GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורדה אדוארדס: אני מניחה שכן.
ורדה אדוארדס: השר מודע לזה.
ורדה אדוארדס: יש כל מיני בעיות שאני לא רוצה כרגע להיכנס אליהן.
ורדה אדוארדס: כל המעליות במדינת ישראל נמצאות תחת פיקוח בטיחותי שלנו ולהוסיף לנו אז קיבלנו גם את הדרגנועים לפני שנתיים כי חשבו שאנחנו קצת משתעממים אולי.
ורדה אדוארדס: אני לא מנסה להיות צינית.
ורדה אדוארדס: אני פשוט מנסה להראות באמת את ההיקף הגדול של האחריות שמוטלת עלינו.
רן כהן: 15 התקנים שבוטלו,
ורדה אדוארדס: הם לא בוטלו.
ורדה אדוארדס: הם לא אוישו בין השאר מפני שרמות השכר מאוד נמוכות.
ורדה אדוארדס: המכרזים הם פנימיים.
ורדה אדוארדס: זה לא התפרסם כמכרזים פומביים.
ורדה אדוארדס: זה בתוך שירות המדינה.
ורדה אדוארדס: יש קושי גדול לפרסם מכרזים פומביים ובתוך שירות המדינה לא נמצאו אנשים מתאימים.
ורדה אדוארדס: אנחנו צריכים מהנדסים, אנשים עם ידע מקצועי מאוד רחב, עם ניסיון.
ורדה אדוארדס: לא כל אדם יכול לגשת.
רן כהן: תגידי כמה מילים על הכשרה של מפקח כזה.
ורדה אדוארדס: כוח האדם המקצועי שלנו, פקחי העבודה הוא מורכב מעיקר מאנשים שבאים עם רקע הנדסי, בעיקר מהנדסים, חלקם הגדול גם עם תואר שני.
ורדה אדוארדס: הם אנשים שבאו כבר עם התמחות בתחומים מסויימים.
ורדה אדוארדס: הם מקבלים אימון בזמן העבודה.
רן כהן: ומה השכר שלהם?
ורדה אדוארדס: מאוד נמוך.
ורדה אדוארדס: אני יכולה לומר את זה בדרגות.
ורדה אדוארדס: אני לא יכולה לתרגם את זה לשקלים.
ורדה אדוארדס: הדרגות מאוד נמוכות.
ורדה אדוארדס: מפקח עבודה היום עובד במתח דרגות של 37-39.
ורדה אדוארדס: זה דרגה שכמעט לא קיימת במשק.
ורדה אדוארדס: אני מדברת על אנשים שעובדים 30 שנה עם תואר שני.
רן כהן: אנשים צריכים להיות גם עם תואר שני וגם עם ניסיון.
רן כהן: איך הם יפקחו?
רן כהן: אפילו אם הם יהיו הכי משכילים בעולם, אם אין להם ניסיון של עשר, שתים עשרה שנה, בעבודה אין להם צ'נס לפקח.
רן כהן: אז כמה זה יוצא?
רן כהן: 5000 שקל?
דב בארי: טיפה יותר.
דב בארי: אבל לא הרבה יותר.
ורדה אדוארדס: לאור המצב העגום הזה אנחנו פנינו להנהלת המשרד.
ורדה אדוארדס: אנחנו מציעים מכרזים.
ורדה אדוארדס: הם לא מעלים מועמדים.
ורדה אדוארדס: אין אנשים.
ורדה אדוארדס: לא מציעים מכרזים חיצוניים.
רן כהן: תוכל לומר לנו מבחינתכם, אבל בתום לב, יש מניעה להוצאת מכרזים כאלה?
דב בארי: התחום שלי אגף תקציבים הוא לא נוגע לעניינים של מכרזים.
דב בארי: זה נציב שירות המדינה ובדרך כלל החשב הכללי.
דב בארי: רמת השכר היא של כל המגזר הממשלתי.
דב בארי: יש דירוג אקדמאי הוא דירוג מנהלי.
דב בארי: כל אחד על סמך הדרגה האקדמאית שלו מקבל.
רן כהן: תקן אותי רק אם אני אומר דבר שטות גמור.
רן כהן: אני כבר הגעתי למסקנה שאני צריך לפנות לשר אלי ישי ולנציב שירות המדינה ולומר להם רבותיי, יש פה מצב זועק לשמיים.
רן כהן: אם לא רוצים אנשים יהרגו, תיפגע בריאותם, תיפגע יכולתם לעבוד ולהתפרנס ולקיים את משפחתם, הם חייבים מיידית לפחות את 15 המשרות האלה.
רן כהן: גם להעלות את התקן של השכר וגם להוציא מכרז חיצוני מיידי כדי להביא אנשים שיעבדו בתפקידים האלה.
ורדה אדוארדס: ברשותך אני רק רוצה להשלים את התמונה.
ורדה אדוארדס: במשרד יש הבנה והסכמה שחייבים לשדרג את המצב באגף שלנו.
ורדה אדוארדס: המנכ"ל כבר נתן את האור הירוק ללכת לאיזשהו מהלך של רה-ארגון שיהיה בו גם הוספה של כוח אדם וגם באמת הרמה של תנאי השכר על מנת שנוכל בכלל לקלוט אנשים ראויים לתפקידים האלה.
רן כהן: מי זה המנכ"ל עכשיו?
ורדה אדוארדס: גבריאל מימון.
