GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נטע ברנר-נאור: זה בשביל פעולת התיווך.
נטע ברנר-נאור: אם למעסיק יש כבר עובד זר מספר שנים או מספר חודשים והוא רוצה רק לרשום את העובד בלשכה, כי הוא מחויב, הלשכה לא יכולה לגבות את 2,000 השקלים האלה.
נטע ברנר-נאור: היא יכולה לגבות 70 שקלים כל חודש.
קריאה: אבל זה רק על הנייר.
רן כהן: אם מביאים עובד חדש, מהארץ או מחו"ל, על הרישום שלו רשאים לגבות 2,000 שקלים, ואחר כך 70 שקלים כל חודש.
רן כהן: גם על 70 השקלים האלה ערערתי, אבל אני מבין שלא עזר לי.
עמיקם אבן חן: 70 השקלים זה עדיין לא חוקי.
עמיקם אבן חן: אין שום סמכות - - -
רן כהן: אם לאדם הנזקק יש כבר אישור ויש לו עובד, הוא לא צריך לשלם את 2,000 שקלים אלא רק להתחיל לשלם 70 שקלים כל חודש, ובזה העובד שלו רשום בלשכה.
נטע ברנר-נאור: נכון.
נטע ברנר-נאור: אני רוצה להגיד קבל עם ועדה, שיהיה ברור, שהוצאנו על זה חוזר 03/08, וכל לשכה כזאת שגובה על הרישום יותר מ-70 השקלים המותרים צפויה לשימוע.
רן כהן: אני מקווה שהיא צפויה לפסילה.
רן כהן: מה זה שימוע?
רבקה מקובר: שימוע זה חלק מהליך הפסילה.
רן כהן: אז צריך להגיד שהיא צפויה לפסילה.
רן כהן: שימוע זה חלק מההליך.
נטע ברנר-נאור: על מה ולמה 70 השקלים הללו?
נטע ברנר-נאור: הלשכה מחויבת לתווך עובדים אחרי שעמדה על האיכות הנדרשת בטיפול, על צרכי המטופל, שלא יהיה מצב של מטפל רזה למטופל מלא למשל; הלשכה צריכה לבחור את העובד תוך עמידה על יכולותיו; היא צריכה להכין חוזה עבודה; הלשכה צריכה להדריך את המטופל בדבר כל התשלומים שהוא צריך לשלם; הלשכה צריכה לשלוח עובד סוציאלי פעם ברבעון, גם טרם ההשמה, גם חודש אחר ההשמה וגם פעם ברבעון על מנת לפתור בעיות.
רן כהן: מאחר וכבר נגמר רבעון, אתם יודעים שזה פועל?
נטע ברנר-נאור: החוזר לגבי הדרך שבה אנחנו רוצים לקבל את הדיווחים מפורסם ממש בימים אלה.
רן כהן: סליחה, אני יודע על זה שתהיה חובה של הלשכה לשלוח עובד סוציאלי פעם ברבעון כבר שנה.
רן כהן: אין חברה שלא יודעת את זה.
רן כהן: עבר רבעון, החברות שולחות או לא שולחות?
נטע ברנר-נאור: כרגע הן עוד לא שולחות כי עוד לא הוצאנו את החוזר.
רן כהן: אני רוצה להבין אם מישהו יודע שכל 147 החברות שולחות.
רבקה מקובר: אין מצב שלא.
רבקה מקובר: מי שלא ישלח - - -
שמעון יאיר: איך את יכולה לעקוב אחרי זה?
שמעון יאיר: המטופל צריך להודיע לך.
נטע ברנר-נאור: בימים הקרובים נפרסם את הדרך, יש אפילו אתר אינטרנט מיוחד בשביל זה, זה יהיה סרוק.
רן כהן: אני רוצה לדעת איזה משרד ממשלתי יפקח על זה.
נטע ברנר-נאור: רשות ההגירה, משרד הפנים.
רן כהן: תודה, נטע.
רן כהן: שמענו את הדברים לגבי מצב הפעלת הרפורמה בסיעוד.
רן כהן: מה קורה היום בפועל?
רן כהן: אנחנו רוצים לדעת באיזו מידה זה פועל, כי מ-1 בספטמבר זה היה צריך לפעול.
משה סוויסה: מ-1 בספטמבר זה עובד במגבלות הקיימות.
משה סוויסה: הלשכות הפרטיות התחילו לעבוד, ויש חבלי לידה שאציין רק חלק מהם.
משה סוויסה: יש בקשות להחלפת עובדים סוציאליים.
רן כהן: מדובר רק על עובדים בסיעוד.
משה סוויסה: אני מדבר אך ורק על החלפת עובדים סוציאליים בלשכות הפרטיות בסיעוד.
משה סוויסה: אנחנו עובדים יחד עם מינהל ההסדרה, מראיינים את העובדים הסוציאליים, מאשרים אותם ויש אפשרות להחליף.
משה סוויסה: לשאלה מי יפקח על העובדים הסוציאליים – רשות ההגירה של משרד הפנים תפקח על הדוחות הרבעוניים שהלשכות הפרטיות מחויבות בהם.
רן כהן: איך משרד הפנים מפקח על הדבר הזה?
רן כהן: יש לו עובדים סוציאליים?
רן כהן: הייתי אתך בנתב"ג, ראית ידע פרטני שלך, של יגאל.
רן כהן: היה מדהים.
רן כהן: איך תפקחו על זה במשרד הפנים?
