GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה סוויסה: הלשכה תהיה חייבת לתת את השירותים הבאים לאותו מעסיק, כמו שאמרתי קודם, זה תיווך עובדים.
משה סוויסה: כלומר הלשכה תבחר את העובד הזר המתאים אחרי שבדקה על ידי עובד סוציאלי את הצרכים המיוחדים של אותו מטופל, והיא תתאים את העובד הזר אל המטופל עצמו.
משה סוויסה: הלשכה תדאג להכשרת העובדים טרם הבאתם ארצה בהתאם ליעוד שהם מגיעים והצרכים המיוחדים של נכים מיוחדים והצרכים המיוחדים של קשישים.
משה סוויסה: אני יודע שעושים את זה גם היום, ויעשו את זה הרבה יותר טוב בעתיד.
רן כהן: אתה אומר הלשכה בעצם כאשר היא מביאה עובד זר לחולה אלצהיימר היא צריכה להכשיר אותו לסייע לאדם שהוא חולה אלצהיימר.
משה סוויסה: אכן כן.
רן כהן: כנ"ל לגבי כל נושא אחר.
רן כהן: אם זה ילד עם מחלה מסוימת אז היא תדאג.
רן כהן: אז איפה היא תכשיר אותו בעצם?
משה סוויסה: בחוץ לארץ.
משה סוויסה: בארץ המוצא.
משה סוויסה: הלשכה תסייע למעסיק באם הוא צריך לטפל בכל הביטוחים והתשלומים של העובד הזר, הם יסייעו לו בזה.
משה סוויסה: הם יעזרו לו להגיש את הבקשה להיתרים, אם זה הארכה, אם זה החמרת מצב, הגשת מסמכים רפואיים.
משה סוויסה: הלשכה תסייע לאותו מעסיק ללכת ולהאריך את אשרת השהייה של העובד הזר במשרד הפנים.
משה סוויסה: בעצם כל מה שהקשיש או המטופל עצמו צריך יכול דרך הלשכה שלו לעשות.
רן כהן: וכמובן שאם היא מכשירה אותו אז היא גם זו שמפקחת על איכות העבודה שלו בהמשך עם הקשיש או הבן אדם הסיעודי.
משה סוויסה: עכשיו אני נכנס לחובות של הלשכה בהיבט של העובדים הסוציאליים ואמרתי קודם שיש אחראי, עובד סוציאלי שעובד מולנו והחברה מחויבת לשלוח עובד סוציאלי טרם ההגעה של העובד הזר למטופל כדי לבדוק באמת מה הצרכים שלו.
משה סוויסה: ובחודש הראשון עובד סוציאלי צריך להגיע לביתו של המטופל כדי לראות שאכן ההתאמה שהוא בחר קודם אכן נכונה בהיבט של המטופל ובהיבט של המטפל.
משה סוויסה: אחת לשלושה חודשים עובד סוציאלי יצטרך לבקר בביתו של המטופל כדי לראות באמת שהכול בסדר ושהיחסים ביניהם הם תקינים, והטיפול הרפואי שהקשיש מקבל בצורה נאותה.
משה סוויסה: אחת לרבעון יצטרכו להגיש אלינו דוחות סוציאליים שבהם מפרטים את כל ממצאי הביקור במהלך השלושה חודשים.
משה סוויסה: ואם יש ממצאים חריגים אז כמובן הם צריכים להעביר אלינו.
רן כהן: יש לך בצוות שלך מספיק אנשים שיעברו על כל הדוחות האלה?
רן כהן: אחת לשלושה חודשים, אתם תקבלו ים של דוחות.
רן כהן: 43 אלף דוחות כל שלושה חודשים זה הרבה מאוד.
משה סוויסה: אנחנו נעשה מה שמוטל עלינו.
רן כהן: רבותיי בואו נתקדם.
רן כהן: שאלתי את השאלה הזאת שאם אפרים יגיד לי, יש לי את הכלל הזה אבל אין לי אנשים אז הוועדה תחליט לפנות לאוצר כדי שיתנו אנשים.
רן כהן: אין מה לעשות.
רן כהן: אם רוצים פיקוח שיהיה פיקוח.
משה סוויסה: הלשכה לא תגבה מעובד זר כספים מאלה שנקבעו בחוק.
משה סוויסה: הלשכה כמובן תתייחס לעובדים הזרים כמו שצריך, כמו שנהוג והלשכה תאתר מקום עבודה עבור אותו עובד זר שאכן הגיע על ידי היתר לארץ ושהוא לא יסתובב כאן סתם, אלא אכן ייושם למעסיק אחר.
משה סוויסה: וזו אחריות של הלשכה.
משה סוויסה: הלשכה מחויבת למצוא לעובד הזר עבודה וכמובן מצד שני היא כמובן צריכה לדאוג לאותו מטופל שאם הוא לא מרוצה מאותו עובד זר, הוא אכן יכול לפנות ללשכה ולקבל עובד זר אחר במקומו.
רן כהן: מה שאתה אומר בעצם אתה אומר ככה, ברגע נניח שלשכה כזאת מעסיקה אלף עובדים זרים אצל אלף מטופלים.