ורדה אדוארדס: אנחנו התחלנו עכשיו, אנחנו עובדים, אבל כרגע זה עדיין בתוך המשרד, עוד לא פנינו לנציבות, אין לי מושג מה תהיה התגובה, אם ילכו איתנו או נגדנו, לא ברור.
ורדה אדוארדס: אבל המשרד מודע לזה שיש צורך גדול.
רן כהן: אני למרות הארגעה הזאת שלא מרגיעה אותי, אני בכל אופן אפנה לשר אלי ישי.
רן כהן: אני חושב שצריך להעיר את תשומת ליבו לזה שתחום שהוא אחראי עליו לא מתקיים בו המינימום ההכרחי.
רן כהן: אני במצב כזה משרד התמ"ת לא הייתי ישן בלילה.
רן כהן: לא בגלל גורל ש"ס או גורל אהוד אולמרט, בגלל גורל העובדים בישראל.
ורדה אדוארדס: אני מסכימה לגמרי שהמדינה צריכה לעשות יותר ממה שהיא עושה.
ורדה אדוארדס: כלומר היא צריכה לתת משאבים יותר גדולים והיא צריכה לתמוך בפיתוח של הנושא הזה.
ורדה אדוארדס: אם מותר לי להזכיר בהמשך לזה לדוגמה המדינה רוצה להטיל עלינו את האחריות על נושא הבטיחות באירועים המוניים שזה נושא חדש, גדול, כבד, ולצורך ביצוע המוטל עלינו פנינו וביקשנו 6 תקנים ואגף תקציבים אמר לנו שאנחנו לא נקבל.
ורדה אדוארדס: זה לא אתה.
ורדה אדוארדס: סליחה שאני מעלה את זה כאן.
רן כהן: פה עולים הדברים האמיתיים.
ורדה אדוארדס: מנכ"ל המשרד פנה וביקש מאגף תקציבים משאבים לביצוע.
ורדה אדוארדס: התשובה היתה שלא יתנו.
רן כהן: אני מבין שנכון להיום מתוך 61 האלה גם אין לכם מוקצים לפיקוח על הפלשתינאים.
ורדה אדוארדס: אין אצלנו הקצאה לפיקוח על הפלשתינאים.
רן כהן: כל המפקחים נמצאים בארבעת המחוזות של המשרד?
רן כהן: שאף אחד מהם לא עוסק בשטחים.
ורדה אדוארדס: לא באופן שגרתי וכמשימה שמוטלת עליו.
ורדה אדוארדס: לעיתים באופן חריג יש פניות מצד קמט שטחים או מהמפעלים עצמם שמבקשים שאנחנו נבוא ונסייע ואז באופן חריג אנחנו מגיעים.
רן כהן: אני מדבר עכשיו על פעילות סדירה.
ורדה אדוארדס: לא קיימת.
ורדה אדוארדס: גם במקרים הבודדים האלה שאנחנו מגיעים יש לנו קושי מאחר ויש נוהל במשרד שקובע שיציאה מעבר לקו הירוק דורשת התארגנות גדולה.
ורדה אדוארדס: הודעה למשטרה.
ורדה אדוארדס: צריך המון תיאומים והתארגנויות.
ורדה אדוארדס: זה לא שהמפקח לוקח את האוטו ויוצא לדרך.
רן כהן: טוב, אני מניח שעל זה איציק ידבר.
רן כהן: אבל אני כן הבנתי ממך ורדה שבעצם אין הקצאה לאזור הזה והאזור הזה מופקר מבחינת הבטיחות והגיהות וגם את זה אני צריך להעיר את תשומת ליבו של השר שהוא חייב להקצות לזה או מחוז או כוח אדם מיוחד או תת יחידה אצלכם.
רן כהן: אבל מישהו שיעשה את זה.
רן כהן: חנה מזור מהלשכה המשפטית.
חנה מזור: מבחינה משפטית קיים צו מ-1976 של מפקד איו”ש שמכיל את חוק העבודה הירדני על הממונה ולכאורה הממונה באמת יכול למנות מפקחים לצורך זה.
חנה מזור: אבל לא נעשה בנושא הזה עד היום שום דבר.
חנה מזור: נעשתה פעולה דומה עם יחידת הסמך לעובדים זרים לעניין אכיפת שכר מינימום.
רן כהן: וזה לאחר פסיקת בג"ץ נכון?
חנה מזור: עכשיו מה שאני רוצה להדגיש שלפי הצו הוא חל רק על עובדים המועסקים בחקלאות והשקעה ולא לגבי אזורי תעשייה.
חנה מזור: זאת אומרת גם זה מבחינה משפטית הוא בעייתי אם שמענו את המקרים שחנה העלתה.
חנה מזור: אבל מבחינה משפטית ניתן על ידי צו מסוים והסמכה נכונה להגיע להסדר משפטי.
חנה מזור: הבעייה היא כנראה הסיבות שורדה העלתה.
חנה מזור: החוק עוד לא קיים.
חנה מזור: הוא עוד לא סגור.
חנה מזור: זה לא קיים לגבי אזורי תעשייה.
רן כהן: בעצם לחוק הירדני כרגע אין משמעות.
כמאל זאהרלאדין: בעניין ההסדר המשפטי שחל באיו”ש.
כמאל זאהרלאדין: מה שחל באיו”ש זה חוק העבודה הירדני מ-1965 הוא הדין שהיה חל באזור לפני כניסת ישראל לשטחים.
כמאל זאהרלאדין: הוא הדין שחל באמצעות הצו.