יוסי אדלשטיין: נפקח על אופן הביצוע, אני לא עושה אבחון אם העובד הסוציאלי עשה אבחנה טובה או לא.
יוסי אדלשטיין: הבקרה תהיה לגבי הביצוע, האם בכלל התקיים ביקור של עובד סוציאלי.
רן כהן: מי יבקר את זה?
יוסי אדלשטיין: המערכת שבנינו לטובת זה.
יוסי אדלשטיין: על פי הנוהל, החברה אמורה לדווח אחת לרבעון על ביקורי הבית שנעשו.
עמיקם אבן חן: מי יקרא את הדיווחים האלה?
רן כהן: האם יש במשרד הפנים מי שיעשה בדיקה מדגמית של המטופלים הסיעודיים, שהם מקבלים את הביקור הזה או ששואלים רק את החברות?
רן כהן: החברות ידווחו שכן, מה אכפת להן.
משה סוויסה: משרד הפנים זה אנחנו, זו אותה יחידה של משרד התמ"ת, שהחליפה כובע לרשות ההגירה.
משה סוויסה: לטובת זה התעכבתי, כי באתי עכשיו מוועדה שבה קיבלנו עוד שישה תקנים לטובת העניין ובנוסף תקן של עובד סוציאלי שירכז את כל הדוחות מהלשכות הפרטיות אחת לרבעון.
משה סוויסה: יחידת הסיעוד עברה as is למשרד הפנים.
משה סוויסה: במסגרת הזאת, ברשות ההגירה, אנחנו אחראים גם על האכיפה המנהלית וגם על העובדים הסוציאליים.
משה סוויסה: התחום השני, שכבר התחלנו בו, זה הבהרות באינטרנט לגבי ההשמה והתשלום עבור ההשמה.
משה סוויסה: עכשיו אנחנו נתקלים בחבלי הלידה עם שאלות שמפנים אלינו מדי יום ביומו, האם צריך לשלם או לא לשלם כשנרשמים.
משה סוויסה: אנחנו נותנים לכולם את התשובות.
משה סוויסה: יש לנו המון פניות של הלשכות הפרטיות.
רן כהן: נטע נתנה על זה תשובה.
רן כהן: היא אומרת שהשמה בפועל של עובד זר אצל אדם סיעודי – הלשכה רשאית לגבות 2,000 שקלים מהאדם הסיעודי.
רן כהן: אבל אם יש לו כבר עובד והיא רק רושמת אותו, היא רשאית לגבות רק 70 שקלים באופן שוטף כל חודש.
משה סוויסה: נכון, היא אינה רשאית לגבות בגין רישום.
משה סוויסה: מי שמתעסק עם נושא רישום העובדים הסיעודיים והעובדים הזרים במאגר זה אגף מת"ש.
משה סוויסה: הוא הוציא נוהל הבהרות באינטרנט לכל הלשכות הפרטיות.
רן כהן: מת"ש זה מינהל תשלומים.
משה סוויסה: גם הוא שייך למשרד הפנים.
משה סוויסה: הרפורמה התחילה, ותוך כדי תנועה מתחילים ליישר קן ולתת את התשובות הרלוונטיות.
רן כהן: נושא מאגר העובדים הזרים שנמצאים בארץ, כדי שיעברו מאדם סיעודי אחד לאדם סיעודי אחר, המאגר הזה קיים?
רן כהן: קיבלתי מידע שהיום מגורשים מהארץ עובדים שנמצאים בארץ פחות משנה.
רן כהן: למה מגרשים אותם?
עמיקם אבן חן: אין חיה כזאת.
יוסי אדלשטיין: אני לא אוהב לעבוד עם שמועות.
יוסי אדלשטיין: שיביאו מספר דרכון של אחד שנמצא בארץ פחות משנה והוא עומד לטוס היום.
עמיקם אבן חן: אין כזה דבר.
רן כהן: סיגל, את מתנועעת באי-נוחות אז תגידי את הדברים.
סיגל רוזן: אין לי מספר דרכון, יש לי מספרי עצור.
סיגל רוזן: יושבים בכלא ומגורשים מהארץ אנשים ששהו בארץ פחות משנה.
עמיקם אבן חן: בסיעוד?
עמיקם אבן חן: מאיזו סיבה הם בכלא?
סיגל רוזן: לחלקם המעסיק נפטר, חלקם משום שהמעסיק עבר לבית אבות - כל מיני סיבות.
יהונתן דוידוביץ: חלקם נרקומנים - - -
סיגל רוזן: יכול להיות.
יהונתן דוידוביץ: תני את העובדות הנכונות.
רן כהן: סיגל, אני רוצה לשמוע אותך.
סיגל רוזן: בהחלט יכול להיות שהם לא האריכו את האשרה כדין.
רן כהן: אבל למה לא מאריכים להם?
סיגל רוזן: זה בדיוק העניין.
יוסי אדלשטיין: גם מי שלא האריך כדין, פחות משנה לא מגרשים.
רן כהן: אני מאוד מבקש, סיגל, מאחר שאני אוהב להיות מדויק בדברים האלה, אם יש לכם מידע על אנשים שגורשו, אפילו דוגמה אחת או שתיים תעבירי אליי וליוסי אדלשטיין.
רן כהן: דבר שני, אם יש אנשים שיושבים בכלא במקום לעבוד אצל אדם סיעודי, תעבירו את זה אליי.
