ברבי: אני אתייחס לזה, דרך אגב זו לא הבעיה היחידה שלנו, אנחנו גם מתחרים עם הדולר ליום.
דוד ברבי: אנחנו מתחרים עם הכל.
דוד ברבי: אבל בסופו של דבר אנו משלמים כפול שכר מינימום.
דוד ברבי: אנחנו שכר בעונש אמרתי, שכר מינימום אחד לעובד ועוד שכר מינימום אחד למדינה.
דוד ברבי: אז תחשב עד כמה יש לנו בעיה, והלוואי וישראלים היו מוכנים לעבוד.
דוד ברבי: לדוגמא, הייתה אצלי חידם, אמרתי לה - תראי, אני שכן של עיר קטנטונת, של קלנסווה.
דוד ברבי: יש לי העדפות אין מה לעשות.
דוד ברבי: קלנסווה שכנה שלי, שמפיי לא.
דוד ברבי: אני מבקש להתחיל משם.
דוד ברבי: התשובה הייתה 'אין לי משרד שם אני לא יכולה'.
דוד ברבי: אז לכן אני אומר לך, תביא לי מקלנסווה, אני מקבל.
רן כהן: אבל מה, אתה אומר רק מקלנסווה או מתאילנד?
דוד ברבי: רק רגע, זו עיר של 50,000 תושבים.
דוד ברבי: מה הסיפור?
דוד ברבי: ברגע שזה לידי, אני נמצא כל יום בקלנסווה ויש לי גישה.
רן כהן: קלנסווה מגדלים תותים ומוכרים אותם ביוקר, הם לא צריכים אותך.
דוד ברבי: לא לא, אין עבודה בחקלאות בקלנסווה.
דוד ברבי: כל אלה מקלנסווה עובדים בבניין, אתה לא תמצא אותם.
דוד ברבי: נשים יכול להיות שתמצא לחקלאות.
אסף אדיב: מבחינתנו דיברנו גם על הפיילוט של ה-5 מיליון.
אסף אדיב: יש כל מיני תוכניות שישבנו עליהן.
אסף אדיב: אנחנו עושים את המאמץ שלנו.
אסף אדיב: כל ניסיון שיהיה, כל פתיחה שתהיה, מבחינתי יש מאגר של אנשים וכל הצלחה שישנה, כל השכנות מגיעות לאישה הזאת, אנחנו גם רוצות לבוא גם.
אסף אדיב: זה המצב, זו המציאות.
חני נחמני: בתור היכרות של המובטלים והמגזר הלא יהודי, המשפט האחרון שאסף אמר הוא מאוד משמעותי.
חני נחמני: השכנה רואה והעיר רואה.
חני נחמני: כלומר אצל הנשים במגזר הערבי, קשה לנו מאוד בהתחלה להתמודד בהפניית נשים לעבוד, אבל כאשר עושים ויוצרים קבוצות של עבודה יש לזה סיכוי מאוד גדול.
רן כהן: זה בדיוק מה ששירות התעסוקה צריך לעשות.
רן כהן: אני יודע שהממשלה מגמדת אתכם וקורעת את שירות התעסוקה, אבל תלחצו כמה שאפשר לעשות את זה.
דוד ברבי: אבל זה נוגע בי, היחיד שנתקע פה זה אני.
דוד ברבי: כשאני יוצא מפה אני רוצה לדעת בדיוק מה עם ההארכה של העובדים של היצוא.
רן כהן: את זה תדע בדיוק.
רן כהן: תודה רבה, אנחנו שמענו כאן ממשרד התמ"ת וממשרד הפנים שהכוונה לגבי ה-2,500 עובדים הללו זה לא להחזיר אותם למדינה שלהם, אלא לעשות מילוי של החסר בתוך ישראל ולהאריך את השהות שלהם בארץ, וזה דבר שמקובל עליכם כמו שאני מבין.
רן כהן: הדבר השני, אתם באמת שוקלים לבטל את ההתניה של עובד ישראלי על כל עובד זר?
יהודית כרמי: אני לא ראיתי את ההצעה שהולכים להגיש ביום ראשון, אבל היות וכבר חילקנו את ההקצאה וההקצאה הסתמכה גם על הייצוא, עבורנו גם ביצוא זה יהווה עבורנו בעיה, אם עכשיו ייקחו בעצם את ה-2,500 כי ההקצאה של העובדים הזרים שכבר חולקה הסתמכה על זה.
רן כהן: אני יכול לספר שכאן נמסר כי יש עובדים ישראלים שרוצים לעבוד ואין שום סיבה שתבטלו את ההתניה הזאת.