רן כהן: ובאלף האלה נשרו בשבוע מסוים עשרה, מסיבות של פטירה.
רן כהן: העשרה הללו הם קודם כל במאגר של הלשכה.
רן כהן: הם לא עוברים למאגר הכללי לאיזשהו מקום ארצי.
משה סוויסה: הם עדיין באחריות הלשכה.
רן כהן: העשרה הללו הם באחריותה של הלשכה להשמתם בעבודה אצל אחרים, קודם כל ממנה.
רן כהן: היא לא מעבירה אותם למאגר ארצי של משרד התמ"ת.
משה סוויסה: פעם שרשום עובד זר אצל הלשכה היא כרגע אחראית עליו.
משה סוויסה: היא לא יכולה להעביר אותו למאגר.
משה סוויסה: היא מחויבת לדאוג להשמה שלו אצל קשיש אחר.
משה סוויסה: בלשכה רשומים כמו שאתה אומר אלף מעסיקים.
משה סוויסה: יש גם אלף עובדים.
משה סוויסה: קורה שנפטרים וקורה שאחד העובדים הזרים לא מתאים לעבודה שלו אצל קשיש מסוים.
משה סוויסה: הלשכה צריכה לקחת את העובד הזר ולהתאים אותו ולשים אותו אצל מעסיק אחר.
משה סוויסה: זאת האחריות שלה.
רן כהן: והיה וכל העשרה מותאמים לעבוד עם חולי אלצהיימר ואין לה ביקוש לאף חולה אלצהיימר.
רן כהן: לעומת זה ללשכות אחרות יש.
משה סוויסה: הלשכות יכולה להעביר אותו ללשכה אחרת אבל היא לא מעבירה אותו למאגר.
משה סוויסה: המאגר זה מסך העובדים שלא רשומים בשום מקום.
משה סוויסה: ואם הלשכה לא תעמוד ביעד ההשמה של 97% אז היא צריכה לפנות למאגר שלנו ולהגיד שהיא צריכה משם עובדים.
משה סוויסה: במידה וזה יורד מסך החצי אחוז אז הוא בהיתר שלו מביא עובד זר מחוץ לארץ.
ניסים מורביה: ניסים מורביה.
ניסים מורביה: מטה מאבק הנכים.
ניסים מורביה: בהמשך למה שאתה אומר, אתה דיברת על המאגר ועל היציבות מבחינת
ניסים מורביה: כם בשמותיהם של כל העובדים הזרים.
ניסים מורביה: זאת אומרת יש לכם שליטה על הכול.
ניסים מורביה: מן הסתם זו שאלה אחרת.
ניסים מורביה: העובד הזר הותאם והכול טוב ויפה והוא נעלם מביתו של המטופל.
ניסים מורביה: מה קורה לגבי אותו מטופל שנשאר ללא עובד זר ומן הסתם רשום על שמו עובד זר שהוכנס לארץ בשבילו, מה קורה באותו רגע?
רן כהן: אם אני מבין נכון, מר מורביה, זה שמי שאחראי להחזיר את העובד או להביא עובד אחר תחתיו באותם הכישורים זו הלשכה.
ניסים מורביה: אבל הלשכה לא עושה את זה.
רן כהן: תבין, עדיין קודם כל ההסדר לא עובד.
רן כהן: על פי המודל שאני הבנתי מכאן הלשכה אחראית לזה שלאותו מטופל יהיה עובד.
יוסי בן דוד: יש הסדר שלא מאפשר לשום גוף במדינה ליצור איזושהי סנקציה כלפי העובד והעובד יכול להחליט בכל רגע נתון שהוא איננו רוצה לעבוד בגלל העיניים הכחולות של המטופל והוא עוזב ואין לאף אחד שום סנקציה להפעיל עליו אלא ללשכה יש אינטרס ליצור מצב של מקסימום אחוזי השמה, משום שמופעלת על הלשכה סנקציה במידה והיא לא עומדת באחוזי ההשמה.
יוסי בן דוד: לכן היא תפעיל את כל קסמה על העובד כדי שהוא ימשיך מועסק אצל אותו מעסיק כי אחרת מופעלים עליה סנקציות.
יוסי בן דוד: אבל אין לה שום כלי חוקי כנגד העובד ליצור איזשהו כלי שיכריח אותו או יאלץ אותו לפעול על פי רצונה של הלשכה ולהמשיך ולעבוד.
נעמי מורביה: הוא לא בדיוק נקרא לזה הוקסם מהתנאים והוא לקח את הרגליים שלו והלך.
נעמי מורביה: מה קורה לאותו נכה או לאותו קשיש שתלוי בטיפול יומיומי?
משה סוויסה: החל מתחילת הרפורמה החדשה לא יהיה רשום אצל העובד הזר באשרת שהייה שלו שהוא רשום אצל אדם מסוים.
משה סוויסה: יהיה באופן כללי רשום תחום הסיעוד.
משה סוויסה: הדבר השני, אם הרישום של המטופל והעובד הזר אצל לשכה פרטית, אם יש עובד זר שברח והשאיר נכה לבד, אז הלשכה הפרטית מחויבת להביא לו עובד אחר.
משה סוויסה: מהמאגר שיש לה.