רן כהן: למשל, השבוע קיבלתי נתון על אדם שיושב בכלא כבר עשרה חודשים, אבל הוא נמצא פה כבר 19 שנים.
יוסי אדלשטיין: היוגוסלבי.
רן כהן: על זה עוד אדבר אתך, יוסי.
עמיקם אבן חן: הוא לא היחיד.
רן כהן: אז תעבירו אליי.
רן כהן: אני רוצה לדעת מה קורה במאגר.
דובר: אין מאגר.
דובר: בדיון שקיימנו בבג"ץ האדון אמר לבג"ץ שיש מאגר של 15,000 עובדים, כאשר ידע שאין כזה דבר.
דובר: לאחר מכן הייתה התנערות טוטלית שלא אמרו.
דובר: גם היום אין מאגר.
משה סוויסה: על פי פרק 3 בחוברות הלשכה ישנה חובה על המעסיק להיות רשום בלשכה, ויש חובה לעובד הזר להיות רשום בלשכה.
משה סוויסה: כרגע אנחנו מבצעים את הרישומים של העובדים הזרים ושל המעסיקים דרך אתר האינטרנט, דרך אגף מת"ש.
משה סוויסה: המאגר מתחיל להתהוות.
משה סוויסה: זה חייב להיות מסוכנרן, כשיהיו לנו את כל הרשומות של כל הלשכות הפרטיות, עם כל המעסיקים והעובדים במדינת ישראל, אזי נוכל להגיד שכל מי שלא רשום בלשכות הפרטיות ואצל המעסיקים נכנס לקטגוריה של מאגר.
משה סוויסה: אתה צודק, כרגע אין מאגר שבו יש אנשים שאפשר לקחת.
עמיקם אבן חן: לא שמעתי את התיקון.
עמיקם אבן חן: הצהרתם בבית המשפט הצהרת שווא.
רן כהן: משה, אילו עובדי סיעוד כן מגורשים מהארץ?
משה סוויסה: אנחנו לא מתעסקים עם מגורשים.
רן כהן: אחרי שנה, אחרי שנתיים?
אפרים כהן: אני מדבר על התקופה שעד 1 בספטמבר שאז העברנו את הפיקוד, ואנחנו ממשיכים ללוות את הנושא הזה.
אפרים כהן: היו מספר החלטות בנושא: א.
אפרים כהן: להקים את הלשכות; ב.
אפרים כהן: להתחיל לבצע את המאגר.
אפרים כהן: אנחנו מעריכים שיש עובדות זרות שהן לא בסיעוד אלא נמצאות בתעסוקה אחרת.
רן כהן: אז תעביר אותן לסיעוד.
אפרים כהן: כל הנושא של המאגר ושל הרישום, זה על מנת לוודא, על מנת למנוע הבאת עוד עובדים מחוץ לארץ כדי למצוא פתרון לאלה שנמצאים כאן.
אפרים כהן: זה התהליך.
אפרים כהן: הנושא עבר לאחריות בכך שיש ישיבות כמעט כל שבוע - ויושב פה גם מר שפיגלר שמלווה את הנושא הזה – על מנת ליצור את הרישום המדויק של כל העובדים הזרים החוקיים שצריכים להירשם ב-150 הלשכות; לראות מיהם העובדים הזרים שלא נמצאים בסיעוד; אם יתברר שיש עובדים זרים שלא נמצאים בסיעוד, לסגור את שמי הארץ כדי לאפשר להם לעבוד, על פי קריטריונים שיקבע משרד הפנים.
אפרים כהן: זה מה שהיה עד 1.9.
רן כהן: עכשיו תסבירו לי, עובדי סיעוד שאינם מוצבים בעבודה אצל אדם סיעודי, נשארים במאגר בלשכות שלהם?
רן כהן: איפה המאגר?
שמעון יאיר: אין מאגר, ובכל זאת מחייבים את המטופלים לקחת מהמאגר.
רן כהן: בשביל זה אני מנסה לברר.
מאיר שפיגלר: קודם כול, אין מצב שבו מחייבים אנשים לקחת עובדים שיטפלו בנזקקים הסיעודיים מתוך מקום שנמצא בצורה אמורפית בארץ.
מאיר שפיגלר: מתי מעט המקרים שאומרים להם – עם התניה בתוך ההיתר – לקחת עובד שנמצא בארץ, זה קשור להתנהלות מסוימת שהייתה אל מול העובד הזר בעבר ועקב שימוע שנעשה.
רן כהן: כלומר, יש מצב שפונים למאגר.
מאיר שפיגלר: בוודאי, לא למאגר.
מאיר שפיגלר: אמרו את זה משה ואפרים; אחרי שיהיה מאגר מידע, שכולל את כל הקשר בין מעסיק לבין מועסק, קרי בין המעסיק הסיעודי לבין העובד הסיעודי - והרי במשרד הפנים יש את סך האנשים שנכנסו לארץ כדי להיות מועסקים בסיעוד - ברור שההפרש בין אלה שנמצאים במאגר לבין אלה שייווצר קשר ישיר בינם לבין מעסיק דרך לשכה פרטית, אותם אלה אמורים להיות הפוטנציאל העתידי, כדי שאפשר יהיה להיעזר בו ולבצע עבורו השמה במקומות שיידרשו לטובתם עובדים סיעודיים.
רן כהן: אמר אפרים כהן קודם שיש בארץ 54,000 היתרים.
