GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תניב רופא: בסוף תראו מה עם הפיילוט הזה.
תניב רופא: אמרתי לו יובל, אם יהיה ביקוש וזה מספיק ל-300 עובדים, אני כבר מגלה את הסוד, אם יבואו אלינו אלף עובדים מה אתם תגידו, לא.
תניב רופא: אתם תתקצבו.
תניב רופא: הרי זה מה שאתם רוצים.
תניב רופא: אז זה לא השנה.
רן כהן: אגב אני קיבלתי גם הבטחה, אמרו לי שיתנו.
תניב רופא: לדעתי אין פה בעיה של כסף.
תניב רופא: ככה אני רואה את זה.
תניב רופא: אני לא מוסמכת אבל אני אומרת שאם מה שנעשה יצליח כול הצדדים רוצים.
רן כהן: אם יבואו יותר ולא יתנו כסף תגידו לנו.
אברהם דניאל: אנחנו משלמים שכר ועונש.
אברהם דניאל: את העונש יחזירו לנו.
חני נחמני: אני יכולה לעדכן שאת החלטת הממשלה על מבצע עובדה הוצאת העובדים הזרים, עשינו אותה השנה הראשונה כמו שאתה יודע, אנחנו עכשיו בחודש יוני.
תניב רופא: תחומי העיסוק הכלולים בתוכנית זה תחומי העיסוק החקלאיים, איפה שיש לנו היום עובדים זרים, זה בתחומי הגידול, הקטיף והאריזה.
תניב רופא: עובדים בבתי אריזה משותפים ומרכזיים לא כלולים בתוכנית כי גם אין שם עובדים זרים.
תניב רופא: אנחנו פה בסך הכל רוצים לחשוב לטווח רחוק איך אנחנו עושים את ההחלפה.
תניב רופא: לכן רק איפה שיש עובדים זרים זה תחום שנכלל בתוכנית.
רן כהן: אנחנו בונים על זה שבבתי האריזה הכללים לא חסרים עובדים.
תניב רופא: כבר היום מועסקים שם אך ורק ישראלים.
תניב רופא: לא חסרים עובדים.
תניב רופא: לא באה דרישה שנכניס לשם עובדים תיאלנדים והשוק מסתדר שם.
תניב רופא: נעבור לסעיף ה'.
תניב רופא: מגבלות המענק.
תניב רופא: אנחנו ניתן מענקים רק למי שעובד בהעסקה ישירה.
תניב רופא: העסקה דרך ראיסים זה לא בפיילוט הזה.
תניב רופא: אנחנו רוצים לעודד העסקה ישירה של העובדים.
תניב רופא: דבר נוסף, אנחנו ניתן את המענק הזה רק בגין תוספת של עובדים.
תניב רופא: זה מה שאמרתי בהתחלה.
תניב רופא: יש עובדים ישראלים בחקלאות.
תניב רופא: אנחנו לא רוצים שכל הכסף הזה בעצם ילך למעסיקים שיציגו שיש אצלם עובדים ישראלים והכסף יינתן.
חני נחמני: התוספת זה בגין תוספת עובדים וחדשים.
תניב רופא: מי שרוצה להיכנס לפיילוט יכול להירשם.
תניב רופא: המעסיק נרשם והוא אומר אני רוצה להיות בפיילוט הזה.
תניב רופא: הוא מגיש לנו את טופסי 102 שלו, כמה עובדים יש אצלו בשנה האחרונה.
תניב רופא: אנחנו סופרים, רואים כמה היו לו ב-3 חודשים.
תניב רופא: רואים 8 עובדים.
תניב רופא: מפה אנחנו מתחילים לספור.
תניב רופא: ביום שהוא יציג לנו 10 עובדים זה היום שהוא יקבל את התוספת בעד שני העובדים.
רן כהן: גם אם אחד מהם זה הבן שלו?
תניב רופא: זה לעניין הבקרה.
תניב רופא: גם הבן שלו צריך פרנסה.
תניב רופא: אם הבן שלו נכנס לחממה, אם הבן שלו הוא הרואה חשבון של העסק, או איש השיווק, אז זה לא בתחומים שכללנו.
תניב רופא: אם הבן שלו נכנס לחממה אז מותר לו להתפרנס.
תניב רופא: אין לי בעיה עם זה.
תניב רופא: אני אבהיר פה.
תניב רופא: אם נניח שהוא נכנס לתוכנית.
תניב רופא: היו לו 8 עובדים.
תניב רופא: ביום שהוא יציג לנו 10 עובדים אז הוא יהיה זכאי לשניים.
תניב רופא: תמריצים עבור שניים.
תניב רופא: עוד מעט נגיע לסעיף החשוב ביותר פה.
תניב רופא: אחד החשובים, שהוא סעיף ט', סיכום ומסקנות במעקב אחרי הפיילוט.
תניב רופא: אוקיי פרסום.
תניב רופא: מובן שאנחנו צריכים לפרסם את זה בשתי המועצות האזוריות שאנחנו הולכים לעשות את הפיילוט שם.
דוד ברבי: מעבר לכביש.
דוד ברבי: אני על הכביש שזה הגבול ביני לבין לב השרון ועמק חפר.
דוד ברבי: ניצני עוז נמצאת על הגבול.
דוד ברבי: היא לא בעמק חפר.
דוד ברבי: היא בלב השרון.
דוד ברבי: אז זה כולל ניצני עוז?
