GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שושנה שטראוס: המדיניות הזאת השתנתה ועכשיו יש החלטת ממשלה שמחייבת את המדינה עד סוף השנה לחתום על הסכמים בילטרליים בנושא גיוס עובדים זרים.
שושנה שטראוס: בכל אופן באותה עת לא היתה אפשרות לחתום לכן המעורבות של ישראל היתה במסגרת המכתב כשההסכם נחתם בין IOM לבין תאילנד.
שושנה שטראוס: ההסכם הזה בגדול פשוט מסביר פרסום נרחב של אפשרות התאי להגיע לישראל לעבודה, פרסום שאפשר להגיש את הבקשות בלי כל מיני מתווכים או מאכערים, מספר שאפשר להתקשר בכל עת לאנשים בתאילנד ל-IOM להגיש להם תלונות, אם רוצים לדעת מה קורה עם הבקשה שלהם, הסדר אובייקטיבי ורנדומאלי של הוצאת הבדיקות ובחירת הבן אדם מתוך מועמדים שרואיינו ונמצאו מתאימים כך שאי אפשר להגיד לבן אדם, תשלם, ואחר כך תקבל את העבודה, לא תהיה דרך באמת לדעת שאותו בן אדם ייבחר בסופו של דבר לעבודה, ועוד הסדרים לצורך מתן מידע לעובד, הכנתו לעבודה בישראל והגעתו לישראל.
שושנה שטראוס: ההסדרים האלו הם די מורכבים כי אנחנו מדברים על מערכת משפטית בתאילנד, מערכת משפטית בישראל, מערכת חוקים שצריכים לשלב, גם ארגון בינלאומי שצריך לשלב את המחויבויות שלו.
רן כהן: מה זה קשור למערכת המשפט בישראל?
רן כהן: גיוס בתאילנד יהיה על פי המשפט בתאילנד.
שושנה שטראוס: הגורם אצלנו שמקבל את העובדים, גם אנחנו לא מבטלים פה את הצורך בלשכות הפרטיות הישראליות שהן עוסקות בזה, אלא במקום כמו שהיום לשכות הפרטיות לגיוס בישראל מתקשרות עם כל מיני גורמים, לשכות גיוס בתאילנד, במקום להתקשר עם כל מיני גורמים וחברות שישראל לא מכירה, הם יופנו להתקשר עם משרד העבודה התאי בשיתוף IOM.
שושנה שטראוס: אז כל הפעילות הזאת צריכה להיות בהתאם לחוק הכניסה לישראל, לחוק שירות תעסוקה, לחוק עובדים זרים, וגם לחקיקה המקבילה בתאילנד.
שושנה שטראוס: לאור המורכבות של הנושא המשאים ומתנים נמשכו.
שושנה שטראוס: אנחנו השנה פרסמנו גם בנהלים, גם בכל הלשכות הפרטיות וההיתרים שלהן וגם בפרסום נפרד באתר שלנו, שאנחנו מקווים שההסדר הזה יכנס לתוקף בחודשים הקרובים.
רן כהן: מה עם ענף הסיעוד?
רן כהן: ענף הסיעוד שייך לתאילנד?
רן כהן: מה המצב עם הפיליפינים?
רן כהן: יש כבר משא ומתן?
שושנה שטראוס: אנחנו מתחילים בשלב א' הפיילוט זה תאילנד.
רן כהן: למה צריך פה פיילוט, אני לא מבין.
רן כהן: עשיתם פיילוט בכל החאפרים שמביאים עובדים בכל מיני צורות.
רן כהן: למה צריך פיילוט?
רן כהן: תאילנד היא מדינה מסודרת, הפיליפינים זו מדינה מסודרת.
רן כהן: אני הייתי בשתיהן.
רן כהן: דיברתי עם הממשלות של שתיהן.
רן כהן: מגיעים איתם למשא ומתן וקובעים באיזה אופן.
רן כהן: IOM זה ארגון מוכר וידוע.
שושנה שטראוס: הנושא הוא שרק עם תאילנד הגענו ממש לשלב ממש מתקדם.
שושנה שטראוס: אנחנו מתכוונים לפי החלטת הממשלה לפנות ויש לנו טיוטת הסכם שוועדה בין-משרדית אישרה לפנות למדינות המוצא העיקריות של עובדים זרים בענפים אחרים גם, אבל עם תאילנד אנחנו בשלב הכי מתקדם.
שושנה שטראוס: אני אציין שיש התנגדות מצד גורמים שונים ואני רואה חלק מהם פה.
שושנה שטראוס: יש לנו עתירה לבג"ץ נגד ההסדר, רק עתירה אחת כעת.
שושנה שטראוס: יש טענות נגד ההסדר.
שושנה שטראוס: ואני לא יודעת, אני יכולה להתייחס לטענות, אבל אני לא יודעת אם בשלב זה או לשמור אותם קודם ואז אני אתייחס לכך.
רן כהן: אז באיזה מצב העניין נמצא עכשיו?
רן כהן: אני לא לגמרי הבנתי.
רן כהן: עכשיו יש דיבורים.
רן כהן: עדיין דיבורים.
רן כהן: שלוש שנים דיבורים.
שושנה שטראוס: יש שני תהליכים מקבילים.