רן כהן: תפעלו שהיא תעבוד באופן יותר דינאמי.
רן כהן: אם צריך, שמשרד החקלאות ייעשה ניוד.
רן כהן: השגנו להם כסף, הם לא משתמשים בו.
רן כהן: אגב מה עם הפיילוט, מה את יודעת להגיד ?
יהודית כרמי: עדיין אני לא יודעת להגיד כי המנהלת שלי תניב היא מתעסקת בזה.
חיים חוולין: קודם כל לגבי הפיילוט, אני בקשר שוטף עם תניב היות ואני התחייבתי להביא 200 עובדים ישראלים, וניסיתי לעשות זאת בדרכים כאלה ואחרות.
רן כהן: כאן כבר נמסר שהפיילוט יהיה בעמק חפר.
חיים חוולין: אני התחייבתי על 200 עובדים ואני מתכוון לעמוד בזה.
חיים חוולין: תניב אמרה לי שעכשיו הם מכינים את המסמכים, אז אני מחכה בינתיים, ובנובמבר נתחיל את ההעסקה.
חיים חוולין: מה שביקשתי, היות והעבודה בחקלאות היא עונתית, ביקשתי מנובמבר עד מאי, אחרת אני לא רואה אפשרות.
חיים חוולין: אגב אני מזמין אגב בחודש הזה את כל הועדה רק להיכנס לחממה ולראות איך מפזרים זבל עם הזבובים בחום של 45 מעלות.
חיים חוולין: אני עוד לא מכיר את הישראלי שייסע שעה וחצי מבאר שבע או מאילת בשביל הדבר הזה.
חיים חוולין: ייתכן ויש כזה, אם לחפש טוב יכול להיות שנמצא אותו.
חיים חוולין: ובאמת אני רוצה להזמין את כולכם, רק אני מעדיף שזה יהיה בחורף ולא עכשיו, כי אם אתם רוצים להתרשם מחקלאות אמיתית אז באחריותי יהיה לכם סיור מרתק.
רן כהן: מבחינתי אתה תבחר באיזו עונה לעשות את זה, שי ואני נבוא.
חיים חוולין: אני מזמין את כל הועדה, יהיה לכם סיור מאוד מעניין.
חיים חוולין: בנושא של ה-2,500 עובדים, ואני מתעסק עם הדבר הזה מהרגע שאני קם בבוקר ועד שאני הולך לישון עם זה, יש לטעמי, איך שאני מתרשם מכך, דיסאינפורמציה בין שלושת המשרדים- חקלאות, תמ"ת, משרד הפנים.
חיים חוולין: הממשלה קיבלה החלטה, והחקלאים לא מצליחים לעמוד בהחלטה.
חיים חוולין: אני חושב שזה עלה בועדת כספים, עלו גם כל האזהרות וכל הנורות האדומות, חלק מהחקלאים מצליחים לעמוד בזה, הכל טוב ויפה אצלם.
חיים חוולין: ועדת הכספים ממליצה להביא את הנושא לדיון נוסף, להביא הצעת החלטה חדשה לממשלה שזה לא יהיה מותנה, ולטעמי בצדק.
חיים חוולין: זאת אומרת אנחנו עם התנאים המיוחדים שלנו, בערבה התיכונה, אנחנו צריכים עובדים.
חיים חוולין: וכל ההתייפייפות סביב הישראלים זה אולי טוב לאזורים בהם באמת יש ישראלים.
חיים חוולין: וכפי שאמרתי, אני חושב שמה שקורה היום זה דיסאינפורמציה.
חיים חוולין: העובדים האלה הם עובדים שלמעשה בסוף אפריל נגמרה ההרשאה שלהם והם קפצו בכל המחשבים של משרד הפנים כעובדים עודפים.
חיים חוולין: מה שקורה, זה שמשרד הפנים אומר – סליחה, אני העבודה שלי זה לאכוף.
חיים חוולין: אם אצל חקלאי פלוני מופיע שיש לו שני עובדים עודפים למרות שהוא קיבל אותם לפי דין וכו', אין לו את האפשרות לחדש את כוח העבודה שלו.
חיים חוולין: כי מה לעשות, הם קפצו כעובדים עודפים.
חיים חוולין: ומה עושים עם עובדים ספר, לוקחים אותם לאיפה שחסר.
חיים חוולין: ובאמת יש מקומות שחסר בהם.
חיים חוולין: רבותיי, אנחנו מתעסקים פה בבני אדם.