תניב רופא: אני מניחה שלדברים האלה נידרש.
רן כהן: אין בעיה לאדם מניצני עוז.
תניב רופא: אני מניחה שלא תהיה בעיה אם מישהו מאוד ירצה להיכנס אנחנו לא נפלה לרעה חקלאים.
רן כהן: קודם כל מה שאני מבין עובדים יכולים לבוא מכל מקום.
רן כהן: המדובר הוא אצל החקלאים שבמועצות האזוריות האלה.
רן כהן: כלומר אם עובד בא מאום אל פאחם או בא מהגליל או בא מרהט הוא יכול לעבוד גם במועצה אזורית עמק חפר.
אברהם דניאל: מה שדוד אמר שלב השרון ועמק חפר גובלים אחד בשני.
תניב רופא: אני מניחה שאם יבוא חקלאי מאשכול שמאוד ירצה להיכנס לפיילוט הוא לא יופלה לרעה אפילו שזה פיילוט אבל אנחנו נעשה את מאמצי הפרסום שלנו שזה יהיה באמצעות הוועדות החקלאיות.
רן כהן: אם החקלאים בעמק חפר יתנו פייט על העניין, וישתמשו בו, ויבואו פתאום חקלאים שלא נכללים בפיילוט, ירצו גם, ולא יהיה כסף, לא יתנו.
רן כהן: יישאר כסף, יתנו.
תניב רופא: הבקרה.
תניב רופא: אנחנו מבינים שפה המדינה צריכה להיות מאוד יעילה ולתת את המענקים האלה בזמן אחרת אנחנו נאבד את המומנטום וגם הציבור יתייאש מאיתנו ויחשוב שאנחנו לא רציניים.
תניב רופא: אז הממשלה פה צריכה להיות מאוד יעילה.
תניב רופא: אז אנחנו רוצים להעסיק חברה חיצונית שתעשה את זה עבורנו, ויש רואה חשבון שמפעילים מרכז ההשקעות במשרד התמ"ת במסלול העסקה, אנחנו שוחחנו איתם.
תניב רופא: יש להם שיטת בדיקה.
תניב רופא: יש מתמרצים דתיים להיכנס לעבודה והןא נתן לנו שורה של תמריצים שאין עובדים, תוכנית לא בדיוק כזאת אבל דומה.
תניב רופא: אז הם יודעים כבר איך לעבוד.
תניב רופא: אנחנו ניצמד אליהם.
תניב רופא: בהליך הבקרה וזה מה שלמדנו מהם הם גם מבקרים בפירמות שהם בודקים אז גם אנחנו.
תניב רופא: יהיו ביקורים במשקים לראות איפה אותו עובד עובד.
תניב רופא: וגם אנחנו ניכנס לספרי החשבונות שלהם, וכמובן החברה שאנחנו נעסיק לכך.
רן כהן: רק זה יעלה יותר מ-5 מיליון.
רן כהן: רק לבדוק את ספרי החשבונות.
רן כהן: זה היה רק הומור שחור.
דוד ברבי: למה צריך להיכנס לספרי החשבונות?
תניב רופא: לוודא ששילמו את המענק, שנתנו לו שכר מינימום.
דוד ברבי: השאלה אם אפשר לקבל אישורים על כך מרואה חשבון?
תניב רופא: צריך להיכנס.
תניב רופא: סעיף ח' הוא מאוד חשוב לדעתי.
תניב רופא: אנחנו פה יוצאים לפיילוט חדשני.
תניב רופא: אנחנו צריכים לעקוב אחריו.
תניב רופא: יכול להיות שאחרי המחקר הזה אנחנו נבדוק לגבי מענקי ההתמדה, אם גרף כזה או גרף כזה, מה יותר מתאים.
תניב רופא: אולי נגזור איזה חליפה מתאימה לעמק חפר וחליפה אחרת לערבה.
רן כהן: יש סיכוי להגיע לדוח ביניים אחרי חצי שנה?
תניב רופא: זו כוונתנו.
תניב רופא: כוונתנו ללוות את זה באופן שוטף.
רן כהן: מתי את מעריכה תוכלו להתחיל את זה?
רן כהן: ב-1 בינואר או לפני זה?
תניב רופא: אני לא רוצה להתחייב.
תניב רופא: הכי מהר שנוכל.
תניב רופא: נעמוד בקשר.
רן כהן: אתם כחקלאים תגידו מבחינה עונתית הכי נכון להתחיל את זה באוקטובר?
תניב רופא: שאלה לא טובה.
תניב רופא: זה עבודות קבועות.
תניב רופא: אנחנו לא מדברים על עונות.
תניב רופא: זה 300 עובדים.
תניב רופא: תסתכל על סעיף ט'.
תניב רופא: 5 מיליון זה ל-300 עובדים כי המענק פה הוא 15,300 שקל.
רן כהן: חבר הכנסת חרמש.
שי חרמש: אין לי מה לומר.
שי חרמש: המבחן הוא מבחן התוצאה.
שי חרמש: מבחן התוצאה, א' אם יגיעו.
שי חרמש: ב' אם לא תהיה מניפולציה ואלה שיגיעו זה פלוס דלתא ולא הנוכחי.
שי חרמש: ג' האם יתמידו?
שי חרמש: זה עניין חשוב כי מה שחקלאים צריכים זה צבירת ניסיון וידע.