כמאל זאהרלאדין: הוא כן הכין את הוראות הבטיחות בעבודה גם על מפעלים, חוק עב כרס.
רן כהן: הלוא בעצם החוקים הללו לא מוטלים על העובדים.
רן כהן: הם מוטלים על המעסיקים.
רן כהן: מאחר והמעסיקים הם לא פלשתינים, המעסיקים הם ישראלים, לא מדבר עכשיו על פלשתיני שעובד במפעל של פלשתיני.
רן כהן: אני מדבר עכשיו על פלשתיני שעובד במפעל או בחברה ישראלית, החוק הישראלי לא חל על המעסיק הישראלי?
חנה מזור: יש תקנות הגנה לשעת חירום.
חנה מזור: הם בעניין של אכיפה פלילית אפשרית.
רמאל זהראלדין: אני אסביר.
רמאל זהראלדין: חוק העבודה חל גם על מפעלים בישובים ישראלים.
רמאל זהראלדין: חוקי הבטיחות והגיהות לכאורה הם לא חלים באזור.
רמאל זהראלדין: אין לה תחולה אקסטריטוראלית.
רמאל זהראלדין: עד הבג"ץ האחרון שעכשיו היה לגבי גבעת זאב, לפני שלושה חודשים, באוקטובר, הוא גם מכיל את דיני העבודה על האזור והישובים הישראלים.
רמאל זהראלדין: זה חדש.
רמאל זהראלדין: לפני זה זה לא היה קיים וצריך לבחון את זה לאור המצב החדש.
רן כהן: דיני העסקה כן חלים ופה מדובר על העסקה.
חנה מזור: בג"ץ אמר את דברו.
חנה מזור: ועדיין צריך להסדיר את זה מבחינת הסמכות.
חנה מזור: זה לא תפור לגמרי.
חנה מזור: זה אפשרי.
רן כהן: יש לי איזו הרגשה שהדבר הזה לוט בערפל וזה לא נראה לי הדבר הזה.
רן כהן: אני חושב שמה שצריך לעשות זה לקחת את פסיקת בג"ץ, לפרש אותה ולהתארגן עליה.
רן כהן: עכשיו אין מה לעשות.
רן כהן: אם בג"ץ אמר ולדעתי זה מה שהוא אמר, שבעצם חוקי העבודה והבטיחות והגיהות חלים גם על המעסיקים הישראלים גם אם הם נמצאים בשטחים, וזה ברור לגמרי, כי הם ישראלים.
רן כהן: והחוקים שחלים עליהם הם חוקי מדינת ישראל.
רן כהן: זה לא המצאה.
רן כהן: הם גם לא בוחלים בשימוש בחוק הישראלי כשהדבר לטובתם.
רן כהן: כי הם ישראלים.
חנה מזור: אני אומרת שמבחינה משפטית צריך לסגור כמה פינות.
רן כהן: את כל הפינות.
כמאל זהראלדין: את הפינה הזאת של תחולת חוקי עבודה ובטיחות שלא היו חלים עד עכשיו.
רן כהן: כל חוקי העבודה חייבים להיות מוחלים בשטחים.
רן כהן: אני לא יודע למי צריך לפנות עם זה.
רן כהן: שר המשפטים?
רן כהן: או לשר הביטחון ולשר המשפטים ביחד.
רן כהן: סרן כמאל זהראלדין ראש מדור אזרחי כלכלי בפרקליטות הצבאית.
כמאל זהראלדין: עד הפסק דין הזה חוקי העבודה לבטיחות בעבודה לא היו חלים לא באזור וגם לא בישובים ישראלים.
כמאל זהראלדין: חוק העבודה הירדני זה הוא שהוא חל והצווים שהוציא אלוף הפיקוד בהתאם ולעניין הזה הוא מינה את קמט עבודה שהוא הזרוע הארוכה של משרד העבודה שהיה קיים ועכשיו הוא חלק ממשרד התמ"ת.
רן כהן: נעזוב את חוק העבודה הירדני.
רן כהן: למרות שחוק הישראלי הוא לא חל על השטחים הוא מוחל על הישראלים שמעסיקים.
כמאל זהראלדין: בעניין הזה צריך לעשות הבחנה.
כמאל זהראלדין: בהתאם לפסק דין הזה להחיל באמצעות צו אלוף את החוקים האלה ולהחיל אותם גם על הישובים הישראלים.
כמאל זהראלדין: צריך לעשות התאמה.
רן כהן: הפנייה שלי צריכה להיות ליועץ המשפטי לממשלה בצו הזה.
רן כהן: אז אני אפנה למר מני מזוז ואני אבקש הבהרה.
כמאל זהראלדין: עכשיו לעניין שכר המינימום היתה היתה הסמכה של קמט עבודה כמו שאמרה חנה בעניין הזה.
כמאל זהראלדין: בעניין אכיפה בעקבות פסק דין של "קו לעובד" והנושא של שכר המינימום הוא הסמיך את מפקחי משרד התמ"ת, הקנה להם סמכות מכוח החקיקה הירדנית שחלה באיו”ש לבוא ולפקח ולאכוף.
כמאל זהראלדין: לעניין מה קורה בשטח איציק יכול לתת הסקירה.
ברוך פרסקי: אני כנציגו של האלוף, שאנחנו גוף המטה של המנהל האזרחי, של המתאם.
ברוך פרסקי: היסטורית התהליכים שהיו באמת פה בשלב נכנסו התמ"ת לתמונה.