שושנה שטראוס: דבר ראשון שהתקדם בזמן האחרון זה שטיוטת הסכם בילטרלי של ישראל מול תאילנד בנושא עובדים זרים שכולל התייחסות ומחויבות הצדדים לתהליך IOM הועברה בשבועות האחרונים לממשלת תאילנד, ואנחנו מקווים שזה יהיה מקובל עליהם ושאנחנו נחתום הסכם, וזה גם יקל על התהליך.
שושנה שטראוס: ובמקביל יש לנו את ההסדרים האחרונים הטכניים המנהליים ליישום.
רן כהן: בינתיים מי שמעכב את זה ממשלת תאילנד.
רן כהן: כי אתם פניתם אליהם והם עוד לא ענו.
שושנה שטראוס: לא, לא, לא.
שושנה שטראוס: אנחנו פנינו אליהם רק לפני כמה ימים.
שושנה שטראוס: אי אפשר להאשים אותם בכלל בנושא הזה.
שושנה שטראוס: זה שני תהליכים מקבילים כי אנחנו יודעים וגם IOM אמר לנו שלהפעיל את התוכנית הזו במסגרת הסכם בילטרלי יהיה יותר קל.
שושנה שטראוס: אבל אלה שני תהליכים נפרדים.
שושנה שטראוס: אחד לא תלוי בשני.
רן כהן: יש השלמה לדיווח ממשרד החוץ?
גיורא בכר: מההיבט המדיני אני יכול רק להוסיף, אחר כך אולי אסתר פה מהאגף המשפטי שלנו תוכל להעיר.
רן כהן: שגרירות ישראל בתאילנד עובדת על העניין?
גיורא בכר: השגרירות את חלקה הגדול עשתה כבר בהסכם שנחתם בין IOM לבין ממשלת תאילנד.
גיורא בכר: למרות שההסכם לא היה הסכם בילטרלי, ללא ספק התאילנדים הבינו יפה מאוד שאנחנו עומדים מאחורי זה.
רן כהן: מה התשובה של ה-IOM?
גיורא בכר: IOM התשובה שלו היא חיובית.
גיורא בכר: הבעיה היא ש-IOM צריך ליישם את ההסכם.
גיורא בכר: ואת היישום הזה הוא צריך לעשות מול ממשלת תאילנד.
רן כהן: ל- IOM יש הבנות שהם יכולים לעשות את זה בתאילנד?
גיורא בכר: הם חתמו על ההסכם.
שי חרמש: ל-IOM יש מנגנון לבצע את זה?
גיורא בכר: אני מציע שאסתר תשיב על הדברים.
אסתר אפרת סמולג: המצב הוא כזה.
אסתר אפרת סמולג: קיים הסכם שנחתם בין ממשלת תאילנד לבין IOM.
אסתר אפרת סמולג: מדינת ישראל היא לא צד בהסכם הזה, אבל להסכם הזה מצורף נספח שבו יש הצהרה של ממשלת ישראל שממשלת ישראל תומכת בהסכם הזה ותעשה כל שביכולתה כדי שהוא יתקיים.
אסתר אפרת סמולג: עכשיו, בגלל כל מיני אילוצים ההסכם הזה עדיין לא התחיל לפעול.
אסתר אפרת סמולג: בא אלינו IOM ואמר לנו שלפי דעתו יהיה יותר קל להפעיל את ההסכם אם יהיה הסכם ישיר בין ממשלת ישראל לממשלת תאילנד ולא רק נספח להסכם בין תאילנד ל-IOM שאומר שממשלת ישראל תומכת.
אסתר אפרת סמולג: אז זאת הטיוטה שניתנה לאחרונה וסוכמה על ידי צוות בין-משרדי בהשתתפות כל המשרדים הרלוונטיים, וזה מה שהובא בשבוע שעבר לממשלת תאילנד, ועדיין לא קיבלנו מהם תגובה.
אסתר אפרת סמולג: אנחנו מקווים שנוכל לסיים את התהליך.
אסתר אפרת סמולג: ככה זה עומד לגבי תאילנד.
אסתר אפרת סמולג: לגבי מדינות אחרות אנחנו בשלב של התאמה של המודל הזה, כמובן בתיאום שושנה ובתיאום כל המשרדים, שנעביר מודל דומה.
רן כהן: תגידי קודם כל איזה מדינות?
רן כהן: פיליפינים הבנתי.
רן כהן: על סין?
שושנה שטראוס: אנחנו מדברים על המדינות העיקריות של העובדים הזרים.
שושנה שטראוס: זה לגמרי נסגר.
שושנה שטראוס: אנחנו כנראה נפנה לפיליפינים, לנפאל, לסין, לתורכיה, אלו המדינות העיקריות.
רן כהן: הייתי רוצה לשמוע מישהו ממשרד החקלאות.
רן כהן: מה יש לכם לומר לגבי הנושא?
רן כהן: אתם מעורבים בתוך הדיון הזה?
רן כהן: כי תאילנד בעיקרו של דבר זה חקלאות.
יהודית כרמי: בעיקרון אין לנו שום התנגדות.
יהודית כרמי: להיפך.
יהודית כרמי: אנחנו מאוד שמחים שזה יהיה אבל אנחנו לא רוצים ליצור מצב שיהיה כאן חוסר בעובדים עד שהשיטה תיכנס בעצם לפעולה.
רן כהן: אין פה כוונה לסלק את אלה שעובדים היום.
רן כהן: הבעיה היא אולי שמתעכבת היום היא אם צריך להביא עכשיו עובדים שמחליפים אז צריך להפעיל את ההסכם של IOM כי אחרת העניין מתעכב.