שי חרמש: אם כל 3 חודשים צריך לסכן את הפרחים שלו ולספר איך קוטפים אותם ואיך קוטמים אותם אז גם אם תיתן לו 5000 שקל, הוא יברח וילך הביתה.
שי חרמש: החקלאי יגיד תודה רבה.
שי חרמש: יש הרבה מבחנים בדרך.
שי חרמש: ואולי הדבר הכי מאכזב זה שאחרי אנרגיה אדירה שרן השקיע כמעט הפיל ממשלה על זה, חברי קואליציה ערקו ממשמעת קואליציונית, אנחנו סך הכול מדברים על 300 איש וזה לא מענה למה שהחקלאים צריכים כרגע.
שי חרמש: הצרכים הרבה יותר גדולים.
רן כהן: אני רוצה לשאול שתי שאלות תניב.
רן כהן: איפה אתם משתפים כאן את שירות התעסוקה?
רן כהן: נדמה לי ששירות התעסוקה בעניין הזה יהיה לו חלק משמעותי, שזה יעבור דרכו.
רן כהן: אין שום סיבה בעולם שלא.
רן כהן: והשאלה השנייה היא לאסף אדיב, הפיילוט הזה אולי ישפיע לרעה בכלל על המוטיבציה של עובדים אחרים להיכנס.
רן כהן: כי אם הוא נותן יתרון רק ל-300 נניח שמהם עמותת מען יהיו 200.
רן כהן: מה עם כל השאר?
רן כהן: אמרת נדמה לי באחת הישיבות האחרונות שיש אלף זמינים.
רן כהן: אז כל השאר לא ירצו, או יקופחו, או מה יהיה פה בעצם?
רן כהן: אבל זה אחר כך.
רן כהן: תנו לי קודם את שירות התעסוקה.
רן כהן: תניב וחני.
תניב רופא: כשהתחלנו את העבודה על הפיילוט הזה אז דבר ראשון הרמתי טלפון לחני.
תניב רופא: קיבלתי ממנה את כל החומר ואנחנו ממשיכות לעבוד יחד.
רן כהן: למשל לשירות התעסוקה יש כלים בנושא הכשרה מקצועית.
רן כהן: אין סיבה בעולם שזה יהיה על חשבון הפיילוט.
רן כהן: אין סיבה בעולם ששירות התעסוקה לא יתן את זה.
חני נחמני: הכשרה זו אנה.
חני נחמני: אנה תענה על הכשרה.
חני נחמני: הם פותחים והם פונים להכשרות.
חני נחמני: עם תניב החלפנו דעות וחומרים מהניסיון שצברנו במבצע עובדה.
רן כהן: עובדה, הייתי שם בביקור.
רן כהן: זה היה מדהים.
רן כהן: המלונות.
רן כהן: כולם אמרו לא יבואו.
רן כהן: באתי לשם.
רן כהן: היו שם מאות אנשים שבאו מהגליל באו כדי לעבוד באילת ובסוף איישו את כל המשרות.
רן כהן: בסוף מילאו את כל המכסה בישראלים.
רן כהן: הבעיה נפתרה.
חני נחמני: לעניינו כאן, ברגע שנשלים את כל הפרטים והניואנסים הקטנים אחרי שתהיה כאן הסכמה עקרונית כן צריך יהיה לעשות מפגשי מעסיקים בלשכות.
חני נחמני: אני לא אוהבת ירידים, זה טוב לתקשורת, אבל בפועל מה שנכון לצאת עם חומר פרסומי, עם דף מידע לדורשי העבודה.
חני נחמני: יגיעו המעסיקים, נקבע להם מפגשי תעסוקה כמו שראית בירושלים, בלשכות הרלוונטיות, ואז אנחנו מביאים מגוון גדול של דורשי עבודה, הידברות ישירה בין המעסיק לעובד, אנחנו כמובן נעשה את כל הפעולות כדי להעביר את המידע.
חני נחמני: החשוב הוא להעביר את המידע.
רן כהן: הנה למשל בסעיף פרסום, זה עליכם?
חני נחמני: לא.
חני נחמני: אנחנו לא בלופ בקטע של העלויות וכן הלאה.
חני נחמני: אנחנו לא.
רן כהן: למה לא? זה לא תוספת עבודה בישראל?
רן כהן: זה פתאום אקסטריטוריאלי?
חני נחמני: מבחינת פרסום, הפקה ודברים של עלויות אין לנו אפשרות לממן את זה בשירות.
חני נחמני: אנחנו בבעיות קשות מאוד כרגע מול האוצר.
רן כהן: טוב אז תניב אני מבקש תבואו בדברים גם עם שירות התעסוקה גם לגבי הנושא הזה.
רן כהן: תהיה בעיה, תגידו לי, אני אנסה לתפוס את שר האוצר באיזה מקום.
חני נחמני: הפרסום צריך להיות כמו שמקובל, המון באינטרנט.
חני נחמני: אם אנחנו מדברים על אוכלוסייה צעירה, אני לא יודעת לגבי המגזר הערבי, אנחנו רואים שגם באתרים, גם באינטרנט.
רן כהן: זה הכי פשוט בעולם.
רן כהן: תנו את החומר לאסף אדיב והוא יעשה את הדברים בצורה הכי יעילה.
רן כהן: אסף מה אתה אומר?