ברוך פרסקי: אז עד אוסלו שאנחנו ניהלנו את כל החיים בשנות השמונים, תחילת שנות התשעים אז באמת כל ניהול חיי הפלשתינאים היה בידי המנהל האזרחי שהוא גם גבה מיסים והוא אחראי על כל מערכת החינוך.
רן כהן: הוא היה ממשלה בזעיר אנפין.
ברוך פרסקי: היתה יחידה מפוארת של אכיפה וגם היו תקציבים גדולים.
ברוך פרסקי: ואז היו התהליכים המדיניים ובשלב הזה היחידה פורקה וכל המשימה עברה ליחידת האכיפה של משרד התמ"ת, וידידנו איציק לוי, אמרת חמישית משרה, כל נושא רישיונות העבודה לישראל, ההתיישבות, היחידה שלו בעצם מנהלת.
רן כהן: איציק אתה היום כפוף למנהל האזרחי שכפוף למתאם?
רן כהן: איפה המנהל האזרחי יושב?
יצחק לוי: בבית אל.
ברוך פרסקי: תפקידו העיקרי בעצם זה יחידת התעסוקה.
ברוך פרסקי: הרישיונות של העובדים.
רן כהן: האחריות כאן היא של המתאם.
רן כהן: של האלוף.
רן כהן: אם המנהל האזרחי כפוף לאלוף וזה תפקידו אז האחריות היא של האלוף.
ברוך פרסקי: מבחינת העבודה, התעסוקה.
רן כהן: עד מתי האלוף בתפקיד?
רן כהן: שמעתי שהוא מתחלף.
ברוך פרסקי: כל הזמן יש שמועות.
ברוך פרסקי: כבר שנתיים.
ברוך פרסקי: אבל בתפקידו הראשי שהוא קמ"ט התעסוקה זה הטיפול ברישיונות של העובדים ודיברנו על זה בוועדות הקודמות.
ברוך פרסקי: נושא שהוא קשור לתמ"ת אבל הוא נושא אחר.
ברוך פרסקי: איציק הוא האיש קשר היחיד.
ברוך פרסקי: מבחינת יחידה אין לו יכולות.
ברוך פרסקי: זה המצב לאשורו.
ברוך פרסקי: זו המציאות.
יצחק לוי: הרבה מעבר למה שאמר ברוך פרסקי, אין לי.
יצחק לוי: בעיקר תפקידי הוא להוציא כל יום בערך 45 אלף עובדים פלשתינאים הן לישראל והן לאיו”ש.
יצחק לוי: זה 25 אלף באיו”ש.
יצחק לוי: עוד 22 אלף בתוך ישראל.
רן כהן: אמר לי סגן שר הביטחון שעדיין החלטת הממשלה על תוספת 5000 עובדים לא מומשה.
יצחק לוי: מעט הזמן שנשאר ומה שאני יכול לדחוף וכל מה שאני יכול לעשות בנושא בטיחות בעבודה אני דוחף.
רן כהן: למה זה חמישית משרה?
יצחק לוי: כי כל התפקיד הוא קמ"ט תעסוקה.
יצחק לוי: זה נשאר ספח.
רן כהן: להסתדרות יש איזשהו חלק בעניין?
רן כהן: אני חושב שבטיחות וגיהות הם שם חלק די משמעותי.
רן כהן: אני מבקש לישיבה הבאה להזמין גם את נציג ההסתדרות לגבי הנושא של בטיחות וגיהות.
יצחק לוי: אז מה שדחוף ואקוטי אני כן עושה.
יצחק לוי: חקירת תאונות עבודה שכתוצאה מהם נהרג עובד או נשאר נכה אנחנו כן עושים חקירה ואנחנו כן מסייעים לבתי המשפט ולמשטרת ישראל.
יצחק לוי: אנחנו מנסים לעשות ביקורות בטיחות עד כמה שניתן.
יצחק לוי: אני מאשר מיקום צווארי גז, אני מאשר מיקום מיכלי דלק, אני מתעסק בכל שימוש בחומרי נפץ.
יצחק לוי: כל נושא קו התפר שבוצע בתחום יהודה ושומרון אני מטפל.
שמעון קדוש: אני רוצה ברשותך להתייחס לנקודה הראשונה שמי שכתב אותה קבע שמשטרת ישראל אחראית על בטיחות וגיהות.
שמעון קדוש: משטרת ישראל לא אחראית על בטיחות וגיהות בשום פנים ואופן.
רן כהן: אני הבנתי שהדבר היחידי שאתם אחראים עליו חקירת תאונות עבודה שיש בהן משום פגיעה.
שמעון קדוש: חקירת תאונות עבודה יחד עם משרד התמ"ת.
שמעון קדוש: עד כמה שאני רואה בנתונים לא היו הרבה תאונות עבודה מ-2006 ועד היום.
שמעון קדוש: בזה אנחנו עוסקים.
שמעון קדוש: עכשיו אנחנו הבנו במשרד שטענת משרד התמ"ת בנושא האכיפה שאנחנו לא מסייעים בנושא האכיפה.
רן כהן: נניח שוורדה כן מוצאת פקח אחד מתוך ה-61 שיסע למפעל בברקן או בעטרות שצריך לפקח.
רן כהן: עכשיו היא לא יכולה לשלוח אותו.
רן כהן: הוא לא יכול להגיע לשם לבד.
רן כהן: הרי זה ברור לגמרי שהוא נמצא באיזה רמה של אי ביטחון שדורשת ליווי ביטחוני.