משה סוויסה: הלשכה תהיה מחויבת להשים אצל אותו מטופל עובד זר מהמאגר.
משה סוויסה: ואם אין במאגר אנחנו נמצא גם לזה פתרון כי לא יכול להיות שאותו מטופל יישאר ללא טיפול.
אפרים כהן: יש לנו בעיה ואסור להתעלם ממנה.
אפרים כהן: על פי החלטת בג"ץ אין קבילה וכאילו שזה רשת שמכסה על הקבילה.
אפרים כהן: יש לנו בעיה שעובדים זרים לא ירצו להיות במקום שהוא קשה.
אפרים כהן: כתוצאה מכך מאי קבילה הוא יהיה בנדידה ובניוד.
אפרים כהן: ולכן יהיה ניוד ככה.
אפרים כהן: המקום הוא קשה, קשה לי לעבוד עם האיש הזה, אני לא כבול, יש לי מקום אחר יותר טוב שאני יכול לעבור אליו, אני עובר אליו.
אפרים כהן: יותר בעייתי.
אפרים כהן: תהיה תנועה בין הפריפריה למרכז הארץ.
אפרים כהן: כי אני כעובד זר עדיף לי להיות במרכז ולא בצפת שקר, ולא בדימונה שחם.
אפרים כהן: תתחיל להיות תנועה.
אפרים כהן: לכן קבענו ששלושה חודשים.
רן כהן: יעזבו מטופלים קשים וילכו ליותר קלים.
אפרים כהן: לא אמרנו שהכול ורוד והכול יפה והכול נהדר.
אפרים כהן: וחוץ מזה גם יש מגבלות למוגבלים.
אפרים כהן: לא תמיד יש להם את כל הנתינה לתת לעובד זר אז הם בבעיה.
אפרים כהן: הם תלויים בעובד הזר ותלויים גם בממסד.
אפרים כהן: צריכים לממן חלק מהעלות שלהם.
אפרים כהן: כי בלי זה ובלי זה אותו אדם הוא לא יכול להתקיים.
אפרים כהן: אנחנו ערים לבעיה.
אפרים כהן: אנחנו רוצים להתמודד עם הבעיה.
אפרים כהן: אנחנו רוצים להריץ את הנושא לפחות שיהיה יותר טוב ממה שהיה היום כי הסחר בעובדים והניצול של הנזקקים והחברות שאסור להן לעסוק בזה, כולם עוסקים בנושא ועושים מזה כסף.
אפרים כהן: הנושא הוא כלכלי ולכן המיסוד הוא בכך שיהיו רק אנשים שמורשים ואנחנו לא נצטרך להתמודד עם הרבה בעיות.
אפרים כהן: לכן התוכנית היא על הנייר היא נהדרת, עם הרבה חשיבה, עם הרבה אנשי מקצוע.
אפרים כהן: לא תהיה ברירה, אנחנו צריכים לחשוב על מה שאמרתי עכשיו בנושא של המוגבלים ובעיות קשות שהעובד זר רשאי להגיד שלום, יש לי מקום, יש לי 6 חדרים ולא בחדר וחצי, יש לי תנאים יותר טובים.
משה סוויסה: כדי להשלים את מה שאפרים כהן אמר לנכים קשים שיש להם שר"ם, אחד שמיושם אצלו עובד זר, העובד הזר לא יוכל לעזוב אותו אלא רק לאחר שלושה חודשים באם הוא ירצה.
הערה: גם לזה יבוא בג"ץ של "קו לעובד" בבוא הזמן.
רן כהן: לא כל דבר מאיימים בבג"ץ.
רן כהן: מה שבג"ץ יחליט המדינה תקיים.
משה סוויסה: הכוונה שלנו היא כדי לעזור באמת לנכים הקשים מאוד כי עד שהוא רק לומד איך להחליף לו את האינפוזיה.
משה סוויסה: אותו דבר אנחנו מכניסים שאם העובד הזר יוצא לחופשת מולדת מעל 14 יום אז הלשכה תהיה מחויבת לשים עובד זר אחר אצל המטופל כדי שלא יישאר לבד.
רן כהן: אם אני מבין נכון המטרה של הרפורמה במקרה הזה היא להגיע למצב במקרה הזה שבו גם המטופל יהיה לו כיסוי מלא אצל הלשכה לגבי הצרכים שלו, יש גם היום השביעי שהעובד הזר לא צריך לעבוד.
רן כהן: יש לו חופשה.
רן כהן: יש ביקורי מולדת.
רן כהן: יש מחלות.
רן כהן: יש כל מיני דברים.
רן כהן: המטופל צריך לקבל טיפול רציף.
רן כהן: עם זאת הלשכה גם תהיה אחראית על תנאי העבודה של העובד הזר.
רן כהן: בו זמנית על שניהם.
רן כהן: זה מה שהיה במידה רבה מאוד מחלה של חור ללא פתרון עד עכשיו.
משה סוויסה: לסיום, אני חושב שאם השיטה החדשה שהלשכות הפרטיות יתעסקו אך ורק בתחום של הסיעוד זה יחייב אותן להתמקצע, זה יחייב אותן להיות הרבה יותר יעילות, כשהמשימה היחידה שלהן זה לתת את הטיפול לאותו קשיש ולאותו מטופל בצורה הטובה ביותר שאנחנו כמובן נסייע ונפקח ונאכוף מלמעלה על כל הפעולות הללו.