רן כהן: כמה עובדים זרים יש בתחום הזה?
מאיר שפיגלר: 54,000 זה מספר שאנחנו נוקבים בו, בהנחה שכל היתר ממומש, אזי יש 54,000 איש שמעסיקים עובדים סיעודיים.
מאיר שפיגלר: אתה שואל אם יש מעבר ל-54,000 עובדים זרים בארץ.
מאיר שפיגלר: המידע הזה נמצא במשרד הפנים אצל יוסי אדלשטיין.
מאיר שפיגלר: הרעיון הוא לאתר מוקדם ככל שניתן את אותם אנשים שלא מועסקים כרגע, ולהיעזר בהם ככוח אדם פוטנציאלי ולשבץ אותו לטובת אנשים שיידרשו לסיעוד בעתיד.
רן כהן: מי אמור לאתר את זה?
מאיר שפיגלר: קודם אוסיף עוד משהו שאמרת בתחילת דבריך.
מאיר שפיגלר: יחידת הסמך לעובדים זרים, למעט איזושהי בעיה שלא קשורה בכלל להיתרים, עברה תחת קורת הגג של משרד הפנים רשות ההגירה.
מאיר שפיגלר: במילים אחרות, למעט איזושהי אמירה בתלוש השכר, העובדים לא יכולים לדעת שעברו ממקום למקום.
מאיר שפיגלר: הם ממשיכים לתפקד בדיוק כמו שהם תפקדו תמול שלשום.
מאיר שפיגלר: כך גם לגבי ההתארגנות.
מאיר שפיגלר: אמר משה קודם, היום קלטנו תוספת כוח אדם לסייע ליחידת הסיעוד בכל המטלות הנוספות שהן חלק מהנוהל החדש שאנחנו מפעילים, כך גם לגבי אדם שיטפל בכל הסוגיות של העובדות הסוציאליות.
רן כהן: "אנחנו" זה רשות ההגירה, אצל גנות.
מאיר שפיגלר: כן, על מנת שנוכל לתת מענה.
מאיר שפיגלר: דבר אחרון, השבוע הקצינו מספר לא מבוטל של עובדים שיעברו הכשרה מקצועית אצל הגברת רבקה מקובר, שהיא אורים ותומים בכל הנושאים שקשורים לתאגידים ולשכות פרטיות מתוקף ניסיונה הרבה בנושא, על מנת שנוכל לבצע את זה בצורה עצמאית.
מאיר שפיגלר: אנחנו רוצים לעשות את זה מוקדם ככל הניתן, ומקווים לעשות את זה בעתיד הקרוב מאוד.
רן כהן: יואב קריים, בבקשה.
יואב קריים: מאוד חשוב לי להכניס לתוך הפאזל הזה את המקום של המטופלים.
יואב קריים: כשאני מסתכל על התקנות האלה, יש פה משום הכשרת השרץ שבו המדינה לוקחת את העובד הזר ששייך לקבוצה מוחלשת אחת ומשסה אותו במטופל ששיך לקבוצה מוחלשת אחרת, ולא נותנת לאף אחד מהם סיכוי לצאת מהמצב הזה בכבוד.
יואב קריים: זה תהליך, שאם הוא יימשך בצורה הזאת, מנוגד לחוק שוויון זכויות וזה יחזיר אותנו למוסדות, מכיוון שאין לנו דרך לקבל עובד סיעודי מקצועי וראוי; מכיוון שקצבת השירותים המיוחדים שאנחנו מקבלים כבר היום, בגובה המכסימלי שלה, היא רק 50% מהעלות הריאלית של עובד בפועל, כאשר משיתים עלינו עוד תשלומים באמצעות הרפורמה הזאת.
רן כהן: כמה היא עכשיו?
יואב קריים: עכשיו היא 3,300 בגובה המכסימלי.
רן כהן: אבל נדמה לי שנקבע בחוק ששכר המינימום שנותנים לעובד זר הוא 4,400 שקלים.
יואב קריים: בנוסף יש עלויות חופשה, ביטוח, החלפת עובד כאשר העובד הקבוע בחופשה, ועל זה אנחנו מוסיפים עוד 2,000 שקלים להחליף עובד ועוד 75 שקלים בחודש.
יואב קריים: כאן בוועדה שלך כשפנינה פירסטון, זיכרונה לברכה, נלחמה בזה התחייב האוצר שהם ירדו, והם לא ירדו, שיקרו לוועדה.
עמיקם אבן חן: הוא התחייב שישלמו את זה עבורכם.
יואב קריים: יש פה תהליך שהוא המשך השיסוי.
יואב קריים: חלק מהעובדים הסיעודיים שנמצאים במאגר - - -
רן כהן: הבנתי שעדיין אין מאגר.
יואב קריים: כשיהיה מאגר, חלק מהאנשים שנמצאים שם נמצאים שם כי הם היו עובדים סיעודיים גרועים.
יואב קריים: להגיד לנכה: בוא, קח עובד סיעוד גרוע, שהמעביד הקודם לא יכול היה לסבול, זה אבסורד.
רן כהן: קלעת בדיוק לשאלה הבאה שרציתי לשאול לגבי המאגר שלא קיים.
רן כהן: עולות הרבה תהיות, משום שהשאלה היא לא איך לקחת טכנית אדם שנפלט, נניח משום שהאדם הסיעודי נפטר.
רן כהן: מי יבדוק את האיכות של העובד הזה?
רן כהן: מה הייתה איכות עבודתו?