שי חרמש: הייתי אומר דבר אחר.
שי חרמש: קודם כל צריך לדאוג שיהיו עובדים זרים ואחר כך להפעיל את ההסכם של IOM.
שי חרמש: עוד מעט נשאר עם הסכם ובלי עובדים.
רן כהן: מר טיוקול רואנגיוט, אתה יכול להתערב מתי שאתה רוצה.
רן כהן: תסמן לי ואני אתן לך רשות דיבור.
רן כהן: רבותיי, בואו נתקדם הלאה.
רן כהן: נציגי ההסתדרות.
צבי גוטווטר: קודם כל היתה פה שאלה שנשאלה ולא נענתה בסופו של דבר, זה האם באמת ל-IOM יש את המנגנון ואת הניסיון לעשות מה שמצופה ממנו בהסכם הזה.
צבי גוטווטר: בהסכמים מהסוג הזה שאני מכיר בדרך כלל יש בהתחלה הצהרה של אותו גוף שלוקח על עצמו מין תפקיד כזה שיש לו את הניסיון.
צבי גוטווטר: זה איננו בהסכם הזה.
צבי גוטווטר: השאלה היא באמת למה אנחנו צריכים את התיווך הזה באמצע.
צבי גוטווטר: יש לי גם איזושהי תמיהה, לא הבנתי למה IOM שמתעסק בהגירה ולא ILO שמתעסק בעבודה.
צבי גוטווטר: אין שום התייחסות לנושא של אמנות בנושא של עבודה.
רן כהן: נדמה לי ש-ILO מתעסקים בנושאים של זכויות.
רן כהן: הוא לא מארגן עובדים.
שושנה שטראוס: ILO מתעסקים בהסכמים, בקביעת סטנדרטים כש-IOM הוא גוף יותר ביצועי.
צבי גוטווטר: ומה שמעניין מבחינתנו זה שיש פה הטלת אחריות למעשה למעקב, דאגה אחר כך שבאמת כל הזכויות של העובד יבוצעו על המעסיק עצמו.
צבי גוטווטר: אין הכנסה נאמר של גוף, ההסתדרות או דומה לה, לא ניכנס כרגע לאינטרס הספציפי, אבל גוף שישמור על הזכויות של העובדים ועל האינטרסים של העובדים ככזה, כגוף מקצועי.
רן כהן: להסתדרות יש קשר עם האיגודים המקצועיים בתאילנד?
צבי גוטווטר: אין בתחום הזה של אלה שיוצאים לעבודה זרה עד כמה שידוע לי איגוד מקצועי בתאילנד.
צבי גוטווטר: ההסתדרות יש לה קשר עם משרד העבודה התאילנדי.
צבי גוטווטר: היתה צריכה להגיע לפה שרת העבודה והעסק הזה נעצר עכשיו כנראה בגלל הטיפול בנושא הזה כרגע.
צבי גוטווטר: היו כאן שני קווים מקבילים של טיפול הסתדרותי מול טיפול ממשלתי.
צבי גוטווטר: באיזשהו שלב יהיה צורך לחבר ביניהם.
רן כהן: יש כאן מישהו מאלה שקרובים לעותרים נגד ההסכם?
רן כהן: יש פה נציגי חקלאים שיגידו מה דעתם?
אברהם דניאל: אני בהחלט מחזק את דבריו.
אברהם דניאל: IOM אין לו שום ניסיון בהבאת עובדים.
אברהם דניאל: הוא לא עסק בזה מעולם.
אברהם דניאל: זה דבר שהוא מאוד חשוב לשים אותו פה על השולחן.
אברהם דניאל: לכן יהיו לנו עיכובים גדולים לקבלת העובדים.
רן כהן: אברהם רק לתקן אותך.
רן כהן: ל-IOM יש ניסיון דווקא בדברים האלה.
אברהם דניאל: בהגירה.
רן כהן: הגירת עובדים זה גם נכלל.
רן כהן: אתה יודע שיש כאלה שקוראים לזה מהגרי עבודה וגם בהבאת עובדים.
אברהם דניאל: לפי הניסיון שלנו העובדה היא שהם לא מצליחים בשלב זה להתארגן.
רן כהן: תגיד לחאפרים יש מקצועיות במיוחד בעניין?
אברהם דניאל: החאפרים הם הכי מקצוענים מתברר.
אברהם דניאל: הכי מקצוענים.
רן כהן: מתברר שאתם אוהבים את החאפרים.
אברהם דניאל: לא אוהבים אותם אבל יש עובדות שעם כל הכבוד שמנסים להגן על העובד הזר שלא ינשלו אותו ושלא יסחטו אותו, זה בסדר, אני בעד זה.
אברהם דניאל: אבל לדעתי אנחנו לא נצליח בזה, כי אם אנחנו לא מצליחים במדינת ישראל אין לי ספק שלא נצליח בתאילנד.
אברהם דניאל: זה אחד.
אברהם דניאל: דבר שני, הדבר שהוא לא פחות חשוב, מה איתנו החקלאים?
אברהם דניאל: הולכים להשית עלינו עלויות נוספות.
אברהם דניאל: זה דבר שעלינו הוא מכביד ויכביד.
אברהם דניאל: הרי שהולכים לעשות משהו צריך להסתכל בשני הכיוונים.