רן כהן: שאלה אחרונה שלי לפני שאני מעביר את רשות הדיבור למשרדי הממשלה האחרים, האם היבוא של העובדים יכול להיות מכל מדינה?
רן כהן: כלומר הלשכה תהיה רשאית להביא מאיזו מדינה שהיא רוצה?
אפרים כהן: אני מעריך שברגע שניכנס ואני דיווחתי בישיבה שהיה פה פרופ' אקשטיין שאנחנו בתהליך של חתימת הסכמים בין מדינות, ופה נמצאת חברתי הגברת שטראוס, ואני מעריך שבזמן הקרוב ביותר נחתום, אז רק לאותן מדינות שאנחנו נחתום הסכמים בין מדינות יכנסו עובדים זרים על מנת שהם ישמרו ואנחנו נשמור.
רן כהן: עכשיו נכון להיום בעצם אפשר לייבא בעיקר מפיליפינים.
אפרים כהן: בנושא הסיעוד כן.
רן כהן: גם מנפל?
אפרים כהן: יש קצת נפלים ויש קצת הודים.
רן כהן: בנפל תהיה הכשרה של עובדים?
רן כהן: למיטב ידיעתי אין שם סידורי הכשרה.
רן כהן: התשובה של אפרים מספקת אותי.
רן כהן: אם באמת יהיו בעניין הזה הסכמים וזה יהיה כפוף להסכמים זה טוב.
רן כהן: שושנה את רוצה להשלים משהו לגבי חוקיות העניין, ראיית משרד התמ"ת מבחינה משפטית.
שושנה יטש: אני רק אתקן איזו נקודה שלא תהיה אי הבנה.
שושנה יטש: הנושא של עובד זר מחליף זה רק בחופשה של 21 יום בערך.
שושנה יטש: לא לתקופות קצרות.
שרה לוי: אני ד"ר שרה לוי ממשרד הבריאות.
שרה לוי: קודם כל אני מברכת על כל ניסיון שמנסה לפתור בעיה כל כך רגישה.
שרה לוי: יש לי בעיה עם הנושא של עובדת סוציאלית להערכת צרכים.
שרה לוי: יש לי דוגמה נהדרת בחוק ביטוח סיעוד שיש צרכים משתנים.
שרה לוי: הרי המטופל הוא סיעודי בגלל שיש לו ירידה או תפקודית או קוגניטיבית ואני חושבת שצריך לאפשר גם לאחיות את הערכת הצרכים ולא להתקבע רק לעובדים סוציאלים.
שרה לוי: זה גם יפתח פתח ויקל עליכם על כל התהליך בנושא הזה.
שרה לוי: אני חושבת שכדאי להוסיף את זה.
שרה לוי: תודה רבה.
קריאה: היכולת של המטפל לתת מענה לצרכים התפקודיים שלו רק אחות יכולה לאמוד את זה.
שרה לוי: אני רוצה להבין עוד משהו.
שרה לוי: עכשיו ממרכז אירופה אין קשר ולא יוכלו להגיע עובדים זרים?
אפרים כהן: לא כדאי להם להגיע לישראל.
אפרים כהן: הם מגיעים למקומות ששם מקבלים את היורו, יותר גבוה לבוא לישראל.
שרה לוי: אני רוצה להגיד לך שאוכלוסיה מאוד גדולה במדינת ישראל תצטער על כך מבחינת הזקנים.
אפרים כהן: היום מביאים ממקומות שהעלויות שמה, עד שהוא מגיע לארץ צריך לשלם הרבה עבורו, וכשהוא מגיע לארץ אז הוא משולם בדולרים, בשקלים.
רן כהן: אני גם רוצה לשאול את ד"ר שרה לוי.
רן כהן: ממש בתחילת הדברים שלך נזכרתי שאני גם יושב ראש ועדת המשנה שמכינה את הרפורמה בבריאות הנפש.
רן כהן: ובעצם הרפורמה הזאת אמורה להעביר בתוך תקופה לא ארוכה את הטיפול בבריאות הנפש לקופות החולים.
רן כהן: עכשיו זה יוצר מצב שבו אותם אנשים שהם קשישים סיעודיים או אחרים שזקוקים לעובד זר יוצאים לחלוטין מרשות המדינה.
רן כהן: ואז השאלה איך אתם רואים את העניין הזה פועל מבחינה זאת של קופות החולים שאין להם שום קשר לקטע הזה.
רן כהן: ואני אומר את זה עכשיו כמי שרוצה להעביר את הרפורמה.
רן כהן: לא כמי שלא רוצה להעביר.
רן כהן: יש לכם איזה ראייה על העניין?
רביב סובל: מה עניין שמיטה להר סיני?
רן כהן: אני אגיד לך מה.
רן כהן: ראשית כי זה מתחבר אצלי.
רן כהן: אתה יודע שזה מתחבר אצלי כי אני גם יושב ראש הוועדה פה וגם יושב ראש הוועדה שם.