רן כהן: הלשכה?
רן כהן: גברת מקובר, בבקשה.
רבקה מקובר: כל הנושא של העובד הסוציאלי בא למנוע את כל מה שנאמר כאן.
רבקה מקובר: התפקיד הראשון של העובד הסוציאלי, כאשר מישהו נזקק לעובד זר הוא יגיע אליו הביתה ויבנה פרופיל של העובד שיגיע לארץ.
רבקה מקובר: הפרופיל נבנה גם מהצרכים של אותו אדם, גם מהצרכים הספציפיים של המשפחה.
רבקה מקובר: הדבר הזה צריך להיות מתורגם להמלצה ללשכה, שתביא עובד זר בהתאם לפרופיל הזה.
רבקה מקובר: לצערי הרב, הלשכה לא מוטרדת מאיזה עובד זר יגיע.
רבקה מקובר: אנחנו יכולים לראות לשכות בעשרות השמות הייתה תחלופה ב-80%, אם אחרי יומיים או שבועיים.
רבקה מקובר: לפעמים אני רואה חודש, אבל זה לא בגלל שהוא עבד חודש, כי אולי רק אחרי חודש נרשם לו ה-2B.
רבקה מקובר: בגדול, כדי להגיע למצב של אחרית הימים, צריך לבדוק האם העובד הזר שהגיע מתאים.
רבקה מקובר: הלשכה התחייבה להביא עובד זר בהתאם להמלצת העובדת הסוציאלית.
רבקה מקובר: לפעמים בחקירות אנחנו שואלים את העובדת הסוציאלית אם המליצה.
רבקה מקובר: היא אפילו לא המליצה, כי אף אחד לא שואל אותה, אף אחד לא מתייעץ.
רן כהן: אז איך זה יעבוד?
רבקה מקובר: למשל, אם העובד הסוציאלי הוא אמיתי וישר, הוא אחד הכלים הבסיסיים לנהל עסק ישר.
רבקה מקובר: גם אם הלשכה הפרטית הביאה עובד זר לא מתאים, יהיה מי שייתן דין וחשבון והיא תצטרך לקחת בחשבון שזה עלול לגרום לשלילת הרישיון שלה.
רן כהן: כלומר, אתם בונים על זה שהעובד הסוציאלי של הלשכה המסוימת ייתן חוות דעת מקצועית מיהו העובד הזר הזה, מה איכותו, וזה יהיה אחד השיקולים אם להעביר אותו לנזקק אחר.
שמעון יאיר: אחרי שטעו ב-80%.
גלית נקש: בסדר, עובד סוציאלי היה בבית.
גלית נקש: איך הוא מקבל את העובד?
גלית נקש: איך ממליצים עליו בכלל?
רבקה מקובר: הוא יושב עם מנהל הלשכה - - -
גלית נקש: הוא פונה למאגר.
גלית נקש: מי יושב במאגר עצמו?
עמיקם אבן חן: שורש הבעיה זה הפיקוח.
רן כהן: מי יהיה ממונה על המאגר הזה אישית?
רן כהן: יש מישהו שהוא אחראי מאגר?
יובל יעקובי: מנהל המת"ש, ברזני.
רן כהן: הוא לא פה.
רן כהן: הוא אחראי על המאגר הזה, והוא אמור לקבל מידי יום – אני מקווה - רשימה של מי שהצטרף למאגר ומה איכותו.
רן כהן: אז הוא צריך להיות בקשר עם יוסי אדלשטיין כדי לדעת אם העובד הזה סיים את תפקידו בארץ והוא יחזור לארץ המוצא כי לא הוא טוב ולא מתאים או שהוא יעבור לעבוד אצל מטופל אחר.
רן כהן: ככה זה יעבוד?
יהונתן דוידוביץ: זה חזון אחרית הימים.
עמיקם אבן חן: לא תפרו את כל הקצוות ויצאו עם המהלך לשטח מבלי שבנו אותו נכון ולא התייעצו נכון.
עמיקם אבן חן: כולם חכמים גדולים.
עמיקם אבן חן: עכשיו הם רואים את כל החורים שבגבינה.
עמיקם אבן חן: יש כאן בעיה של פיקוח, נתחיל מזה.
רן כהן: יובל, למיטב ידיעתי ברזני אחראי גם על העובדים הפלסטינים ועל עוד כמה דברים, וגם זה יהיה תפקידו?
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, יש פה את האדון שכל הזמן מדבר על כך שאין תיאום, שיש חורים, אז אני מבקש לכבד את האנשים שעוסקים בנושא יחד אתכם.
אפרים כהן: אין הבדל בין כולנו, כולנו צריכים להיות מאוחדים כי הנושא רגיש וטעון, אז אני מבקש ממך.
עמיקם אבן חן: זו הסיבה שאני מעיר את זה.
אפרים כהן: הדבר הזה הוא של כולנו, לא של הממסד ולא של הארגונים.
אפרים כהן: אנחנו צריכים לפתור בעיות אנושיות, ולכן נעשה מאמץ והיו תביעות, בג"צים, תשובות, נוהל, דנו והתכנסנו וישבנו.
אפרים כהן: יש תקופת מעבר קשה ביותר בשני מובנים: הפעלת שיטה חדשה והנושא עבר למשרד הפנים תוך כדי התהליך.
אפרים כהן: צריך לתת את הזמן הדרוש להתארגנות, ליצירת המאגר, ליצירת השיטה החדשה ולעבוד יחד, לא אחד נגד השני.