חיים חוולין: אם מישהו חושב פה שהחקלאים לא בני אדם, כי אני רואה מה מפרסמים בארץ, הוא טועה.
חיים חוולין: כי כרגע אנחנו לפחות בערבה התיכונה, מאוד אוהבים את העובדים שלנו, אצלנו הם בני בית, מדובר פה בבני אדם.
חיים חוולין: לא ייתכן שאם עוד חודש תעבור החלטת ממשלה שמשנה את ההחלטה הקודמת, יחליטו לעשות עכשיו אכיפה, ייקחו את העובדים האלה וישימו אותם במקום אחר, אם כל הבלגאן של אמצע הלילה שאנחנו מכירים, עם הבגדים או בלי הבגדים, ואחרי חודש יגידו להם – סליחה טעינו, בואו תחזרו לפה.
חיים חוולין: זה לא אנושי וזה לא מתאים למדינה מתוקנת להתנהל ככה.
חיים חוולין: בנוסף לזה שהעובדים האלה רשומים כעובדים עודפים במשרד הפנים, לא ניתן לבצע שום ניוד.
חיים חוולין: בגלל חוק הסניטציה, עכשיו במשקים בערבה לא גדל כלום, אסור שהיה שום דבר ירוק.
חיים חוולין: המדבר הופך למדבר בקיץ, מייבשים הכל כדי לפחית את נזק החרקים, וזה מתבצע אחת לשנה מה-15 ביוני עד 25 ביולי.
חיים חוולין: זה חוק שעבר בכנסת, הוא נועד בשביל שהשתיל שישימו בחודש אוגוסט, לא יהיו בו מזיקים.
חיים חוולין: אז אני אומר, על הנושא הזה יש לתת את הדעת ומיד.
חיים חוולין: לא יכול להיות ש-2,500 עובדים לא ניתן לנייד.
חיים חוולין: זה דבר שפוגע גם בהמשך בכל העיקרון של ממשלת ההגירה.
חיים חוולין: אמר פה מישהו לגבי העלויות של התאילנדים, אני מסכים איתך במאה אחוז, העלויות הן לא ריאליות.
חיים חוולין: אנחנו מכינים כרגע עבודה מאוד גדולה עם פרופ' עזרא סדן המרכז את כל הנתונים, והמנתח אותם, ואם וכאשר נמצא שצריך לעשות שינוי חקיקה, אנחנו נפעל לשינוי חקיקה בנוגע לעלויות שמכתיבים לנו.
יהודית כרמי: בהקשר לשאלה על הפיילוט, אני רוצה לומר שמאז שהיה את הפרסום בעיתון יש קומץ של ישראלים שמתקשרים ודווקא כן רוצים לעבוד, ושואלים אותי על עבודה.
יהודית כרמי: התחלתי לאסוף שמות.
רן כהן: אני רוצה להגיד לך יהודית, שאם משרד החקלאות ומשרד האוצר קצת מתעשתים, מוסיפים לקחת כסף לעניין הזה, לא רק שזה היה עובד, זה היה הופך להיות להיט אדיר בארץ.
רן כהן: פשוט המדינה הזאת החליטה להרים ידיים, זאת הבעיה.
רן כהן: התעקשתי על ה-5 מיליון, קיבלתם אותם ואני מקווה שמשהו יצליח גם בערבה וגם בעמק חפר, על זה נמשיך לעקוב בדיונים הבאים.
חיים חוולין: לגבי ה-2,500 עובדים זרים שחסרים עכשיו, אני דיברתי עם גנות.
חיים חוולין: גנות אמר שהם הולכים למבצע מאוד גדול, ויעבירו עובדים מצד לצד.
חיים חוולין: אם הוא מתכוון לזה שהעודפים הם עובדי הייצוא, חבל על הזמן.
חיים חוולין: זה לא יקרה.
חיים חוולין: אם אכן יש עודפים שאני לא יודע עליהם שהולכים להעביר ממקום למקום, באמת שבועיים זה זמן סביר, אבל אחרי זה כבר לא.
רן כהן: אני הולך לסכם את הישיבה בכך שמקובל עלינו הפתרון של משרד התמ"ת ומשרד הפנים בתיאום עם משרד החקלאות לגבי הנושא של ה-2,500 עובדים, שלא להחזיר אותם לארצם אלא להאריך את תקופת השהות שלהם פה, וזאת כדי לא להביא עובדים חדשים שהתכוונו להביא.
רן כהן: אני חושב שזה פיתרון נכון.