רן כהן: למה זה עלויות נוספות על החקלאים?
שושנה שטראוס: אני אסביר.
שושנה שטראוס: שלא במפתיע היום בדרך כלל גיוס עובד זר לישראל נעשה בלי תמורה.
רן כהן: מה בלי תמורה?
רן כהן: לפעמים אלה שמביאים את העובדים מקבלים כסף שחור.
שושנה שטראוס: המעסיקים בארץ לא רגילים שהם צריכים להשתתף בעלויות הגיוס.
שושנה שטראוס: לפעמים, ושוב אני לא יודעת, הגיעו אלינו ידיעות, נכונות או לא, שיש אפילו חקלאים שמציעים להם טובות הנאה כדי שהם יזמינו דרך לשכה זו או אחרת.
שושנה שטראוס: עכשיו אם ה-IOM יכנס ויצליח לבלום את התשלומים הבלתי חוקיים אז המעסיק יוכל לשלם רק מה שמותר בישראל.
רן כהן: האם ה-IOM מבקש כסף בעבור גיוס העובדים.
שושנה שטראוס: IOM עשה הערכה שבסך הכול עם בדיקות הבריאות העלות זה בסביבות ה-300 דולר.
רן כהן: 300 דולר לעובד?
רן כהן: זה מה שה- IOM מבקש לגיוס עובד מתאילנד?
שושנה שטראוס: כולל בדיקות הבריאות.
אברהם דניאל: העלויות שישיתו עלינו זה תשלום לחברות כוח אדם, ואחת מהעלויות שהולכים להשית עלינו, ואין שום סיבה בעולם שאנחנו נשלם עלויות נוספות מעבר לעלויות שאנחנו משלמים אותם באגרות ובמיסים ובכל מיני דרכים אחרות.
אברהם דניאל: זה דבר שהוא כבד לנו.
אברהם דניאל: ואנחנו צריכים לחשוב גם על החקלאים איך לא לגרום לכך שהם יקרסו בסופו של דבר.
אברהם דניאל: ההכבדה לפי החשבון שעשינו זה אלף שקל לחודש נוסף על כל עובד זר.
אברהם דניאל: אני לא מתייחס דרך אגב למתנות שהיא דיברה עליהם.
חיים חדד: קודם אני אגיד שבעיקרון אנחנו באמת חושבים שכל נושא הבאת העובדים הזרים לארץ הוא נושא פרוץ וחייבים לעשות סדר.
חיים חדד: המצב שאנחנו נמצאים בו היום הוא מצב לא טוב בכלל.
חיים חדד: הוא לא טוב מבחינתנו כי הוא יוצר לנו תדמית כזאת גרועה בנושא הבאת העובדים וזה הצורך החיוני שלנו.
חיים חדד: החלטת הממשלה מ-2005 היינו בכמה פגישות וגם ניסינו להבין ולהתכונן לצורך הזה.
חיים חדד: נושא IOM חייב להיכנס.
חיים חדד: זאת אומרת הנושא של פיקוח של הבאת העובדים מתאילנד חייב להיות באיזושהי צורה מסודרת.
חיים חדד: לקחו את זה קצת יותר מדי לכיוון לא רצוי.
חיים חדד: ובגלל שלקחו את זה לכיוון הזה, בגלל זה זה לא מתחיל לעבוד.
חיים חדד: ממשלת ישראל בפירוש דיברה בהחלטה שלה על הנושא של הפיקוח.
חיים חדד: אנחנו גם בעד זה ש-IOM יעסוק בפיקוח ישיר, מלא, טוטאלי על גיוס העובדים.
חיים חדד: מה שמנסים פה לעשות במסגרת ההסכמים האלה להטיל עליהם גם את הבאת העובדים.
חיים חדד: וזה תוקע את כל הנושא של IOM להערכתי.
רן כהן: בינתיים IOM הוא לא זה שתוקע את העניין.
רן כהן: אם אני מבין נכון.
רן כהן: בינתיים אין הסכם בין ממשלת ישראל לבין תאילנד.
חיים חדד: אדוני היושב ראש, נפגשנו עם ראשי IOM וניסינו להבין את התהליך של הגיוס.
חיים חדד: ואני נפגשתי באופן אישי עם שרת העבודה התאילנדית, כדי ללמוד את כל הנושא של IOM.
חיים חדד: הנושא הזה נדון ישירות בינינו לבין שלטונות תאילנד.
חיים חדד: רצוי היה בשלב הראשון שהתמ"ת יעסוק בחתימה על הסכמים ופיקוח על הבאת העובדים.
חיים חדד: לדעתי זה יקרה הרבה יותר מהר מאשר ההבאה.
חיים חדד: אנחנו חוששים מהתהליך של גיוס העובדים.
חיים חדד: אנחנו נמצאים כרגע במעבר לשיטה חדשה.
חיים חדד: אם בעבר מאז שתאילנדי הגיע לקחו שבועיים שלושה, היום אנחנו מחכים בין ארבעה לחמישה חודשים מאז שהתאילנדי עוזב את הארץ כחוק וסיים את החמש שנים שלו ומגיע לחוץ לארץ.
רן כהן: גם חבר הכנסת חרמש וגם אני חישבנו שפה יש עיכוב של 900 אלף עובדים.
חיים חדד: קצת יותר כי לא נמסרו כל הנתונים כפי שהיה צריך להיות.
חיים חדד: למשל לא מסרו לכם שיש כאלה ברחנים והם לא מדווחים.