רן כהן: אני רוצה לדעת האם למשל בקופת חולים שמטפלת באותו קשיש יש לה איזו אינדיקציה, למשל, היא מגלה שאותו קשיש סובל מפגיעה מהעובד הזר.
רן כהן: עכשיו היא לא הולכת ישר למשטרה אלא היא אמורה להיות באיזשהו קשר נניח עם העובד הסוציאלי שמשרד התמ"ת מחייב שיהיה לכל לשכה כזאת כדי שיהיה הקשר הזה בין הקופה לבין העובד הסוציאלי.
שרה לוי: הקופה לא נותנת שירות לקשיש.
שרה לוי: יש מקומות שיש אשפוז בית או טיפול בית אז מי שנכנס לקטגוריה הזו אז היא נותנת את השירות הזה.
רן כהן: שרה אני מעריך שיכול להיות מצב שכן.
רן כהן: כי על מי אנחנו מדברים?
רן כהן: אנחנו מדבים על בריאות הנפש.
רן כהן: אם זה אותו קשיש נניח יש לו גם אלצהיימר אבל גם חס וחלילה מחלת נפש.
שרה לוי: אז הוא נכנס לאותה קטיגוריה.
אסתר רייס: אסתר רייס, הביטוח הלאומי.
אסתר רייס: יש חפיפה מאוד גדולה בין האוכלוסייה של סיעוד והאוכלוסייה של מקבלי היתרים לעובד מאחר שהם זקנים.
אסתר רייס: אז צריך לזכור שדווקא בחוק ביטוח סיעודי יש מנגנון שכולל והוועדה המקומית המקצועית, שכולל, כרגע זה שירותי בריאות כללית שהם עדיין מטפלים ב-92% מהזקנים הסיעודיים.
אסתר רייס: אז קופת חולים היא שותפה מלאה דרך גם אחיות שהן חברות בוועדה וגם אחיות במרפאה.
רן כהן: אם אני מבין נכון אז בעתיד זה יהיו כבר כול הקופות כיוון הרפורמה בבריאות הנפש תחיל את זה על כולם.
אסתר רייס: יש להניח שהקופות ייכנסו.
אפרים כהן: לא בכדי שרביב עכשיו נכנס אז אני רוצה לומר דבר חשוב שהנושא של המס או התשלום של 70 שקל לגבי מוגבלים,
רן כהן: אני אגיע לזה בהמשך הדיון וטוב שרביב סובל נכנס.
אפרים כהן: סיכמנו עם רביב שהנושא הזה המוגבלים לא ישלמו את ה-70 שקל בחודש.
רביב סובל: ישלמו רק המדרגה העליונה של מקבלי השר"ם תקבל תוספת של 70 שקל בשביל לשלם.
רביב סובל: כשהעברנו את הרפורמה בכנסת כבר זה היה כמעט לפני שנתיים באו נציגי הנכים ואמרו איך אנחנו נישא בתשלום של ה-70 שקלים.
רביב סובל: הרפורמה הזאת.
רביב סובל: הגלגול החקיקתי שלה עבר לפני שנה וחצי בכנסת ומאז אנחנו בתהליך של ישום ארוך שסוף סוף אמור לקרות בתחילת החודש הבא.
רביב סובל: היתה בקשה מצד הנכים לפטור אותם מהתשלום הזה של ה-70 שקל.
רביב סובל: באנו והסברנו לנציגי הנכים שאין אפשרות לפטור אותם כי אז ללשכה שמטפלת בהם לא יהיה איך לממן את הטיפול בעובד הזר.
רן כהן: היא מקבלת 2000 שקל עם ההשמה.
רביב סובל: גם היום הנכים מממנים את העלויות ההבאה של העובדים הזרים שלהם.
רביב סובל: גם הטענה הזאת של ה-2000 שקל עלתה והסברנו שגם היום הנכים נושאים בעלויות של הבאת עובד זר, לפעמים הרבה יותר מאלפיים שקל על מנת להביא את העובד הזר לישראל.
רביב סובל: בשביל לאתר אותו ולהביא אותו זה גם עולה כסף.
רביב סובל: ולכן בזה שהיום נדרש תשלום עבור הבאת העובד הזר אין בזה משום חידוש.
רביב סובל: לכן בעניין הזה הרפורמה לא שינתה.
רביב סובל: הם נשאו בעלויות של הבאת העובד הזר לפני ואין סיבה שגם בעתיד הם לא ישאו בעלויות של הבאת העובד הזר.
רן כהן: פה גם אין עזרה של הביטוח הלאומי, נכון?
רן כהן: והמטופל או הסיעודי צריך להוציא את זה ממקורותיו שזה לא פשוט.
רביב סובל: בנוגע ל-70 שקל שזה היום תשלום שהנכים לא נשאו בו עד היום, הם ביקשו לפטור אותם מהתשלום הזה.
רביב סובל: אמרנו אי אפשר לפטור מהתשלום כיוון שאז לא יהיה לחברה שמטפלת ומלווה את הנושא לאורך כל הדרך.
רביב סובל: המספר 70 הוא לא קדוש.
רביב סובל: כיוון שהוא מספר מקסימום.
רביב סובל: זה עד 70 שקל.
רביב סובל: המטרה היתה להגן על הקשישים והנכים על מנת שלא ייגבה מהם יותר מ-70 שקלים.