אסף אדיב: ראשית אני בהחלט רואה בוא נגיד במידה מסוימת של תסכול את המספרים האלה ואת התקציבים האלה.
אסף אדיב: ברור שיש פה איזה דיספרופורציה בין הגודל של הבעיה למידת המחויבות שהממשלה מוכנה לתת, כולל מה שהחקלאים משלמים בעצמם שטבע הדברים היה צריך להיות שאם רוצים למצוא תחליפים לעובדים זרים אז לפחות מיסים שמשלמים על העסקה של עובדים זרים שהם יושקעו בדבר הזה.
אסף אדיב: ההיגיון אומר למה שאני אשלם על עובד אם אתם לא יכולים לתת לי עובד אחר.
אסף אדיב: אם אתם יכולים לתת לי עובד אחר, קחו את הכסף ששילמתי על העובד הזה ושימו אותו על הדבר הזה.
אסף אדיב: למרות הדבר הזה אנחנו כעמותת מען נרתמנו מהרגע הראשון והצענו הצעות ומוכנים לעזור להצליח לפחות את הדבר היותר מוגבל הזה כדי לראות אם אפשר בצורה הזאת להתחיל לקדם משהו שהוא יותר רחב.
אסף אדיב: עוד הערה כללית לפני שאני אענה על השאלה שלך, קיימת שאלה לפי דעתי שהיא עומדת כשאלה וזאת השאלה האם בענפים מסוימים, מוגדר פה אזור גיאוגרפי, לא מוגדר פה ענפים, האם בענפים מסוימים בצורה מתוכננת מתחילה להיות איזושהי תמונה שאומרת אנחנו רוצים בענפים האלה לחתור להגיע עם החקלאים, אם זה על ידי סבסוד, אם זה על ידי מיכון, להגיע למצב שבו בהליך של שבע שנים מחליפים את העובדים הזרים בעובדים ישראלים.
אסף אדיב: בענף.
אסף אדיב: ואני חושב שזו צריכה להיות המחשבה.
אסף אדיב: ויש לנו קצת ניסיון עם שירות התעסוקה בבניין למשל, ששמו איזושהי הצעה ואמרו טוב, קחו את ההצעה, יש כסף, אז המעביד יכול לעשות חשבון, אפילו עובדים ישראלים, דרך הראיס, או הוא יכול באיזושהי צורה לנייד עובדים זרים, אז יכול להיות שזה לא כדאי לו.
אסף אדיב: כמה התקציב 3600 שקל, כמה אני מקבל.
אסף אדיב: אלף שקל בחודש בשביל העובד הזה.
אסף אדיב: יכול להיות שההפרש בין העובד הזה לבין עובד שאני משיג, קודם כל פה אני לא מחוייב ואף אחד לא בודק אותי, לא בודקים לי את הספרים, ואני צריך להיכנס לתוכנית שבסך הכל מה אני מקבל ממנה.
אסף אדיב: אנחנו עלולים להיכנס למצב שלא נמצא מעסיקים שירצו את זה.
אסף אדיב: שהם לא רוצים להתעסק עם פרוצדורות ובדיקות.
רן כהן: ולשאלה שלי?
אסף אדיב: אם עושים פרסום ואם עושים עבודה לפחות בחלק של עמק חפר ולב השרון האזור הזה היותר קרוב ומכניסים אנשים, אמרה לי את זה תניב כמשהו שהוא מובנה.
אסף אדיב: לעובדים הוותיקים המעביד יוכל לסבסד אותם.
אסף אדיב: זאת אומרת מעביד מקבל כסף הוא יכול להחליט שיש לו קבוצה של חמישה עובדים שעובדים אצלו קבוע כבר.
אסף אדיב: את הכסף שהוא מקבל הוא יתן את זה כתוספת שכר לעובדים האלה בתקופה מסוימת.
אסף אדיב: הוא יתן להם צ'ופר, הוא יתן להם 500 שקל בחודש כהעלאת שכר, הוא ייתן להם משהו.
אסף אדיב: יש לו איזשהו מרווח למעביד.
אסף אדיב: מעביד שירצה להשתמש בזה בצורה יצירתית יכול פה לתת, יש כמה מעבידים באזור הזה, שמעבידים את העובדים כבר הרבה זמן אני חושב שהם יוכלו לעשות שימוש בזה.
רן כהן: זה נותן מוטיבציה גם ליציבות של העובדים הקיימים.
אסף אדיב: בהחלט.
אסף אדיב: אם המעביד רוצה בזה הוא יכול לעשות את זה.
אברהם דניאל: זה לא מדויק.
אברהם דניאל: תלוי כמה עובדים יש לו וכמה הוא יקלוט.
אברהם דניאל: אם יש לי 20 עובדים ישראלים ואני קולט שני עובדים, אז מה?
אסף אדיב: תיקח דוגמה.
אסף אדיב: לא מעט מעסיקים יש להם קבוצה די גדולה של עובדים שמועסקים על ידי ראיסים ואם הם מחליפים קבוצה אחת מתוכם, אז העובדים האלה לא נחשבים כעובדים, זה הוצאות יצור על חשבוני.
אסף אדיב: אם אתה מחליף חמישה עובדים כאלה, או שמונה או עשרה עובדים כאלה אתה בעצם מגדיל את הצוות.
אסף אדיב: ההיגיון אומר לעשות מה שעשו באילת.