חיים חדד: לא מסרו לכם שיש היתרים שהם בבירור שאף אחד לא יודע אם הם נמצאים או לא נמצאים.
חיים חדד: אבל זה לא הנושא.
חיים חדד: אני מדבר כרגע על IOM.
חיים חדד: התהליך של IOM צריך להיות מהיר ובאופן יעיל שהוא יעסוק בפיקוח אמיתי, גם השלטונות.
אברהם הראובני: כשהיתה החלטה על IOM לפני שנתיים בערך, נפגשנו עם IOM כשהם היו פה בארץ.
אברהם הראובני: IOM אמרו אז אנחנו תוך חצי שנה מתארגנים.
אברהם הראובני: אני קורא פה דוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שפה מונח לפנינו מ-22 ליולי, שבו כתוב IOM לא סיים בניית המנגנון.
אברהם הראובני: שנתיים בונים מנגנון?
אברהם הראובני: ככה זה ייראה.
רן כהן: זה לא דיווח של המ.מ.מ.
גלעד נתן: IOM אומר שממשלת ישראל לא עומדת בהתחייבות שלה.
אברהם הראובני: אני מדבר על ה-IOM גוף שצריך להתארגן להביא את העובדים הזרים ומנהלים איתם משא ומתן כבר שלוש שנים.
אברהם הראובני: באותה ישיבה, אנחנו מדברים על לפתור את הבעיה, אני שאלתי את המנהל של IOM שהיה בישיבה, היום מדובר על זה שתאילנדי משלם 8000 דולר כדי להגיע למדינת ישראל.
אברהם הראובני: לתאילנדי משתלם לשלם 8000 דולר כדי לבוא ולעבוד במדינת ישראל.
אברהם הראובני: איך אתם מונעים את זה שהוא ישלם למאכערים.
אברהם הראובני: כי הוא בעצם אמר, אנחנו נקים ועדה של שלושה אנשים שהיא תשב כשירות תעסוקה כזה כמו שלנו, והם יחליטו מי.
אברהם הראובני: איך אתה מונע?
אברהם הראובני: מה הוא אומר לי?
אברהם הראובני: הוא אומר לי, יכול להיות שישלמו 3000 דולר אבל לא ישלמו 8000 דולר.
אברהם הראובני: אני לא רואה איך פותרים את הבעיה.
רן כהן: הראובני, הלוא אם ממשלת תאילנד תהיה מעורבת בעניין היא תוכל למנוע את השחיתות הזאת.
אברהם הראובני: באה ממשלת ישראל ואומרת, יש IOM והיא גובה 300 דולר.
אברהם הראובני: אני סתם לצורך העניין חברת כוח אדם, אני רוצה 10,000 דולר.
אברהם הראובני: למה שלא יגידו יש מישהו ב-300 דולר, ויש מישהו בעשרת אלפים דולר.
אברהם הראובני: תבחר במי שאתה רוצה.
אברהם הראובני: את הבעיה הטכנית אפשר לפתור.
אברהם הראובני: לך דרך מי שאתה רוצה ועזוב אותנו לנפשנו.
אברהם הראובני: זה דבר הכי פשוט והכי הגיוני.
אברהם הראובני: אבל עוד דבר.
אברהם הראובני: החשש הגדול שלנו זה מהבלגן הגדול שיהיה פה.
אברהם הראובני: מה בעצם IOM תעשה?
אברהם הראובני: היא תביא את התאילנדי לבנגקוק לשדה התעופה ומשם תגיד שלום.
אברהם הראובני: אתם לא מתארים לכם איזה דרישות יש לחקלאים.
אברהם הראובני: יש כאלה שרוצים עובד גבוה ויש כאלה שרוצים עובד נמוך, ויש כאלה שרוצים דובר שפה כזאת ודובר שפה אחרת.
אברהם הראובני: ברגע שהתאילנדי יגיע לארץ לא יהיה לך עם מי לדבר.
אברהם הראובני: לא יהיה לך מה לעשות.
רן כהן: יוסי מה אתם למדים מכל הניסיון בעניין הזה?
יוסי אדלשטיין: בסך הכול לא מצאנו את המצב האופטימלי.
יוסי אדלשטיין: בשיטה של IOM יש כל מיני מגבלות, קשיים אבל אני מניח שזה יותר טוב ממה שקיים היום עם כל המגבלות שיש מסביב.
יוסי אדלשטיין: זה ש-IOM עדיין לא נערך כמו שהראובני אמר, בחצי שנה.
יוסי אדלשטיין: IOM אמר בפגישה שברגע שכל ההסכמים ייחתמו תוך חצי שנה ייערך.
יוסי אדלשטיין: בינתיים חלו כל מיני עיכובים, גם שלנו מול IOM לאשרר להם את ההסכם שלהם וגם מול IOM.
רן כהן: מה מעכב?
רן כהן: אני עוד לא מבין.
רן כהן: שלוש שנים, מה מעכב?
יוסי אדלשטיין: אני לא יודע אם זה שלוש שנים.
יוסי אדלשטיין: החלטת הממשלה זה מאז שלוש שנים אבל מתי שהתחילה הפעילות אני חושב שזה השנה וחצי האחרונות מבחינת פעילות מואצת בנושא הזה, וזה נושא חדש גם בשבילנו.
יוסי אדלשטיין: זה לא משהו שלקחנו וחתמנו.