רביב סובל: קבענו לזה מחיר מקסימום כי היתה טענה שבשוק הזה מדובר באנשים חלשים, ניסו לעשוק אותם, לגבות מהם יותר כסף ממה שבאמת צריך.
רביב סובל: אמרנו אוקיי, מספר של 70 שקל.
רביב סובל: זו היתה ההערכה שבוצעה בוועדה.
רביב סובל: זה סכום שאמור לכסות את כול מגוון השירותים שלשכה פרטית אמורה לתת כאשר כמובן זה מחיר מקסימום.
רביב סובל: יש כל כך הרבה חברות סיעוד.
רביב סובל: אני מניח שמי שיוכל לתת את זה ב-60, יגבה 60.
רן כהן: אתה אומר נכים.
רן כהן: אתה מתכוון לכל האנשים שמעסיקים עובד זר בסיעוד?
רביב סובל: אני מדבר על נכים קשים שהם אלה שלגביהם נקבע.
נעמי מורביה: 150% יקבלו את התוספת של ה-70.
רן כהן: איזה חלק זה מתוך כלל הנכים?
נעמי מורביה: 150% בערך חמשת אלפים.
רן כהן: חמשת אלפים והם כולם מעסיקים עובדים זרים.
רביב סובל: והקבוצה הזאת תקבל תוספת 70 שקל בקצבה שלה.
רן כהן: איפה היא תקבל את זה, בביטוח הלאומי?
רביב סובל: כן, כן.
רן כהן: מהרגע שבו מתחיל ההסדר תהיה הנחייה לעשות את זה?
רן כהן: אסתר זה ישנו אצלכם בהנחיות?
אסתר רייס: אתה מדבר על נכים ולא על זקנים.
אסתר רייס: נכים קשים.
רן כהן: נעבור לדוברים האחרים.
רן כהן: הראשון שביקש רשות דיבור בצורה מסודרת הוא נציג "קן לזקן" יהורם הל.
יהורם הל: אני אקדים רק במשפט קצר.
יהורם הל: כשאני אומר זקן אני מתכוון לזקן, ומטפל – מטפלת, שלא יאשימו את "קן לזקן".
יהורם הל: אני שמח בשם "קן לזקן" לשמוע על הרפורמה.
יהורם הל: אבל אני מצטער ומי שלא יודע "קן לזקן" זה ארגון ארצי שפועל לשמירה וקידום זכויות הזקנים בישראל.
יהורם הל: זה הארגון היחידי שעוסק בנושא הזה לשמו ולא כגוף שנותן גם שירותים או רק שירותים.
יהורם הל: אני מצטער שאנחנו לא זומנו בכול התהליך הזה של הרפורמה להביע את דעתנו ועמדתנו בנושא.
יהורם הל: הקו המנחה שצריך להוביל את הנושא של הרפורמה, והיא לא נשמעת לי רע, שלא תבינו אותי לא טוב, הוא טובת הזקן.
יהורם הל: וכשמדברים על טובת הזקן אז הערת אדוני היושב ראש ובצדק, ומה יהיה בדימונה?
יהורם הל: ונתת את דימונה כמשל, לא כעובדה.
יהורם הל: אז נכון שלכוחות השוק יש את הכוחות שלהם ואם יהיו צריכים לעובדים זרים בדימונה או בירוחם או באילת אז סביר להניח, אבל לא בטוח, יהיה מה שקוראים כרגע לשכה, ואנחנו קראנו לזה בזמנו חברת כוח אדם סיעודית לעובדים זרים.
יהורם הל: אבל יש עוד שיטה שאפשר היה להפעיל אותה כמו שהמדינה הפעילה את זה בנושא של מכרזים לנושא של שירותי כוח אדם למשרדי הממשלה.
יהורם הל: לא יכולה להגיש חברת כוח אדם מכרז אם אין לה משרדים בשתי ערים גדולות, ירושלים, תל אביב, חיפה, באר שבע, אולי אחר כך נוסף עוד נצרת.
יהורם הל: אז אותו דבר אפשר גם להפעיל פה.
יהורם הל: לא יכולה לשכת כוח אדם כזאת לעובדים סיעודיים להיות חברה בגוף הזה של ה-150 או 170 או 200 חברות שיאושרו, אם אין לה בנוסף לבאר שבע איזשהו סניף, משרד.
רן כהן: בוא אני אשכלל לך את השיטה.
רן כהן: אתה אומר שיהיה לה אחד בצפון, צפונה מתל אביב ואחד בדרום, דרומה מאשקלון.
יהורם הל: שייתן מענה לצרכים של הזקנים האלה ולא יצטרכו לנסוע מהפריפריה.
יהורם הל: אני למיטב הכרתי את הנושא של חברות סיעודיות היום כשמשימים עובד זר דרך לשכת אחרת גובים שוב את הכסף.
יהורם הל: השאלה הסכום הזה החד פעמי הוא בדרך כלל סכום די גבוה.
רן כהן: התשובה היתה שאת זה הוא לא משלם פעם נוספת.
יהורם הל: אני מדגיש את זה שאני רוצה לקוות שאכן גם יהיה פיקוח על זה.