אסף אדיב: זאת אומרת שבאו ואמרו למלון קח ואוצ'רים ואם יש עובד שהוא קבוע אצלך והוא מתמיד אצלך בשטיפת כלים או במקצועות הדרושים, אתה רוצה לצ'פר אותו, מבחינתנו עובד שאנחנו רוצים לצ'פר אותו, זאת אומרת יש תקציב, 3 שנים לתוכנית, אנשים שיהיו ותיקים יקבלו.
חני נחמני: כן.
חני נחמני: אני מסכימה איתך ברמת העיקרון.
חני נחמני: אבל ברמת המציאות לצערי, שזה טוב מבחינת המלון יש את העובד אבל נכנסו פחות עובדים חדשים.
חני נחמני: כי באמת המלונאים נתנו את עיקר התמריצים לעובדים הקיימים.
חני נחמני: זה פתר בעיה.
חני נחמני: יכול להיות שאם הוא לא היה נותן לו את זה אז הוא היה הולך.
רן כהן: נכנסו אלף עובדים חדשים.
חני נחמני: זה נכון, כי יכול להיות שאחרת העובד היה עוזב.
חני נחמני: אבל אם אנחנו כן רוצים לנסות להגיע לאיזשהו אופק ולנסות להכניס ישראלים לחקלאות ולמשוך אנשים לחקלאות אז כן צריך לקחת את החדשים באמת ולא את הקיימים.
חני נחמני: אני מכירה יותר את נושא הערבה, הלשכות בדימונה וכן הלאה, שם אני צופה יותר בעיה, אתה חושב שבמגזר הבדואי יש שם פוטנציאל להעסקה?
רן כהן: בטוח שכן.
חני נחמני: דימונה, ירוחם, פחות נצליח למצוא ישראלים.
אסף אדיב: אני רוצה לסיים.
אסף אדיב: אני לא חושב שהתוכנית הזאת פוגעת באיזושהי צורה, לא תפגע באנשים אחרים.
אסף אדיב: בעידוד הקטן שהיא תתן היא תתן עידוד.
אסף אדיב: רוב העובדים שמעורבים בפרויקט שלנו זה עובדים שעוברים כל ארבעה, חמישה חודשים, כשהמעביד גמר את העונה, מעבירים אותם למקום אחר, כך שעובדים קבועים במקום אחד במעט מאוד משקים יש לנו עובדים שעובדים לאורך השנה כי המעבידים לא רוצים.
רן כהן: במה התחלתי לחשוד?
רן כהן: תסלחי לי תניב, שמשרד החקלאות לא מקדם את הפיילוט הזה בגלל החשש שהיחידים שיצטרפו לעבודה זה ערבים.
רן כהן: כי אין הסבר איך משרד ממשלתי מקבל תקציב, מקבל לחץ מהכנסת ולא מבצע את זה.
רן כהן: חזרנו לחשבונות.
אסף אדיב: יש בעיה שעלתה גם בנושא של המשבר של ההכרה.
אסף אדיב: היא יכולה גם לעלות פה.
אסף אדיב: זאת אומרת עובדים נקלטו והמעביד קלט אותם ואז פתאום נכנס איזשהו פורס מג'ור קרה משהו.
אסף אדיב: ודברים כאלה קורים.
אסף אדיב: עובדים עובדים בפרחים ופתאום איזושהי נפילה נוראית בשוק הפרחים, איזושהי מחלה, יש מקרים ואני אומר לך שאני יודע על מה אני מדבר.
אסף אדיב: יש מצבים כולל באיזושהי צורה גם בשנה של השישה חודשים, שנגמרו השישה חודשים, העובד רוצה, המעביד רוצה, הם לא יכולים.
אסף אדיב: קצצו להם את המים עכשיו.
אסף אדיב: אני רוצה עובדים, קצצו את המים, אני לא יכול לגדל את הגידול שאני אמור לגדל.
אסף אדיב: מה קורה ברגע הזה.
אסף אדיב: אני אומר שיש פה מצב בנושא של האבטלה שעשו אותו בבתי המלון באלפיים אחרי שנפלה התיירות באוקטובר אלפיים היתה תוכנית מיוחדת לענף המלונאות שנתנו לעובדי המלונות למשוך אותם באיזושהי צורה ונתנו להם אפילו קורסים, הם נכנסו ישר למסלול של מין הכשרה כזאת, והם נרשמו וקיבלו אבטלה, למרות שלא היה להם זכאות, בלי מכתבי פיטורין, כדי שהם יוכלו לחזור למעביד אחרי חודשיים.
אסף אדיב: אנחנו הצענו את זה גם בעניין של הכרה כדי לעשות את הגשר כי המעבידים רצו את העובדים אבל חודשיים לא יכלו לעשות איתם שום דבר.
רן כהן: אנה מה לגבי ההכשרה המקצועית?
אנה גלוק: לגבי הכשרה מקצועית יש לנו תוכנית, מפרסמים אותה עכשיו.
אנה גלוק: זה בנוסף לפיילוט אלא שהמענקים שאנחנו נותנים במקרה הזה אדם לא יוכל לקבל גם זה וגם זה.
אנה גלוק: זאת אומרת אם אדם נכנס להכשרה, אנחנו נותנים מענקים מי שמוכשר ונכנס לעבודה שלושה חודשים אחרי זה מקבל 4000 שקל, ומי שמתמיד עוד חצי שנה עוד 4000 שקל.