רן כהן: ליווי ביטחוני זה אתם או הצבא?
שמעון קדוש: תלוי למי הם פונים.
שמעון קדוש: הם לא פנו לאף אחד.
שמעון קדוש: לנו לא הייתה פנייה.
רן כהן: מי אחראי לתת לה או לעובד שלה את הליווי המשטרה או הצבא?
שמעון קדוש: אם היא פונה למשטרה המשטרה.
שמעון קדוש: אם היא פונה לצבא אז הצבא.
שמעון קדוש: אבל המשטרה אנחנו במטה הארצי לא קיבלנו שום פנייה ולא שום בעיה של פנייה שהיתה אל אחת היחידות שלנו בשטח.
שמעון קדוש: אם יש בעיה מקומית אנחנו מבקשים לפנות אלינו למשטרה, למטה הארצי, ראש האג"ם ואנחנו ננסה לפתור את הבעיות בהתאם לנסיבות.
דב בארי: הממשלה רואה את החשיבות של אכיפת חוקי עבודה בצורה מאוד רצינית וזה בגלל שזה יעודד תעסוקה במשק ואנחנו כל הזמן מדברים על זה.
דב בארי: באמת לפני שמחפשים כלים נוספים צריך לחפש מתחת למנורה.
דב בארי: ויש לנו כאן 15 תקנים שלא מאוישים מאי אילו סיבות, מכרזים, שכר נמוך שזה בעיה של כלל המגזר הציבורי ולא של המפקחים במשרד התמ"ת.
דב בארי: וזו הנקודה שצריך להתחיל ממנה כנראה ואני אעביר את זה הלאה למי שמטפל בזה במשרד שלי.
דב בארי: אני אעביר את זה ליובל יעקובי שנבצר ממנו להגיע לישיבה ונראה מה שאפשר לעשות בנושא.
ורדה אדוארדס: עוד נקודה ששכחתי פשוט להעלות.
ורדה אדוארדס: יש עוד גורם אחד שעוסק בבטיחות ובבריאות עובדים ברמה ממלכתית במדינה וזה המוסד לבטיחות ולגיהות שהוא תאגיד על פי חוק שהתפקיד שלו זה להדריך, לסייע למקומות עבודה.
ורדה אדוארדס: הם לא אוכפים בכלל.
ורדה אדוארדס: הם כן יכולים לעזור בהדרכה ובהסברה וביידוע של אנשים.
ורדה אדוארדס: ולמיטב ידיעתי הם כן מגיעים, לפחות לברקן אני יודעת שהם מגיעים.
ורדה אדוארדס: ייתכן שאפשר יהיה להיעזר גם בהם קצת יותר.
גלעד נתן: נקודה אחת שאני רוצה להפנות גם למנהל האזרחי וגם לתמ"ת.
גלעד נתן: המצב הקשה של כוח אדם מה שרואים במסמך הוא ברור.
גלעד נתן: אבל אנחנו לא מתעסקים כאן בנושא שהוא זניח.
גלעד נתן: כשאנחנו מקבלים עדויות על מפעלים שבהם עובדים עובדים עם חומרים מסוכנים ונחשפים לחומרים מסוכנים ואתם לא תראו תאונת עבודה, גם המשטרה לא תוכל לדבר על זה בסטטיסטיקה, כי החולה ימות ממחלה של מחלות מסרטנות, מפגיעות בעור, מפגיעות בריאות, אז זה לא משנה הבעיה של כוח אדם.
גלעד נתן: צריך למצוא פתרון.
גלעד נתן: כי מה שמדאיג אותי במסמך הזה שאני כתבתי פחות או יותר אותו מסמך לפני שנה.
גלעד נתן: שמענו על בעיות של כוח אדם.
גלעד נתן: שמענו שאיציק לוי מגיע כמה שהוא יכול אבל כמה שהוא יכול זה לא מספיק והמחסור גם כן לא מספיק, חייבים לתת מענה לדברים האלה היום.
רן כהן: אני מפסיק את הישיבה לא בחפץ לב.
רן כהן: המצב הוא בכי רע.
רן כהן: שבעיני המצב מבחינת בטיחות וגיהות אצל הפלשתינים בשטחים ובישראל גובל בהפקרות מוחלטת.
רן כהן: אין לי על זה להגיד מילה אחת פחותה.
רן כהן: אין לי אלא לפנות לשר התמ"ת ושר האוצר, במפורש לשניהם, עם העתק לנציב שירות המדינה שמואל הולנדר, זה המכתב האחד.
רן כהן: הדבר השני, אני רוצה לקיים ישיבת סיור אצל מתאם הפעולות בשטחים.
רן כהן: רוצה לבוא אליו אל הלשכה ושם לדון על העניין לכל פרטיו עם כל משרדי הממשלה ועם כל הגורמים האחרים.
רן כהן: אני מאוד אשמח חנה זוהר אם גם אתם תבואו לשם ואני אדאג שכל מי שיוכל לתרום לבעיה, זה משטרת ישראל, הפרקליטות הצבאית ואחרים שיבואו לשם וננסה לקבל ממנו דיווח איך הוא רואה את הטיפול בעניין הזה.
רן כהן: גם משרד התמ"ת.
רן כהן: אני מקווה שיהיו לכם בשורות יותר טובות.
ורדה אדוארדס: צריך לתת פוש למהלך הזה שהמשרד התחיל.