יואב קריים: רק שמבחינת המטופל אין פתרון.
אפרים כהן: אתה צודק, ולכן אני אומר שכולנו שותפים לנושא.
אפרים כהן: תנו את הזמן הדרוש להתארגנות הנושא, עוד כמה חודשים.
אפרים כהן: יש כוונה טובה, יש כוונה למסד, לפקח, להקל בנושא.
אפרים כהן: אם נתווכח בינינו לא יהיו תוצאות.
רן כהן: הכוונה שלי בזימון הישיבה הזאת היא לדעת שיש מעקב אחרי ההקמה והטיפול, שזה נעשה נכון, בזמן ובאופן מתואם.
רן כהן: אני לא רואה אפשרות לכך שהמאגר הזה יוכל לקום כאשר הוא עבודת אגב של ברזני.
רן כהן: העניין של מי שמטפל באדם סיעודי זה דבר סופר רגיש, והוא חייב להיות סופר מקצועי, סופר טוב.
רן כהן: לוקחים אדם ונותנים לו עובדת מאיזושהי מדינה אחרת, שצריכה לדעת את עבודתה והיא צריכה להיות טובה, כי יום-יום ולילה-לילה האדם תלוי בה.
רן כהן: למדתי מהפיליפינים שבישראל אין שום פיקוח על איכות העובדות שמובאות משם.
רן כהן: קנדה, דרך אגב, לא נותנת לזה מקום.
רן כהן: קטר מביאים עובדות פיליפיניות אחרי שהם בודקים כל עובדת שם, ואם היא לא איכותית מבחינה מקצועית ועברה קריטריונים מסוימים היא לא באה לקטר.
רן כהן: לישראל בא כל דכפין.
רן כהן: העניין הזה, לדעתי, לא מאורגן נכון.
רן כהן: כל זמן שאני חבר כנסת, וזה לא הרבה זמן, אני לא מתכוון להרפות מהנושא, שזה יהיה מה שיותר טוב ומה שיותר נכון.
אפרים כהן: אני מבקש לא להפריד בין נושא האחריות למתן ההיתרים לבין הנושא שנקרא אגף ההיתרים ומת"ש.
אפרים כהן: כל הנושא הזה עבר בשלמותו לרשות ההגירה.
אפרים כהן: כלומר, ישנו ממונה יחידת סמך שממונה גם על ההיתרים וגם על המת"ש.
אפרים כהן: זה אותו גוף שעכשיו עובד בתיאום, עובדים יחד, ותפקידו בעיקר הוא ניהולי - לרשום אנשים במערכת – ומי שיהיה אחראי זה האנשים המקצועיים בשטח.
רן כהן: אין לי בעיה עם זה שברזני אחראי לעניין הזה.
רן כהן: אני רוצה לדעת שבכפוף לו יש אדם שהוא בעל יכולת החלטה וניהול, שיודע כל יום לעבור על הרשימה מי נפלט ממערכת הסיעוד ועבר למאגר; מה איכותו, האם יישאר בארץ ויעבור להשמה אצל סיעודי אחר או שיסיים את תפקידו בארץ ויחזור לארץ מולדתו.
רן כהן: מי אחראי על העניין הזה?
רן כהן: עד עכשיו לא קיבלתי תשובה.
יהונתן דוידוביץ: אין כזה דבר.
יהונתן דוידוביץ: זו בדיוק הבעיה.
אבי סלומה: מה שקורה בפועל זה שמביאים אנשים לא מתאימים לארץ, אין פיקוח וגם אין גירוש של אנשים.
רן כהן: בין היתר, אני מעלה את השאלות שלי גם בגלל העניין הזה.
אבי סלומה: יותר מזה, אדם מגיע לעבוד בארץ, הוא לא יודע מה מצפה לו.
אבי סלומה: הוא לא מבין מה זה נכה, מה זה להרים נכה, מה זה לקלח נכה.
אבי סלומה: הפיקוח גרוע מאוד.
רן כהן: מר שפיגלר, בבקשה.
מאיר שפיגלר: קודם כול, לגבי הנושא של מי יעשה מה – זה לא דבר שייקבע כאן.
רן כהן: זה דבר שאני מפקח עליו, זה תפקידי.
מאיר שפיגלר: זה בסדר גמור.
מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר לך שבימים אלה נערכת רביזיה מלאה של כל המבנה העתידי של היחידה שתטפל בעובדים הזרים במסגרת רשות ההגירה.
מאיר שפיגלר: אנחנו עושים את הכול כדי שהמבנה יהיה יעיל וכמה שיותר נגיש מבחינת מקבלי השירותים.
רן כהן: למה זה מתחיל ארבעה חודשים אחרי שהחוק נכנס לתוקף?
מאיר שפיגלר: משום העובדה המאוד פשוטה, שכל היחידה עדיין לא עברה.
מאיר שפיגלר: יש הרבה בעיות שאנחנו מתמודדים אתן ביומיום.
מאיר שפיגלר: לצערי הרב, יש גם צורך בחקיקה כדי להשלים את מעשה המרכבה.
רן כהן: אני יכול לדעת מתי זה יעבור?
מאיר שפיגלר: ברגע שתהיה חקיקה.
רן כהן: איזו חקיקה?
רן כהן: לא צריך פה חקיקה, יש החלטת ממשלה.