יוסי אדלשטיין: גם לנו לקח זמן ללמוד את IOM , להבין איך הוא עובד.
יוסי אדלשטיין: להם לקח זמן לבוא בקשר עם ממשלת תאילנד.
יוסי אדלשטיין: אבל היום אנחנו מגיעים כבר לסוף הדרך גם מבחינת IOIM וממשלת תאילנד, גם אולי הסכם שאנחנו גיבשנו אותו והעברנו אותו לממשלת תאילנד, ואני מניח שבסופו של יום עם כל הקשיים שיש בדרך זה ייתן מענה הולם גם מבחינת החקלאים עם כל החשש שיש להם, ואני מבין את החשש שלהם.
יוסי אדלשטיין: החקלאי בסופו של דבר צריך דבר אחד, מבחינתו זה לא מעניין אותו איך העובד מגיע לפה, הוא צריך לקבל את העובד, הוא צריך לקבל את השירות.
רן כהן: זה מעניין אותו.
רן כהן: למשל שלא יסחטו את העובד הזה בדרך.
רן כהן: החקלאים רוצים לעבוד עם בני אדם.
יוסי אדלשטיין: זה לא מעניין את החקלאי.
יוסי אדלשטיין: החקלאי היום מה שהוא צריך זה לקבל את העובד בזמן.
יוסי אדלשטיין: זה שהוא יגיע.
יוסי אדלשטיין: שלא יהיו 4 חודשים דחייה, ולא 3 חודשים.
יוסי אדלשטיין: כי אם עובד יצא שהעובד המחליף שלו יגיע בזמן וכמו שצריך.
יוסי אדלשטיין: ואנחנו צריכים לדאוג שהעובד יגיע כמו שצריך בלי לשלם עמלות מיותרות ויגיע לפה בשקט לעבוד.
רן כהן: אני רוצה לשמוע את ענת קדרון מ"קו לעובד", מה אתם יודעים בעניין הזה?
ענת קדרון: בפעם האחרונה שנפגשנו עם נציגי IOM הבנו שהדברים תקועים בקשר בין חברות כוח אדם בישראל ל-IOM, ופה המדינה צריכה לקחת תפקיד יותר פעיל בזירוז של העניין הזה.
ענת קדרון: המדינה צריכה להציב כתנאי בשני מישורים, גם מול ממשלת תאילנד, שהגיוס ייעשה רק באמצעות IOM וגם חברות כוח אדם פה יוכלו להמשיך ולהתעסק בתיווך של עובדים זרים רק אם יעבדו עם IOM.
ענת קדרון: זה אמנם חלק מההסדר החדש בחקלאות שגם לו אנחנו מחכים כבר חודשים על גבי חודשים.
ענת קדרון: הסיבה שהעניין הזה נמרח כבר 3 שנים למרות שהיתה לנו עתירה לבג"ץ זה בגלל שאין שום שוט.
ענת קדרון: המדינה שמה לעצמה שוט לכאורה בדמות ההחלטה שכל פעם מאריכים אותה שלא ייכנסו יותר עובדים ממדינות שאין להם הסכם עם IOM , זה דבר כתוב ואף אחד לא מתייחס לזה ברצינות.
ענת קדרון: נכון לחקלאים תהיה פה עלות נוספת.
ענת קדרון: המדינה צריכה גם לעזור להם ואני מסכימה עם זה.
ענת קדרון: אנחנו בעיקרון לא בעד שיהיו עלויות חיצוניות כי אנחנו יודעים שבסוף הן מתגלגלות על העובדים.
ענת קדרון: כמו בנושא של האגרות.
ענת קדרון: אנחנו מדברים פה על 300 דולר, אנחנו מדברים פה על אחריות של המדינה לזכויות של העובדים האלה.
ענת קדרון: זו אחריות של המדינה שלא יגיעו לכאן עובדים שמשלמים דמי תיווך גבוהים שהם בעצם קרקע פורייה לעבירות של סחר בבני אדם.
ענת קדרון: אז אם המדינה לוקחת באמת אחריות ובאמת נאבקת בסחר היא צריכה אולי לשאת בעלות הזאת.
ענת קדרון: אולי היא צריכה לקצץ את זה מהאגרות של החקלאים.
ענת קדרון: אבל הדברים האלה חייבים להתבצע.
ענת קדרון: אני רוצה גם לציין בהקשר של הטענות שנשמעות על המחסור בעובדים ומה יהיה בתקופת המעבר.
ענת קדרון: בכלל לא ברור שיש כרגע מחסור בעובדים ושושנה גם ציינה פה שאנחנו נתקלים בשאלת הביקוש האמיתי.
ענת קדרון: אנחנו יודעים היום ונעשה על זה דיון לפני שבוע שנכנסו השנה 2500 עובדים במסגרת של אקסטרה, לחקלאים שעוסקים ביצוא.
ענת קדרון: אני רוצה להראות שהבעיה של החקלאים אולי קצת פחות חמורה ממה שנראה.
ענת קדרון: רוב ההיתרים האלה לא התקבלה בעניינם החלטה אבל כיוון שרוב החקלאים לא מילאו אחרי תנאי ההיתר יהיו פה בעצם עובדים עודפים.
ענת קדרון: את העובדים האלה אפשר להעביר.
רן כהן: בישיבה הקודמת קיבלנו את כל הנתונים והעניין הזה, 2500 העובדים האלה הולכים להחליף את אלה שאמורים לחזור.