רן כהן: הדבר השני, אני ממליץ שאנחנו לא נעודד את הביטול של ההתנייה של העובדים הישראלים, כי אנחנו רוצים עובדים ישראלים בחקלאות.
רן כהן: צריך להבין, זה לא רק עניין טכני.
רן כהן: העניין של העובדים הישראלים בחקלאות זו גם איזושהי תקווה שהחקלאות הזאת יכולה להמשיך להיות חקלאות ישראלית.
רן כהן: למדנו למשל מנושא הבניין, שעובדים שנכנסו לבניין נשארו בבניין.
רן כהן: חלקם אפילו הפכו להיות קבלנים, קבלני משנה, ובכל מיני תפקידים כאלה.
רן כהן: אנחנו רוצים כמה שיותר עובדים ישראלים בחקלאות.
דוד ברבי: אין להשוות בין בניין לחקלאות, בחקלאות אם אני לא אשאר חקלאי, לא תהיה חקלאות ישראלית.
רן כהן: דוד, אני עבדתי גם בחקלאות וגם בבניין, ואפשר לעבוד גם בזה וגם בזה.
רן כהן: המדינה הזאת נבנתה על ידי ישראלים שבאו לכאן, עולים חדשים שהלכו לעבוד גם בבניין וגם בחקלאות, בנו את כל החקלאות, אז יש מעין.
דוד ברבי: כל המתפרות שכחת?
דוד ברבי: עשרות אלפי אנשים עבדו גם במתפרות.
דוד ברבי: עסקתי בתחום הזה גם, אז מה?
דוד ברבי: קונטיינרים מגיעים מסין יום יום.
דוד ברבי: על מה אתה מדבר?
דוד ברבי: אולי נמצא פשרה שאם תישאר ההתניה, לפחות נקשור אותה בפיילוט הזה, כדי לתת זמן, כלומר להאריך עד סוף השנה.
רן כהן: אנחנו ועדה של הכנסת, לא הממשלה.
רן כהן: בינתיים יש החלטת ממשלה עם ההתניה של עובד זר אחד על עובד ישראלי אחד, ובעניין הזה אין שום שינוי.
רן כהן: אם יהיה שינוי נדון בו.
רן כהן: כרגע אני לא חושב שיש סיבה להשלים עם זה שיהיה ביטול של ההתניה הזאת, כי יש ישראלים שרוצים לעבוד, ואנו רוצים לעודד את עבודתם, ואם למשל הממשלה צריכה לתת כסף ותקציב להסעה במקום להביא עובדים מתאילנד, שתיתן כסף להסעה.
רן כהן: ואם היא צריכה לתת תגמול יותר גדול בעבור עבודה של ישראלים במקום להביא עובדים מתאילנד או מהודו, שתיתן יותר תגמול.
רן כהן: זה יותר שווה לחקלאות הישראלית ולתעסוקה בישראל.
דוד ברבי: בהתחלה צריך לבטל את כל המיסים, יהיה לנו יותר כסף פנוי לשלם לישראלים.
דוד ברבי: קודם צריך לעשות את זה כדי שנוכל לשרוד.
דוד ברבי: קשה לסיים את החודש.
רן כהן: רבותיי, זה הסיכום, תודה רבה, הישיבה נעולה.
רן כהן: אני מודה על האמת שאני במקביל מטפל בדרמה לא יותר קטנה, אולי אפילו יותר גדולה, בכל הנושא של חוק הדיור הציבורי שמחזירים אותו לחיים, יש מלחמה גדולה מאוד, ככה שכל ימיי ולילותיי מושקעים בעניין ולכן גם יש שיבושים בלוח הזמנים.
רן כהן: אנחנו דנים היום בנושא של הגדלת מספר העובדים הפלשתינאים בישראל.
רן כהן: מונח לפניכם גם הנייר של הממ"מ שהכין אותו גלעד נתן, וגם העמדה של "קו לעובד" שמי שלא קיבל יקבל אותה עכשיו, לאחר שהיא שוכפלה.
רן כהן: אני רוצה להדגיש שלנושא הזה יש שתי זוויות ראייה שאני חייב לשים פה על השולחן, האחד הוא באמת באיזו מידה יש תחליפיות של עובדים פלשתינים ועובדים זרים מארצות רחוקות, בגלל היתרונות היחסיים של העבודה של הפלשתינים לעומת העובדים מהארצות הרחוקות, שהם חייבם לגור כאן כל הימים, כל השבועות, החודשים, ואפילו השנים, בעוד שהפלשתינים חוזרים מדי יום או לפחות כל סוף שבוע לביתם, ולפי מה שידוע לי עמדת משרד הביטחון מאוד תומכת בכיוון הזה.