אנה גלוק: זאת אומרת עובד שמתמיד תשעה חודשים מקבל 8000 שקל וזה בשתי פעימות, ארבע וארבע.
רן כהן: אני מציע שתמצאו את השפה המשותפת באיזה אופן להיעזר במשרד התמ"ת לגבי הכשרה מקצועית כי זה עוזר.
אברהם דניאל: אני רוצה לברך קודם כל שהתחלנו באיזשהו כיוון.
אברהם דניאל: אני מחכה עשר שנים.
אברהם דניאל: אני רואה בפיילוט הזה כיוון, ניסיון, דרך למידה ואנחנו צריכים לבחון את זה במעשים, תקופת הפיילוט ואז נהיה יותר חכמים ואז נדע לאיזה כיוון ללכת.
רן כהן: מאיזה מושב אתה?
אברהם דניאל: אני משדה יצחק.
אברהם דניאל: אתה עברת שם הרבה.
אברהם דניאל: אני מגדל ב-350 דונם פרחים.
אברהם דניאל: מהפיילוט הזה אנחנו רק נלמד.
אברהם דניאל: יכול להיות שאנחנו מדברים תיאורטית בכיוון כזה ויתברר שזה ילך לכיוון אחר.
אברהם דניאל: ואם אכן נראה שתהיה הצלחה אז באמת אנחנו צריכים ללחוץ שיתנו יותר כספים, שיתנו יותר תקציבים.
רן כהן: צריך לעשות את זה מהר לקראת תקציב 2009 שלא יהיה 5 מיליון אלא 50 מיליון.
אברהם דניאל: איך אמרת במה שמענישים אותנו אפשר לקחת את הכסף במידת הצורך ולהשקיע אותו במקום הנכון.
דוד ברבי: הפיילוט בהחלט צריך לשמש ניסיון להתחלה גדולה אבל אי אפשר להסתפק בשנה.
דוד ברבי: זה לא הגיוני בכלל.
דוד ברבי: בשנה שנייה אפשר בהחלט להפסיק לתת למעסיק כי הוא כבר רכש את הניסיון על אותו עובד אבל העובד אם הוא לא יקבל 1000 שקל לחודש בנוסף לשכר שלו הוא לא יעבוד, אין לו שום סיבה בעולם לעבוד.
דוד ברבי: כל ההשוואות בניין, מלונאות, תעשייה לא רלוונטי לחקלאות.
דוד ברבי: אתם תמיד חוזרים ועושים השוואות.
דוד ברבי: בחקלאות אין קידום.
דוד ברבי: שכח מזה.
דוד ברבי: יש מנהל עבודה אחד, זה אני.
דוד ברבי: אין מנהלים במשק קטן כמו שלי.
דוד ברבי: במשק כמו שלו, יש לו שני בנים מנהלים ואולי יהיה משק שאין לו בנים והוא רוצה מנהל עבודה וזה הכשרה למנהלים.
דוד ברבי: אני יכול לוותר בשנה השנייה על מה שאתה נותן לי בשנה הראשונה, אני יכול לוותר על זה כי הוא כבר רכש, הוא כבר לא יעשה לי נזק, אז הוא מתאים.
דוד ברבי: אבל הוא יצטרך כל שנה את האלף.
דוד ברבי: עכשיו אני שואל מדינה שצריכה כל כך הרבה להעסיק בתשתיות ובמפעלים, ובזמנו אינטל אני זוכר עוד מזמן, היא הרי משקיעה כל כך הרבה כספים, מה זה אלף שקל כדי שהיא לא תשלם לו אבטלה לאותו עובד.
רן כהן: גם בזה אני אשם.
דוד ברבי: בסופו של חשבון למדינה שכסף נשאר פה והוא מגלגל את המשק זה לא כמו שכסף הולך לעובד זר.
רן כהן: אתה אומר שהפיילוט טוב ולא מסכים.
דוד ברבי: החשש שלי שהוא יהיה פיילוט וייגמר בזה.
דוד ברבי: אבל אם הוא יהפוך להיות התחלה גדולה, זאת אומרת בקטע הזה של שנה אני אומר לא צריכה להיות מגבלת תקציב בכלל.
דוד ברבי: יש הרבה כסף מענישה ואם יפסיקו את הענישה שלנו אולי נוכל לשלם עוד 500 שקל בנוסף לאלף של המדינה.
דוד ברבי: אחד על אחד.
דוד ברבי: שקל על שקל.
דוד ברבי: שקל שתשים המדינה נשים אנחנו שקל ובלבד שיפסיקו את הענישה.
דוד ברבי: אם המדינה תחשוב נכון, יש בסך הכול לחקלאות שתי קבוצות, אחת זה חיילים משוחררים שבהקשר של לקבל מענק, כי אחרי חצי שנה הם נוסעים להודו, וזה בסדר, ואתה לא יכול לעצור אותם.
דוד ברבי: ופועלות ערביות.
דוד ברבי: אפילו לא ערבים.
דוד ברבי: כי ערבים מקבלים בבניין 400 שקל.
דוד ברבי: יש להם קידום שם.
דוד ברבי: הם לא ילכו לחקלאות.
דוד ברבי: וזה לא עוזר שום דבר.
דוד ברבי: יש לי שכנים בקלאנסוייה שמה ואף גבר לא מוכן לעבוד בחקלאות אצלי.
רן כהן: מה אתה מדבר?