רן כהן: גם עמותת "מר" הודיעה שיש לה רשימה של מועמדים לעבודה.
אברהם הראובני: אז למה הם לא הולכים לשירות התעסוקה?
רן כהן: הם הולכים לשירות התעסוקה ורובם הגדול נפסלו על ידי החקלאים.
ענת קדרון: אני רק אומרת זה שיש לנו ויכוחים על עובדות זה מראה לנו את הבעיה.
אברהם הראובני: אבל יש גורם משני אחד, משרד הפנים שאני מקבל את הנתונים, תקבלי אותם גם את, זה הכול.
אברהם הראובני: לא צריך פרשנויות.
אברהם הראובני: הנתונים האלה לא נוחים לי ואני מקבל אותם.
רן כהן: היא לא חייבת לקבל את מה שמשרד הפנים אומר.
ענת קדרון: אני מטפלת אישית בעובדים.
ענת קדרון: יש פה עובדים זרים בישראל שהם לא תאילנדים שהם נפאלים וסרי לנקים, ואת העובדים האלה מסרבים החקלאים לקבל לעבודה משום לא נוח להם שהם לא תאילנדים.
ענת קדרון: אז מבחינת תקופת הביניים ועובדים שנמצאים בארץ, לא אומרים את זה במפורש אגב, עובדים חוקיים, פשוט לא נוח לחקלאי שהם לא ישתלבו חברתית אולי.
שי חרמש: לא מספיק שהחקלאי למד תאילנדית, את רוצה שהוא ילמד נפאלית עכשיו?
שי חרמש: מה את רוצה?
רן כהן: אבל אם משרד החקלאות הביא אותם חבר הכנסת שי חרמש, הוא לא מקבל אותם לפי שפות.
רן כהן: כמה חקלאי צריך לדעת?
ענת קדרון: לחקלאי חשוב שיהיה עובד זר.
ענת קדרון: מעבר לזה אני חושבת שזה כבר דרישות מוגזמות.
ענת קדרון: מה שחשוב לי להדגיש שאם מדינת ישראל לא תיקח אחריות בצורת תמריץ חיובי ושלילי, שלילי מבחינת מניעת כניסת עובדים שלא דרך IOM וחיובי, בצורת התשלום ל-IOM שייעשה דרך המדינה או דרך הקטנה של אגרות החקלאים, הדברים לא יקרו.
רן כהן: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למר רואנגיוט נציג תאילנד כאן.
רן כהן: אם תוכל לומר לנו בבקשה אדוני מה עמדת ממשלת תאילנד לגבי הסוגיה הזאת.
רן כהן: מה מעכב את העבודה של ארגון העובדים בתאילנד דרך IOM לפני שהם מגיעים לישראל?
טיוקול רואנגיוט: תודה שהזמנתם אותי לבוא היום.
טיוקול רואנגיוט: הפגישה האחרונה שהיתה לי עם השרה שלי, היא דאגה על IOM, למה הדברים מתעכבים.
טיוקול רואנגיוט: היא ביקשה ממני לפגוש במישהו לדבר על הנושא הזה.
טיוקול רואנגיוט: אבל אינני יכול היום.
טיוקול רואנגיוט: אני מקשיב להרבה דברים שנאמרו פה, זה הדבר העיקרי.
טיוקול רואנגיוט: אני מקווה שדברים יסתדרו בעתיד כי עכשיו ההסכם הוא לשנה הבאה.
טיוקול רואנגיוט: בעיקר באתי להקשיב.
רן כהן: אז אם כך האורח שלנו בא יותר להקשיב מאשר למסור לנו את האינפורמציה, אז בהמשך ננסה להגיע למיצוי הדיון הזה.
רן כהן: שושנה בבקשה.
שושנה שטראוס: אני רק רוצה להתייחס לחלק מהדברים שנאמרו פה.
שושנה שטראוס: שוב מה שנאמר על ידי נציג ההסתדרות אני לא חושבת שיש מניעה לסייע לעובדים בישראל.
שושנה שטראוס: אפשר להתייעץ עם "קו לעובד" שבלי שום התארגנות או מגעים עם ממשלת תאילנד הם מסייעים מדי יום ביומו לעובדים.
שושנה שטראוס: עובדים מגיעים אליהם.
רן כהן: אבל זה לא נושא הדיון.
רן כהן: נדון פעם אחרת על מעורבות ההסתדרות בזכויות העובדים הזרים.
רן כהן: לא תהיה בעיה.
שושנה שטראוס: אני מאוד שמחתי באמת לשמוע שלפחות שחלק מנציגי החקלאים תומכים היום בהסדר IOM ובגיוס.
שושנה שטראוס: אנחנו בדרך כלל שומעים שני סוגי טענות שהן סותרות אחת את השנייה.
שושנה שטראוס: היום שמענו רק אחת.
שושנה שטראוס: בדרך כלל אומרים לנו ל-IOM אין ניסיון בגיוס עובדים.
שושנה שטראוס: אחר כך אומרים באותה נשימה IOM היא חברת כוח אדם.
שושנה שטראוס: אז אני שמחה שהיום לא אמרו ש-IOM היא חברת כוח אדם.
שושנה שטראוס: IOM הוא ארגון בינלאומי שקיים מאז 1951.
שושנה שטראוס: ישראל היא חברה.