רן כהן: לפני ההחלטה האחרונה על העברת הרשות למשרד הפנים היו ארבע החלטות ממשלה על הקמת רשות, שאף אחת מהן לא קוימה.
רן כהן: אתה יודע למה זה נדחף בסוף?
רן כהן: כי בוועדה הזאת לא הרפינו עד שזה חזר לממשלה והפעם אני מקווה שזה יוקם, גם משרד האוצר רוצה בזה.
רן כהן: לשמחתנו, הפעם יש שילוב ידיים.
רן כהן: עכשיו תשלים.
מאיר שפיגלר: לגבי השלמת מעשה המרכבה - צריך לשנות שני חוקים, שאם לא משנים אותם אי-אפשר לבצע אכיפה פלילית בנוגע לשני החוקים הנ"ל על-ידי עובדים שהם לא עובדי משרד התמ"ת.
מאיר שפיגלר: היות ונדרשת חקיקה, וכפי שכולם יודעים, אנחנו לא נמצאים בימים כתיקונם - - -
מאיר שפיגלר: שני חוקים: חוק עובדים זרים וחוק תאגידי כוח אדם.
מאיר שפיגלר: כתוב שם בצורה מפורשת שאת האכיפה יבצע עובד משרד התמ"ת ולא עובד מדינה.
מאיר שפיגלר: כמחוקק ותיק מאוד אתה מבין שצריך להעביר את זה בכנסת.
רן כהן: זו חקיקה שמעבירים בשבוע, זו בעיה?
מאיר שפיגלר: אז תעזור לנו גם בנושא הזה.
רן כהן: עכשיו אני לא יכול לעזור כי עכשיו אין כנסת.
רן כהן: עכשיו נזכרתם?
מאיר שפיגלר: כל מה שאפשר היה לעשות ואפילו מעבר לכך – נעשה.
מאיר שפיגלר: למעט תקני כוח אדם מעטים שנשארו בתמ"ת לעניין האכיפה הפלילית, כל מה שניתן היה לעבור עבר – זה כל מחלקת ההיתרים, המת"ש, 50% מהאכיפה עברה.
מאיר שפיגלר: בין היתר, אנחנו נעזרים בהכשרתם של העובדים אצל הגברת רבקה מקובר.
רן כהן: לו אני שר הפנים או שר התמ"ת או שניהם, הייתי מגיע להסכמה בין שני השרים שבינתיים, עד שהחוק יתוקן, עובד משרד התמ"ת ישב במשרד הפנים וינהל את הפיקוח.
רן כהן: כל כך קשה?
רן כהן: העיקר שתהיה מהות.
רן כהן: העיקר הוא לא מה כתוב בתואר, חשוב המטופל שצריך את המטפל.
מאיר שפיגלר: בין אותם אנשים שלא עברו לבין מה שצריך אותו אדם, שבעניינו התכנסה הוועדה הזאת, אין ולא כלום.
מאיר שפיגלר: לא צריך לקשור שני דברים שהם מין שאינו מינו.
מאיר שפיגלר: כל הסוגיה של הטיפול בלשכות הסיעוד עברה במלואה למסגרת רשות ההגירה והיא מתפקדת כמו שהייתה מתפקדת ערב העברתה, בדיוק באותה מידה.
מאיר שפיגלר: להיפך, אנחנו משדרגים אותה, קולטים כוח אדם ועושים מעשים שלא נעשו ערב העברתה, לצערי הרב.
מאיר שפיגלר: זו עובדה קיימת.
מאיר שפיגלר: לגבי הנושא של מידת התאמת העובד הסיעודי למיועד לקבל את הטיפול - יש דברים שהם בגדר היסטוריה.
מאיר שפיגלר: אני לא יודע איך משנים היסטוריה.
מאיר שפיגלר: אני יודע מה צריך לעשות בהווה ובעתיד.
מאיר שפיגלר: לעניין זה, בנוהל – ואנחנו מקפידים על זה קלה כחמורה - לשכות פרטיות נדרשות לוודא את מה שאמרו דוברים לפני, כלומר מידת התאמת העובד במדינת המוצא, לא כאן בארץ.
מאיר שפיגלר: לגבי מצבים של עובדים שנמצאים כאן כתוצאה מזה שעברו ממעסיק אחד למעסיק אחר, נעשה את הבדיקות האלה במסגרת היחידה שעוסקת בסיעוד, וכוח אדם שנקלוט יטפל גם בבדיקות האלה כדי שלא תיווצר סיטואציה – ואנחנו מודעים לה - שייקחו אדם שאיננו מתאים לסעוד אדם אחר ויעבירו אותו מאל"ף לבי"ת.
אבי סלומה: מדוע זה לא נעשה עד היום?
מאיר שפיגלר: אמרתי שאני לא יודע לשנות את ההיסטוריה.
יהורם הל: אני מקשיב לדיון ואני נזכר בפתגם: הדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות.
יהורם הל: מדברים על בירוקרטיה, על טכניקה, על חוקים, על תקנות, אף אחד לא הזכיר את המטופל במילה אחת.
רן כהן: אני הזכרתי כל הזמן.
יהורם הל: אני מדבר על המתדיינים ממשרדי הממשלה השונים, לא עליך.
יהורם הל: מדברים על פרוצדורות ועל טכניקות.
יהורם הל: מפניות שמגיעות ל"כן לזקן", אותם 70 שקלים שמותר לקחת, החברות גובות.
יהורם הל: אין שום פיקוח.