רן כהן: כל הכוונה בישיבות האלה, גם לפני שנה וגם היום היא לתת את הדחיפה.
רן כהן: הרי להוציא כתב פלסתר זה לא דבר ענייני.
רן כהן: "קו לעובד" יכול להוציא את הממצאים.
רן כהן: הבעיה היא איך לשפר את המצב.
רן כהן: אני מתנצל שהטרחתי אתכם כל כך מרחוק באמצע תקופת העבודה שלכם, ואני רוצה לומר לכם שאני במצב הזה לא תהיה ברירה אלא ליזום דיון על כל הנושא של המצב של הבטיחות והגיהות בישראל במסגרת ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
רן כהן: שם צריך לקיים דיון על הכול.
רן כהן: אני מקיים דיון על הפלשתינאים כי אני ועדה לעובדים זרים.
רן כהן: אבל מה עם כל בני ישראל, זו גם אחריות שלי כחבר ועדת העבודה והרווחה והבריאות ואני רוצה להודות לכם מאוד.
רן כהן: בסך הכול אני מקווה שאת הבקרה ואת המעקב זה עשינו, נשלים את המהלך בישיבה אצל מתאם הפעולות בשטחים.
רן כהן: בוקר טוב לחברי הכנסת, אני מתנצל על האיחור.
רן כהן: אני מגיע מישיבה של ועדת העבודה הרווחה והבריאות בנושא שאני יזמתי על שביתת הנכים כאן מול משרד הרווחה כבר כמעט 40 יום.
רן כהן: הדיון לשמחתי חשף שיש משא ומתן די אינטנסיבי ומתקדם עם נכונות לבוא לקראת הנכים, יש נכונות בהחלט להעלות את הקצבאות שלהם באופן די משמעותי, אבל זה לא הנושא שלנו כאן.
רן כהן: אני גם מודה בכך שאני נמצא כאן היום בלב חצוי, כשחלק מליבי נמצא בראש הנקרה.
רן כהן: רבותיי, הדיון שלנו היום נוגע לנושא של המרת שעות עבודה לעובדים בחקלאות.
רן כהן: הכוונה היא במיוחד לגבי הסוגייה של ה-2,500 עובדים שהובאו באופן זמני לארץ.
רן כהן: סוגייה שהיא מאוד בעייתית עבורנו משום שכאשר מדברים על הבאת עובדים זרים למשך חצי שנה, ממילא לא יכולים להבטיח שהם לא נדרשים בארצות המוצא שלהם לשלם סכומים מאוד גדולים בעבור אשרת הגעתם לארץ, וזו סוגייה מאוד מורכבת.
רן כהן: אני מבקש ממר ברזני לומר לנו מה הסטטוס של הדברים נכון לעכשיו ומה הכוונה לעשות בנידון בטווח הקרוב.
אהרון ברזני: מתוך מכסה של 2,500 עובדים שהוקצו ליצואנים, חילקנו 2,273, נותרה עוד מכסה שאינה מורשה של 227.
אהרון ברזני: מתוך אלה, בבדיקה שהיינו אמורים לבצע בעקבות החלטת הממשלה לקליטת עובד ישראלי כנגד עובד זר, נקלטו על פי הרשומים שלנו 685 עובדים חדשים.
אהרון ברזני: בנוסף, בערבה לא היו צריכים לקלוט עובדים חדשים, העובדים שקיימים הם בעצם נחשבו כאותם עובדים, פה יש לנו עוד 298, וכך אנחנו מגיעים ל-983 עובדים מתוך סך הכל המונה 2,273, שהם כ-45-46%.
רן כהן: מה עתידם של הללו?
רן כהן: הם עתידים לעזוב את הארץ?
אהרון ברזני: לא.
אהרון ברזני: יש לנו חוסר.
אהרון ברזני: יש יציאה של עובדם בשוטף מהארץ כנגד שחלוף.
אהרון ברזני: במקום שיביאו עובדים זרים מחוץ לארץ, יקלטו אותם, יחליפו אותם כנגד העובדים האלה, לא מוציאים את העובדים האלה מהארץ, לוקחים את אותם ומעבירים לאותם חקלאים שבעצם חסרים להם עובדים בעקבות יציאתם של עובדים מן הארץ.
רן כהן: רמי, תאר לנו את המצב.
רמי עובדיה: בנוגע ל-500, אין כוונה להרחיק אותם בעקבות ההתנייה של עובד זר על עובד ישראלי אלא לשבץ אותם במקומות שחסרים שם עובדים.
רן כהן: וזה ייעשה איפה?
רמי עובדיה: זה נעשה אצלנו.
רמי עובדיה: עכשיו אנחנו עושים את האיזונים.
רמי עובדיה: בכל המקומות שיש בהם עבודות חקלאות עושים את האיזונים, אם יש חוסר, מעבירים לשם תגבורת.
רמי עובדיה: למשל רק אתמול טיפלתי בכמה מקרים שהפנה אליי מר ברזני, למשל מצוקת עובדם, או עובדים שהתלוננו על הטרדה מינית, כדי להעביר אותם ממעסיק למעסיק היינו צריכים לטפל בדברים.
רן כהן: כמה עובדים זרים בחקלאות יש בכלל נכון לעכשיו?
רמי עובדיה: 26,392.
אהרון ברזני: מתוך ה-26,000 יש לנו מימושים של 24,400, אישרנו עוד 505 עובדים כשחלופים שצריכים להגיע, אלה בדרך וצריכים להגיע, כך שאנו מדברים על 24,905.