רן כהן: הם מגדלי התותים הכי טובים בארץ.
דוד ברבי: הם מגדלים אבל הם לא יבואו לעבוד בחקלאות אצל מישהו אחר.
דוד ברבי: היו מאתיים מגדלי פרחים בקלאנסווה, סגרו כולם, נשאר אחד או שניים.
דוד ברבי: הם הלכו לבניין ולכל מיני דברים.
דוד ברבי: יכול להיות שיהיו פועלות ערביות שיסכימו לעבוד בשכר מינימום בלי התוספת אבל אני מניח שהתוספת אולי היא תדחוף לעידוד כזה שבסופו של דבר היעילות שלהם והרצון שלהם המוטיבציה תהיה כזו גדולה, שאולי באמת, שוב פעם בלי ההתניה, אולי באמת יום אחד נוותר על העובדים הזרים בלי לחץ, בלי התניה.
תמר רמות: אני מייצגת את בנק ישראל.
רן כהן: אני מבין שאתם ממש מתנגדים לפרויקט הזה.
תמר רמות: אנחנו לא מתנגדים, אנחנו מברכים שיוצא פרויקט כזה לדרך אבל יש לי כמה שאלות והערות.
תמר רמות: ראשית ברור שההצלחה של פיילוט היא קריטית להמשך העבודה בעתיד ואם הפיילוט הזה לא יצליח אז לא תהיה לגיטימציה להתחיל תוכניות פיילוט אחרות בעתיד או להמשיך את התוכנית הזאת כתוכנית ארוכת טווח.
תמר רמות: לכן קצת מתמיה למה משלבים פה בתוכנית משהו שהוא first best and second best.
תמר רמות: פירסט בסט זה באמת המועצה האזורית עמק חפר שהולכים לאזור שיש בו פוטנציאל לתעסוקה ארוכת טווח, לתעסוקה על פני כל השנה.
תמר רמות: לעומת זאת משלבים את זה עם המועצה האזורית הערבה שאין לי שום דבר נגד המועצה האזורית ערבה אבל ברור, כתוב פה מדובר בעבודה שהיא לא רציפה על פני השנה.
תמר רמות: ומאחר והמטרה היא אחרי הכול לעודד תעסוקה של עובדים ישראלים על פני כל השנה ותעסוקה ארוכת טווח.
רן כהן: אולי זה ללמוד על ההבדלים בין זה לזה.
רן כהן: אז אולי בעתיד העידוד הזה יהיה באזור אחד או בשניהם על פי הממצאים, אחרת לא נדע.
דניאל אברהם: בערבה עובדים גם כל השנה.
דניאל אברהם: בגלל זה הם מחזיקים את העובדים הזרים.
דניאל אברהם: עם כל הכבוד.
תמר רמות: ברור מהמשך דבריי היה אפשר גם בערבה ללכת לכיוונים שבהם מעסיקים 11 חודשים בשנה, כלומר משהו יותר ארוך טווח ולא חצי שנה.
רן כהן: זה לשאלתי תניב אמרה בערבה יהיה אפשר לעבוד גם כמו בעמק חפר.
רן כהן: כלומר העניין של פיצול חצי שנה הוא לא כורח.
רן כהן: הוא אפשרות.
רן כהן: מי שיעסיק שנה יקבל על שנה גם בשנה בודדת.
תמר רמות: וגם אני חושבת שצריך לתת עדיפות למשקים שהם נותנים עבודה שהיא עונתית בפרט כשנעשו עבודות מקצועיות שציינו את זה דווקא הערבה בגלל הריחוק שלה משוק העבודה תעסוקת העובדים הזרים היא הפחות בעייתית שם ביחס לאזורים אחרים שבהם יש הצע רב של עובדים ישראלים.
אברהם דניאל: זה 50 דקות מדימונה לערבה בכל שעה משעות היום.
אברהם דניאל: עם כל הכבוד כל העבודה שעשיתם לא לעניין בקטע הזה.
רן כהן: זה אזור שהוא רווי עובדים זרים.
תמר רמות: זה אזור שהוא רווי תושבים זרים.
תמר רמות: כלומר מספר העובדים הזרים כמעט שווה שם למספר התושבים הישראלים בערבה.
תמר רמות: דבר אחרון, אני חושבת שיש אולי מקום להתחיל את התוכנית הזאת באזורים שהם נמצאים באזורים מהלב.
תמר רמות: תוכנית וויסקונסין ששם גם יתחיל הנושא של מס הכנסה שלילי.
תמר רמות: זה עוד גורם שיכול להוות תמריץ לתעסוקה ארוכת טווח.
רן כהן: רבותיי נדמה לי חברי שי חרמש שאולי נגיע להבנה יחד שבסך הכול עוברים את הבעיה הזאת באופן מאוד חיובי ואנחנו תובעים ממשרד החקלאות לקבוע את המועד המוקדם ביותר להתחלתו כשהכוונה שלנו היא עוד ב-2008, לא לחכות ל-2009 כי לא לוותר על התקציב של 2008, ולכן אנחנו מבקשים להודיע לנו בהקדם האפשרי מתי אתם מתחילים את הפיילוט הזה.
רן כהן: דבר שני, נדמה לי שאתם צריכים לשקול מחדש את העניין של הפרופורציות של התשלומים על פני השנה.
רן כהן: צריך להגיע לפחות לאיזון אם לא לקבל את עמדתו של חבר הכנסת חרמש שאומר שהסכום צריך ללכת ולגדול.