רן כהן: סא"ל פרסקי ימסור בהמשך את עמדתו ואת עמדת המשרד לעניין הזה.
רן כהן: פתחנו פורום של הידברות ישראלית פלשתינית ברמה של פרלמנטרים, מתחת למעטה של מועצת אירופה, כלומר מי שיזם הזה זה מועצת אירופה, ולפני חודש התכנס פורום כזה ברודוס, היושב ראש של אותה ועדת משנה במועצת אירופה הוא בעצם המטרייה להידברות הבין פרלמנטרית ישראל פלשתינית והפלשתינאים שם זה רק אש"ף, זה לא חמאס, חמאס יושבים בכלא של עזה, ולכן מדובר בעצם באנשי אבו מאזן.
רן כהן: אחד הדברים ששר הביטחון ואנשי משרדו אמרו לי זה לעשות צעדים ולקדם שם את ההידברות הישראלית פלשתינית, שעיקרה בה זה לא משא ומתן לשלום, זה עושים ראשי ממשלות אולמרט, אנשי אבו מאזן וכו', אלא איך מטיבים את החיים של הישראלים והפלשתינים זה ליד זה ביומיום.
רן כהן: אחד הרעיונות שעלה שם זה הנושא של תעשייה של ישראל, אתם יודעים שזה נושא שהתחלתי אותו בזמן שהייתי שר התעשייה והמסחר, יש פה כאלה שמכירים את זה, סאד דה לה קרודס, הוא היה אז שר התעשייה, שעכשיו הוא מזכיר הממשלה של אבו מאזן, והתחלנו עם מנוף מאוד יפה שאם בטמטומם לא היו מפוצצים אותו, היינו יכולים לספק 100,000 מקומות עבודה לפלשתינאים.
רן כהן: ממש ככה.
רן כהן: פריחה כלכלית להם, פריחה כלכלית לנו, אבל זה התפוצץ עם האינתיפאדה השנייה בעצם.
רן כהן: ממש מספר חודשים אחרי שנתנו את אבן הפינה לאזור התעשייה של ג'נין.
רן כהן: אני מצטער על הנוסטלגיה, אבל אני נזכר בחגיגה שהייתה בלב ג'נין לאחר הטקס הזה עם נשיא גרמניה, כשהם ראו שתרמו 80 מיליון דויטשמרק אז, עוד לא היה יורו, וזאת הייתה חגיגה מדהימה.
רן כהן: בלב ג'נין לראות פלשתינאים וישראלים חוגגים, עם קצינים על מדי צה"ל והכל היה באמת פנטסטי.
רן כהן: כעבור שבועיים שלושה, אולי חודש, היה לינץ' של שני חיילי המילואים ברמאללה והכל התפוצץ.
רן כהן: אגב זה פרוייקט שעכשיו מנסים להחיות אותו, ויש כבר צעדים ראשוניים בכיוון הזה, כולל ג'נין, אבל כולל גם את תרקומייה וכולל יריחו ובית לחם.
רן כהן: הפרוייקט השני זה הגדלת מספר הפלשתינים שיעבדו בישראל כולל לינת לילה.
רן כהן: וכאן התקרבנו לנושא, אגב הפלשתינאים והאירופאים קיבלו את זה בהתלהבות גדולה, שישראל מוכנה לעשות דבר כזה.
רן כהן: סך הכל במקום שיש בו 40% אבטלה כמו שיש באיו"ש, אפשר להבין שכל 1,000 עובדים זה המון והפרנסה הזאת יכולה להיות בהחלט משמעותית.
רן כהן: אנו מדברים על דברים פרקטיים, למיטב ידיעתי יש החלטת ממשלה מאפריל על תוספת 5000 עובדים פלשתינים מהשטחים לישראל.
רן כהן: דומני שבעקבות ההחלטה הזאת היה מפגש של משרדי הביטחון, האוצר, התמ"ת, השיכון והחקלאות על החלוקה של העניין הזה, ובעצם העניין שלנו כרגע הוא לבדוק איפה נמצא הביצוע של החלטת הממשלה הזאת, ומשרד התמ"ת, אתם המובילים של הסיפור.
אלי פז: אני אגלה פה סוד, כמו בכמה תחומים אחרים, המשרד המוביל הוא משרד האוצר.
רן כהן: בכנסת עוד לא נודע הדבר.
אלי פז: אם יורשה לי לומר, הנושא הוא נושא כבד.