שושנה שטראוס: נציג ישראלי פעם היה נשיא הארגון.
שושנה שטראוס: הארגון עוסק במגוון פעילויות.
שושנה שטראוס: 125 מדינות חברות בארגון.
שושנה שטראוס: יש 90 משקיפים.
שושנה שטראוס: זה ארגון בינלאומי ולא חברת כוח אדם.
שושנה שטראוס: הנושאים שהארגון עוסק בו: הגירה והתפתחות, הסדרת ההגירה, תוכניות של תביעות.
רן כהן: לנו אין בעיה עם IOM.
רן כהן: יש כאלה שיש להם בעיה עם הארגון אז הם עתרו לבג"ץ.
רן כהן: לנו יש בעיה למה החלטת ממשלה 3 שנים לא מתבצעת.
שושנה שטראוס: לזה התייחסתי בתחילת דברי.
שושנה שטראוס: אנחנו מקווים שבקרוב הדבר הזה יתבצע וטענות הסרק שנטענות נגד הארגון.
שושנה שטראוס: אם תיכנסו לאתר הגירת עובדים באינטרנט אתם תראו 50 תוכניות שהארגון מעורב בהן וזה רק קצה הקרחון.
ישי פולק: התאחדות האיכרים.
ישי פולק: הבעיה שלי בנושא הזה מעבר לעלות שהחקלאי יצטרך לספוג בסופו של דבר, כי איך שלא תעשה את זה, בין אם זה יהיה אגרות של המדינה או בין אם זה יהיה תשלום ישיר ל-IOM אנחנו נצטרך לשלם על הדברים האלה.
רן כהן: 300 דולר שזה היום אלף שקל על עובד שבא.
רן כהן: 300 דולר תשלום חד פעמי אם אתה מקבל עובד כזה לשנה שלמה או לשלוש שנים או לחמש שנים.
ישי פולק: אנחנו פה באים ומנסים לפתור בעיה של תאילנד.
ישי פולק: בעיה של העובדים בתאילנד.
רן כהן: זה בעיה שלנו.
רן כהן: אדוני זאת בעיה שלנו, בוועדה הזאת העניין של החאפרים שסוחטים את העובדים הזרים מבחינתנו זו בעיה קריטית למדינת ישראל.
ישי פולק: אני מסכים לחלוטין עם כל מה שאמרו פה נגד העושק הזה ושצריך שם לטפל בנושא הזה ושצריך שם לכלוא אותם בבתי כלא כמי שעושק עובד מסכן שרוצה את פרנסתו.
ישי פולק: מסכים לחלוטין.
ישי פולק: רק אנחנו החקלאים מהצד הזה של המתרס, זה לא צריך לעניין אותנו, אנחנו לא צריכים לממן את הנושא הזה.
רן כהן: אתם ביקשתם לבוא לדבר.
רן כהן: הטענה שלנו היא אל מול הממשלה.
רן כהן: רציתם להופיע כאן להביע את עמדתכם אני מכבד את זה.
ישי פולק: מצוין.
ישי פולק: ולכן אנחנו מתנגדים לקשר עם IOM.
ישי פולק: לא בתור נושא שלא רוצים אותם ושימשיכו לעבוד החאפרים.
ישי פולק: הנושא הזה של הפיקוח בתצורה הזאת פשוט תעלה לנו הרבה יותר.
ישי פולק: חקלאים קטנים יקרסו ואנחנו לא נוכל לעמוד בזה.
רן שערבני: רן שערבני, בנק ישראל.
רן שערבני: אני לא מבין.
רן שערבני: חוץ מעלות ההבאה 300 דולר שצריך לשלם ל-IOM איזה עוד עלויות יש לחקלאים?
שי פולק: חברות כוח אדם בארץ.
שי פולק: חברות כוח אדם בארץ גלגלו את זה עלינו על החקלאים.
רן שערבני: מה גלגלו?
שי פולק: את כל התהליך של חיפוש.
רן שערבני: שעכשיו אתם לא משלמים על זה כלום?
שי פולק: שעכשיו אנחנו לא משלמים על זה כלום.
ענת קדרון: חברות כוח אדם הן חברות שנותנות שירות.
ענת קדרון: הן חברות פרטיות עוד בישראל.
ענת קדרון: הן גובות כסף עבור השירות הזה.
ענת קדרון: אם יש בינינו הסכמה ויש חוק בישראל שעובד לא אמור לשלם עבור השמתו בעבודה אז מישהו צריך לשלם על זה.
ענת קדרון: בכל שוק עבודה אחר, גם בישראל וגם בחו"ל, מי שנעזר בשירותי תיווך, בשירותי כוח אדם, בכל שירות כלשהו משלם עבור זה.
ענת קדרון: אז אם זה באמת כל כך חשוב עובדים זרים אז מישהו צריך לשלם על זה.
אברהם דניאל: גם העובד צריך לשלם.
רן כהן: לא אברהם, לא נכון.
רן כהן: עם כל הכבוד.
רן כהן: או שהמדינה בשירות התעסוקה משלמת את זה על חשבונה או שהמעסיק שנעזר בחברת כוח אדם משלם לחברת כוח אדם.
ענת קדרון: חבל שזה לא מובן מאליו.
ענת קדרון: ודבר שני שאני פונה פה לשושנה שאמרה שיש תוכנית למדינות נוספות.
ענת קדרון: עכשיו אנחנו רואים כמה זמן זה לוקח.