יהורם הל: לא מדבר על 3 חודשים.
יהורם הל: גם אחרי שנה.
רן כהן: מה שנכון רביב לא שמע את האמירה הזו.
רן כהן: וטוב שהוא עכשיו שומע.
רן כהן: אתה יודע את זה רביב?
רן כהן: שאם אדם מטופל עובר מלשכה אחת ללשכה שנייה הוא לא צריך לשלם עוד פעם את האלפיים מההתחלה.
רביב סובל: אם הוא עובר, יש לו עובד ועד היום הם היו רשומים בלשכה אחת, הם עברו ללשכה שנייה, הוא לא צריך להביא עובד, אז בוודאי שהוא לא צריך לשלם אלפיים.
רביב סובל: אם הוא נפרד מהעובד אז צריך להביא עובד.
רן כהן: שאדם שזקוק לעובד זר פונה ללשכה אחת משלם את האלפיים, מתחילים לטפל בו.
רן כהן: נכשל או לא נכשל עם עובד זר ראשון.
רן כהן: מתייאש מהטיפול של הלשכה.
רן כהן: עובר ללשכה אחרת.
רן כהן: אומרים לו, בסדר, תודה רבה.
רן כהן: תשלם אלפיים ואחרי זה כל חודש 70 שקל.
רן כהן: בקיצור אלפיים ועוד אלפיים ועוד אלפיים הבן אדם ימות מרעב.
אמיר: זה בקשר להבאת עובד זר מחו"ל.
אמיר: אם הוא יעבור לשכה יציעו לו מישהו מהמאגר בישראל.
רן כהן: אני מבין שאלפיים זה רק בגין הבאת עובד זר מחו"ל.
רן כהן: אבל אם הלשכה הזאת מחליפה את העובד הזר בעובד זר אחר מחו"ל הוא לא צריך לשלם עוד פעם אלפיים.
יוסי בן דוד: הלשכה שגבתה ממך אלפיים שקל מחוייבת לתת לך שירות עד תום.
יוסי בן דוד: אלא אם כן החלטת אתה לעבור ללשכה אחרת מטעמיך אתה.
יוסי בן דוד: אם בחרת לעבור ללשכה אחרת לקבל שירות, הלשכה האחרת רשאית, היא יכולה להתחשב, אבל היא רשאית לגבות אלפיים.
רן כהן: המשמעות של מה שאתה אומר שתהיה קבילה של המטופל ללשכה.
רן כהן: הוא צריך לשלם עוד אלפיים שקל.
רן כהן: שיישאר כבר בלשכה שלו.
רן כהן: למרות שהטיפול הוא לא טוב.
יהורם הל: אני שמח שהנקודה הזו עלתה וכול האי בהירויות והטענות נשמעות לכאן ולכאן כי זה אומר שהנושא הזה לא סגור ואי אפשר ואסור, אם אנחנו מדברים על טובת הזקן, אי אפשר לכבול את הזקן ללשכה אחת שבה לא יקבל את השירות כמו שצריך ואם הוא יהיה כבול אליה אז התוצאה תהיה שהזקן ייפגע בטיפול שניתן לו.
יהורם הל: וצריך לשים לב לזה.
יהורם הל: וזו אחת הסיבות שאני אומר חבל שאנחנו לא היינו שותפים לדיונים.
יהורם הל: הנושא של ה-70 שקל הוא לטעמי מקומם.
יהורם הל: צריך לחשוב עליו עוד פעם.
רן כהן: צריך לקבוע שאדם לא ישלם, נניח מביאים עובד זר לטיפול ארבע שנים, נניח ממוצע, אז אדם לא ישלם בכל ארבע השנים האלה את האלפיים שקל.
עמיקם אבן חן: צריך למנות כלכלן שהוא יבדוק את כל העלויות שמושתתות על החברות והוא יקבע את הסכומים, מפני שעד לרגע זה, אני מבקש לעשות סדר בעניין.
רן כהן: אנחנו ועדה של הכנסת, לא ממנים כלכלנים.
רן כהן: מי שישנו הוא משרד התמ"ת, משרד האוצר.
יהורם הל: דבר אחרון שאני רוצה להגיד זה בנושא של בדיקות תפקוד.
יהורם הל: ואנחנו בנושא של בדיקות תפקוד עובדים סוציאליים, אחיות, אנחנו נתקלים בהמון המון טענות על בדיקות שפוגעות בזקנים ואני אומר את זה בלשון המעטה, פוגעות בזקנים, גורמים להם להשפלות ולפגיעה באני שלהם וגם בנושא הזה היה כדאי לתת את הדעת על שיפור ושינוי בגישה.
רן כהן: חבר הכנסת יעקב כהן שאלה.
יעקב כהן: אני רציתי באמת להתייחס לנושא כול המעבר והמהלך שהזקנים עוברים עד שהם מקבלים את האישור לעובד זר.
יעקב כהן: רבותיי באים לאדם זקן, אדם שלא מסוגל לעשות שום דבר ואני מדבר לא משמועות, לא מהעיתונות, אנשים שאני יושב ובאים אלי ללשכה.
יעקב כהן: שאלו זקנה את יכולה לכפתר את החולצה, אז היא אמרה כן.