רן כהן: זה הכל מתאילנד?
אהרון ברזני: כמובן.
אהרון ברזני: לגבי ה-393 עובדים זו מכסה פנוייה שעדיין לא חולקה ותחולק בקרוב, ויש לנו עוד 700 של חוסר ממש.
אהרון ברזני: לגבי ה-25 אמרתי כבר, חילקנו 2,273 עובדים ופה יש לנו עוד חוסר של 227.
אהרון ברזני: גם זה אנחנו הולכים לחלק למי שכמובן יקלוט עובד ישראלי.
אהרון ברזני: ה-2,500 ו-500 זה מתוך אלה שבעצם היו בארץ והיו צריכים לנהל אותם.
רן כהן: אני רוצה לשאול את המשרד לביטחון פנים האם עם העובדים הללו של השחלופים יש איזושהי בעיה בנושא של ברחנים או דברים מהסוג הזה?
דוד מונדני: לא מדובר בתופעה.
דוד מונדני: אולי יש בודדים, אנחנו לא עדים לתופעה.
דוד ברבי: קוימו שלוש ישיבות בין ועדת הכספים לועדה לעובדים זרים לגבי הבאת הצעת מחליטים, וגם כתוב שמשרד החקלאות יביא הצעת מחליטים.
דוד ברבי: אני מבוהל פתאום עכשיו חוזרים שוב חזרה.
דוד ברבי: אם אין לי עובד ישראלי, מחר יבואו וייקחו לי את שני העובדים הזרים שיש לי בייצור?
דוד ברבי: אני לא מבין.
רן כהן: זו החלטת ממשלה, זה לא הוחלט כאן בכנסת, זה הוחלט בממשלה.
רן כהן: נדמה לי על טעם משרד החקלאות.
דוד ברבי: זה נכון, אבל שינו את דעתם והולכים להביא הצעת מחליטים.
דוד ברבי: לא נותנים לנו קצת זמן אויר?
רן כהן: זה לא נובע מאיזו רשעות.
רן כהן: הכוונה היא לנסות ולנצל את המנוף הזה של הבאת עובדים זרים שאתם החקלאים מעונינים בהם, כדי להגביר עבודה ישראלית.
רן כהן: אז אתה יודע בדיוק מה אני חושב על המאמצים של הממשלה בעידוד ישראלים לעבוד בחקלאות.
רן כהן: גם חברי שי חרמש יודע בדיוק מה אני חושב על הממשלה, אבל אנחנו לא יכולים היום לבוא ולומר – רבותיי, אל תעודדו ישראלים לעבוד בחקלאות.
רן כהן: אין לך עובד ישראלי, אז קח עובד ישראלי.
רן כהן: אני שומע היום ששירות התעסוקה נותן יותר הצעות לעובדים ישראלים מכפי שהחקלאים לוקחים.
רן כהן: אם יש אנשים שמוכנים לעבוד בחקלאות צריך לקבל את הישראלים לעבוד.
רן כהן: זה הכלל.
דוד ברבי: אבל בפועל זה לא אמיתי, הבקשה שלי מונחת ואף אחד לא הגיע אליי.
דוד ברבי: וגם כשהם מגיעים הם רוצים להתחיל לעבוד ב-9:00 בבוקר, וזה לא הולך.
דוד ברבי: אצלנו העבודה היא אחרת.
דוד ברבי: זה לא מצליח.
דוד ברבי: ומאחר ולפחות בישיבה האחרונה של ועדת הכספים אמרו את זה גם חברי כנסת ואמרו את זה גם אנשי מקצוע שההתניה הזאת הוכחה כבלתי מתאפשרת ולכן פנו למשרד התמ"ת ומשרד החקלאות.
דוד ברבי: אני קורא פה שמשרד החקלאות הולך להגיש הצעת מחליטים.
דוד ברבי: אז אני לא צריך זמן אויר?
רן כהן: אבל שר החקלאות לא פה.
רן כהן: מה אתה רוצה ממני.
דוד ברבי: כתוב שהם הולכים, אז במקרה הם לא פה, ואם אני לא הייתי פה, לא היה מי שייצג אותנו גם?
דוד ברבי: סלנו על כתפנו וזהו נגמר?
דוד ברבי: ככה זה הולך?
דוד ברבי: כי אני יכול להיכנס לקלנסווה לקחת שני נערים בני 18 שלא עושים צבא לעשות להם תלוש ובזה נגמר הסיפור, ולא יעבדו אצלי.
דוד ברבי: אז יעלה לי כסף, אני אשלם להם ביטוח לאומי, הם ייהנו מאוד.
רן כהן: רמאים יש בכל מקום.
רן כהן: אנחנו רוצים עבודה של ישראלים.
דוד ברבי: אבל זה מה שנעשה, אם תבדקו לעומק תגלו את הדברים.
רן כהן: דוד, אם תפנה לעמותת מען הם יתנו לך כמה עובדים ישראלים שאתה רוצה.
דוד ברבי: אין, פניתי.
רן כהן: אתה רוצה שיהיו מובטלים ישראלים שיקבלו ביטוח לאומי ובינתיים אנחנו נפרנס אנשים מתאילנד?
דוד ברבי: אני לא יכול לפתור את כל הבעיות של מדינת ישראל.
רן כהן: אני רוצה לבקש מגלעד נתן מהממ"מ לדבר ולהציג לנו נתונים לגבי הסוגייה הזו.