רן כהן: ואולי תקבלו גם את עמדתי ואני מאמין שאולי גם פה חבר הכנסת חרמש יסכים איתי יכול להיות להגדיל את הפרופורציה של התמורה של העובד קצת על חשבון התמורה של המעסיק, למרות שגם הוא צריך לקבל.
רן כהן: אני מסכים לתפיסה שגם המעסיק צריך לקבל אבל כאן הפרופורציות יוצאות כמעט חצי חצי בה בשעה שאני מעריך שזה צריך להיות לפחות שלושת רבעים ורבע.
רן כהן: אבל זה לא המצב פה.
רן כהן: אני מבקש תשנו את הפרופורציות האלה כי זה מאוד מאוד חשוב.
רן כהן: הדבר השלישי, אני מאוד מאוד מבקש שמשרד התמ"ת בנושא של הכשרה מקצועית יהיה מעורב באופן מלא בפרויקט הזה וגם שירות התעסוקה.
רן כהן: אני חושב שזה חיוני שגם שירות התעסוקה כשירות לאומי ינתן לטובת הפרויקט הזה, גם כדי להפיק ממנו לקחים לדברים אחרים אבל גם לזה עצמו.
רן כהן: אנחנו מבקשים, אני בטוח שגם חבר הכנסת חרמש יסכים לזה, שתפיקו דוחות לפחות הכי מוקדם שאפשר, לפחות לאחר חצי שנה.
תניב רופא: דוחות ביצוע על הפיילוט שנלמד איך הוא עובד.
רן כהן: כן, כי אנחנו רוצים שזה באמת יהיה פיילוט שיאפשר לימוד לקחים והפקת לקחים ושינוי מדיניות לעתיד כמו שבנק ישראל רוצה בצדק.
רן כהן: כמו ששר החקלאות רוצה.
רן כהן: גם משרד האוצר אמר לי שהוא רוצה.
רן כהן: וזה ממש שומו שמיים אפילו משרד האוצר אמר.
רן כהן: נדמה לי שזה הסיכום האפשרי היחידי.
רן כהן: אנחנו מחכים לכם בכיליון עיניים לדעת מתי זה מתחיל.
רן כהן: ונלווה את זה בהמשך גם בתחילת המושב הבא בבקשה בת שבע, תעשי עוד ישיבה לדעת מה קורה.
רן כהן: תודה רבה לכם רבותי.
רן כהן: גברותי ורבותי, אני מאוד מודה לכם שבאתם לישיבה הזאת, שעניינה הדיון בדוח מחלקת המדינה למאבק בסחר בבני אדם.
רן כהן: אני ברשות
רן כהן: כם אציג את עיקרי הדוח כיוון שלא הזמנו נציג שגרירות ארצות הברית כדי להציג אותו ולאחר מכן אני אבקש מרחל גרשוני וממשרדי הממשלה לתת את תגובת הממשלה לממצאים של הדוח הזה שכידוע הוא דוח מאוד מאוד משמעותי.
רן כהן: נדמה לי שבכל מדינות העולם, אין היום גורם יותר משמעותי במאבק בסחר בבני אדם מאשר דוח מחלקת המדינה של ארצות הברית.
רן כהן: כפי שידוע לכם השנה בדוח של 2007 ישראל דורגה במקום השני, בדרגה השנייה וזה לאחר שב-2005 היינו בסכנה של ירידה לדרגה השלישית ונמלטנו ממנה די בעור שינינו בגלל הצגת דברים של עשייה ששחררה את ישראל מהסכנה הזאת.
רן כהן: בדרגה השנייה רק להזכיר חברות וחברים, מדובר על מדינות שמאבקן בתופעה לא עומד בסטנדרטים המינימלים של מאבק ראוי בסחר בבני אדם, אבל הן נוקטות צעדים משמעותיים כדי להיאבק בתופעה.
רן כהן: זה בעצם המצב.
רן כהן: מזלנו שלא התדרדרנו לדרגה השלישית כי אז מצבנו היה לאין שיעור יותר חמור.
רן כהן: אם כן, רק מעט היסטוריה.
רן כהן: בשנה הקודמת 2006 גם היינו במקום השני רק היינו בסכנה של נפילה למקום השלישי וחמור מזה.
רן כהן: מזה הצלחנו להימלט.
רן כהן: בשנת 2006 צוינו בעיקר שתי תופעות כבקורת על ישראל.
רן כהן: האחת, זה סחר בבני אדם למטרות עבודה, גבייה של דמי תיווך שלא כחוק, כפיית עבודות כנגד רצון העובד ואי מתן זכויות ותנאים לעובדים שהגיעו לארץ כחוק לעבוד בענפי הבניין, החקלאות והסיעוד.
רן כהן: כלומר לא לגבי כל העובדים אבל לגבי חלק מהעובדים.
רן כהן: והתופעה השנייה זה סחר בבני אדם למטרות זנות.
רן כהן: ישראל היא מדינת יעד לסחר בנשים לשם ניצול מיני בתעשיית הזנות.
רן כהן: בממצאים הללו נמצא ב-2006 שהאמצעים שישראל נוקטת לסייע לקורבנות סחר בבני אדם ולשיקומם כגון מתן אישורי שהייה ועבודה והקמת מקלטים לקורבנות סחר, לא מספיקים.