יהורם הל: אני אומר את הדברים כדי שכל מי שדיבר ממשרדי הממשלה יהיה ער לבעיות.
יהורם הל: מה שנאמר לי על-ידי פונים זה שלא מגיע עובד סוציאלי, לא פעם ראשונה ולא אחרי שלושה חודשים.
יהורם הל: אני לא יכול לנקוב בשמות של חברות, זה גם לא הוגן, כי אני פונה אליי מי שפונה.
יהורם הל: יכול להיות שיש חברות שהן כן בסדר.
רן כהן: אני מבקש שאם אתם מקבלים נתונים על חברות שנוהגות לא בסדר תעבירו לוועדה ולמשרד הפנים.
יהורם הל: דבר שני, כשמדברים על עובד למטופל, אני יכול להגיע לכל מקום בעולם ולנסות להתאים, בסוף, כשהעובד מגיע לכאן ונתקל במטופל או במטופלת עצמם זה סיפור לגמרי אחר.
יהורם הל: הוא יכול להיות עובד טוב, אבל אין כימיה בין האנשים.
יהורם הל: צריך לזכור גם את זה, ולכן צריכה להיות אפשרות ההחלפה.
יהורם הל: מה שחשוב בקטע של ההחלפה זה לא מיד כשעובד שהמשפחה אומרת שלא מסתדרים, להגיד שהוא עובד גרוע.
רן כהן: אתה בעל ציפיות שאני לא חולם עליהן.
רן כהן: כימיה?
רן כהן: קודם כול שתהיה עבודה טובה.
רן כהן: הוא צריך קודם כול לקלח אותו, להלביש אותו.
יהורם הל: אני לא יודע כמה מהאנשים שיושבים סביב השולחן הזה העסיקו בפועל עובדים זרים להורים הזקנים שלהם, שהתנסו בכל התהליכים של השמת עובד, החלפת עובד, אישורים, פניה מחודשת וכל הדברים האלה.
יהורם הל: אם הם מדברים מתוך הכרות אישית של הקושי בהשמת עובד, הטיפול בו ומציאת ההתאמה בין העובד למטופל או שמדברים רק על פרוצדורות, שהן חשובות, אבל הן לא העיקר.
גרי רוט: אני מבין שיש פה שיטה חדשה, יש חבלי לידה, ואני בטוח שכל עוד אפרים כהן הוא המתאם – ואני מקווה שהיורש שלך יהיה מסור כמוך - זה יתיישר בסוף ונקבל פתרון.
גרי רוט: פה מדברים על נושא ההתאמה, וזה טמון בהכשרה.
גרי רוט: הבהרתי את זה כבר לכמה גורמים, כולל לך, אדוני היושב ראש.
גרי רוט: יש תוכנית הכשרה בתחום הדמנטי בכלל, לאו דווקא אלצהיימר.
גרי רוט: היא לא חייבת להתבצע על-ידי העמותה שלנו, למרות שיש לנו את כוח האדם ואת היכולת המקצועית לעשות את זה.
רן כהן: הבנתי ממשרדי הממשלה שמתכוונים להיכנס גם לתחום ההכשרה, ושתהיה חובת הכשרה.
גרי רוט: אז האלימות תקטן.
גרי רוט: המאגר, שקיים או לא קיים, של אנשים לא מתאימים יקטן כי אנשים יקבלו הכשרה מוקדמת.
גרי רוט: הם לא יעזבו את המעסיק, וכל הצדדים ייהנו מזה – גם העובד והכי חשוב, המטופל.
רן כהן: מה קורה בנושא הכשרה?
משה סוויסה: חלה על הלשכה חובה לוודא שהעובד הזר מבצע הכשרה מינימלית, שחייבנו, טרם הבאתו לארץ.
משה סוויסה: אני יודע שיש חברות גדולות שעושות את זה שם.
יהונתן דוידוביץ: אני רוצה לדבר באופן כללי על הנוהל החדש שעומד לפתחנו.
יהונתן דוידוביץ: אנחנו שוכחים את המטרה שלשמה הגיעו לכאן העובדים הזרים.
יהונתן דוידוביץ: אנחנו שוכחים את הכלל התלמודי: עניי עירך קודמים לך.
יהונתן דוידוביץ: למה אני מתכוון?
יהונתן דוידוביץ: בראשית החליטה המדינה, באופן מוחלט ונכון, להביא לכאן עובדים זרים בתחום הסיעוד משום שהגיעו למסקנה שהמטופלים – בין אם זה הנכים, בין אם זה הקשישים או כל החולים הסיעודיים האחרים - לא מקבלים את הטיפול הראוי במדינה שלנו.
יהונתן דוידוביץ: זה צריך לעמוד בראש הנושא, אנחנו צריכים לדאוג למטופלים ואחר כך למטפלים.
יהונתן דוידוביץ: אני לא אומר שלא צריך לדאוג למטפלים - - -
רן כהן: אנחנו דואגים בו-זמנית גם לזה וגם לזה.
יהונתן דוידוביץ: נכון.
יהונתן דוידוביץ: אבל מה שקורה כרגע זה שדואגים רק למטפלים ושכחו את המטופלים.
יהונתן דוידוביץ: השכחה הזאת הגיעה עד כדי כך שהיום אתם גורמים נזק למטופלים.
יהונתן דוידוביץ: אמר יואב קריים בצדק רב, שסופנו – של המטופלים - להיכנס למוסדות.