גלעד נתן: הבאתי נתונים של שירות התעסוקה.
גלעד נתן: פיתחתי נתונים שנוגעים לענפים שיש בהם עובדים זרים ליצואנים.
גלעד נתן: ירקות, פרחים, הדרים.
גלעד נתן: אין פילוח של יצואנים בדיוק, אבל היו 1,192 בקשות לדרושים שזה כבר פחות מהמכסה שהתקבלו.
גלעד נתן: זאת אומרת גם האנשים שלקחו את מכסת היצואנים, לא כולם טרחו ללכת לבקש עובד ישראלי.
גלעד נתן: וההתניה דרך אגב לא משתנה עכשיו.
גלעד נתן: ההתניה מראש הייתה, שעל כל עובד זר, יעסיקו עובד ישראלי.
גלעד נתן: נתנו לחקלאים חצי שנה להשלים את זה.
גלעד נתן: קודם תקבל את העובד הזר, אחר כך תעסיק את העובד הישראלי.
גלעד נתן: שלחו משירות התעסוקה מהענפים האלה 2,220 עובדים.
רן כהן: החצי שנה היא כבר לרעת העסקת עובדים ישראלים.
גלעד נתן: 2,220 עובדים ישראלים נשלחו.
גלעד נתן: מתוכם סירבו לעבוד 194.
גלעד נתן: חלק גדול מהם והאנומלי במערך הפרחים, איפה שסירבו לעבוד 25 מול 59, יכול להיות שיש כאן איזושהי בעיה, אבל עדיין 194 זה פחות מ-10 אחוז מהנשלחים.
גלעד נתן: החקלאים דחו 749 איש.
דוד ברבי: אני אתן דוגמא- מגיע אחד חצי כזה, ואומר תשמע, תחתום לי שאתה לא רוצה אותי.
דוד ברבי: אז אני חותם לו.
דוד ברבי: זה כמו עם הטרקטוריסטים.
דוד ברבי: דיברת על 500 טרקטוריסטים, הסתבר לך שמדובר ברישיון טרקטור כדי שהמשטרה לא תעצור איזה תאילנדי שנוסע 5 דקות.
דוד ברבי: הדברים לא רציניים.
רן כהן: נשמע את חני נחמני משירות התעסוקה, אתם שולחים אנשים מטורללים לחקלאים?
דוד ברבי: יש לי שלושה ילדים אגב שלא עובדים בחקלאות.
דוד ברבי: גם אני חתמתי להם שלא יעבדו.
דוד ברבי: מה השתגעתי?
דוד ברבי: הבן שלי אחרי צבא והוא עובד.
דוד ברבי: מה, הוא ילך לעבוד אצלי בחקלאות?
חני נחמני: אנחנו ממיינים את דורשי העבודה שאנחנו מפנים לכל עבודה, בין אם זו חקלאות או משהו אחר.
חני נחמני: חלק כמו שאתם רואים בנתונים באמת מסרבים כבר על הסף ואז אנחנו לא שולחים למעסיק.
חני נחמני: אנחנו לא שולחים ביודעין דורש עבודה שלא יעבוד, כדי לא לשרוף מבחינתנו את המעסיק.
חני נחמני: כלומר אנו עושים את המיון אצלנו בלשכות.
חני נחמני: אני לא יכולה להגיד בודאות באחריות מלאה שכל דורשי העבודה שהביעו אצלנו נכונות, שכשהם מגיעים למעסיק הם באמת גם רוצים לעבוד, אך באמת המסה העיקרית שאכן מגיעה למעסיק, מוכנה לעבוד.
חני נחמני: מגיע אחר כך כל המשא ומתן, שכר ושעות וכל הדברים הללו שפה אנחנו כבר לא נמצאים.
חני נחמני: אם נחבר את זה לתוכנית של משרד החקלאות וכן הלאה אני חושבת שאכן צריך לבצע מפגשים בלשכות כדי באמת למגר את התופעה, תצטרכו להתמודד לבד מול אותם דורשי עבודה מטורללים שלא רוצים לעבוד.
חני נחמני: כאן אפשר להתמודד.
חני נחמני: לא נגיד שבאמת כל הצעירים רוצים לעבוד בחקלאות, אבל יש אוכלוסייה שרוצה, והיום בדקתי גם בלשכת דימונה שהייתי סקפטית פעם שעברה לגבי ההעסקה בערבה, ולא רציתי להיכנס לזה היום, אבל אמרו לי – יש לנו אוכלוסייה יהודית מדימונה שנוסעת מדי יום לעבוד בבתי אריזה וכן הלאה.
דוד ברבי: אזכיר את המקרה שכתבו 12 עובדים באריזה, דווקא מדימונה, והמספר התחיל מ-12 וירד וירד וירד.
חני נחמני: אני לא יודעת אם זה לא אותו הסיפור של הבעיה של ההיסעים שהייתה שם.
חני נחמני: אני העליתי את זה כבר בדיון הקודם, שלחקלאים בערבה יש בעיה עם הנושא של ההיסעים.
חני נחמני: הסיפור שאתה מדבר על ה-12 עובדים לדעתי זה אותו אחד עם ההסעות, עם מצפה וכן הלאה.
רן כהן: זו בעיה לפתור בעיית היסעים?
רן כהן: אני לא מבין איפה משרד החקלאות לעזאזל.
רן כהן: לא יכול לארגן היסעים לעבודה?
רן כהן: אנשים צריכים להגיע מתאילנד?