יעקב כהן: אז היא לא צריכה לקבל עובד זר.
יעקב כהן: היא לא יכולה להתרחץ, היא לא יכולה להוציא מהפריג'דר, היא לא יכולה להאכיל את עצמה, היא לא יכולה לבשל, כבר לא מדברים, אז מה זה אם היא יכולה לכפתר את החולצה.
יעקב כהן: ואני רוצה שתדעו הזקנים האלה בדרך כלל דווקא אוהבים לשמור על הכבוד שלהם, בדרך כלל, והם לא יגידו שהם לא יכולים.
יעקב כהן: הם אוהבים להגיד שהם כן יכולים והם רוצים עוד למצוא את השביב אור הזה שהם יכולים יעני.
יעקב כהן: אבל אני מדבר זקנים שהמשפחה חייבת לטפל בהם יום יום, ועושים תורנות בין בני המשפחה והזקן נופל בין הכיסאות.
יעקב כהן: מה יש?
יעקב כהן: איזה שאלות ששואלים.
יעקב כהן: זה בושה.
יעקב כהן: אני אומר את זה לא מסיפור אחד.
יעקב כהן: כל הדבר הזה צריך לעבור רוויזיה.
יעקב כהן: אפשר לראות אדם מה הוא מסוגל לעשות ולא להטריד סתם.
יעקב כהן: זה דבר אחד ואני חושב שחייבים לטפל בזה למה שפשוט מאוד אני מכיר זקנים שהם לא מסוגלים לכלום ומתחלפים נכדים ושכנים וקרובים, זה לא הפתרון שהמדינה צריכה לתת לזקן הזה.
רן כהן: חבר הכנסת יעקב כהן, זה לא שייך לרפורמה.
רן כהן: זה שייך למה שהביטוח הלאומי נותן כאישור.
שרה לוי: אבל אני מוכרחה להתפרץ.
שרה לוי: הסוגיה הזאת נידונה בוועדת הרווחה והבריאות בכנסת, והיא נבדקה והוקמה ועדה ומי שלא בקי בזה, השתנו העקרונות ונכנסים ברגישות מקסימלית.
יעקב כהן: אני מדבר משהו בחודש האחרון.
אסתר רייס: אנחנו עושים משהו כ-11 או 12 אלף הערכות בחודש.
אסתר רייס: יש היום 130 אלף זכאים לסיעוד.
רן כהן: השבוע יצא לי לדבר עם חברת הכנסת לשעבר אורה נמיר.
רן כהן: אני ישבתי בוועדה בראשותה כשחוקקנו את חוק הסיעוד והזכרתי לה שכאשר חוקקנו את החוק דובר על כך שיהיו 17 אלף.
רן כהן: 17 אלף אמרו זה מספר הגג של אנשים שיזכו לקצבת סיעוד.
רן כהן: היום זה 130 אלף.
אסתר רייס: ואין לנו זמן לעשות על זה דיון אבל אני אגיד שעושות את זה נשות מקצוע מאוד רציניות.
אסתר רייס: הן מתנהגות ברגישות.
אסתר רייס: אני בטוחה שבהיקפים כאלה יכולה להיות פה ושם תלונה, ושאפשר להפנות אלינו.
אסתר רייס: אבל הגיע הזמן להפסיק להטיל דופי בציבור מקצועי שעושה את העבודה שלו.
רוני בונדי: שני דברים.
רוני בונדי: קודם כל אני צריך לומר דברים בשבחו של אפרים.
רוני בונדי: באמת פגש לפחות למיטב ידיעתי, פגש את כולם והיה קשוב, וחלק מהדברים שינה, וחלק מהדברים לא שינה, וטוב ויפה.
רוני בונדי: אבל שני דברים.
רוני בונדי: אחד, למרות שזה לא אינטרס מי שעם תווית כלכלית אני לא מבין למה מטפל שלוקחים מתוך המאגר צריך לשלם שוב פעם אלפיים שקל.
רן כהן: לא צריך.
רן כהן: לדעתי לא צריך.
רוני בונדי: הדבר השני הוא יותר פרוצידוראלי, אני אקרא לזה.
רוני בונדי: זה דבר מהותי.
רוני בונדי: החליטה המנהלת ובצדק שצריכה להיות צורת התחשבנות נפרדת.
רוני בונדי: נאמר בהתחלה למיטב זכרוני על ידי המנהלת בטרם בג"ץ ובג"ץ לא פסל את זה, יש חברות סיעוד, ואני מדבר בעיקר על החברות הגדולות של הסיעוד יכולות להקים גם תאגיד והגישו בקשה והתחשבנות נפרדת ועובדת סוציאלית וכו' וכל מה שצריך על פי הנהלים, אני לא בא לשנות את הנהלים.
רוני בונדי: למה לא יכולה חברת סיעוד גדולה או עמותה כמו מטב אם היא מקימה כבר תאגיד וקיבלה את האישור להוציא לא רק עוד כספים אלא למנות עוד מנכ"ל נוסף.
רוני בונדי: למה להעמיס את העניין.
רוני בונדי: אם יש צורת התחשבנות נפרדת יש פיקוח מלא, עומדים בכל התנאים, למה להקשות ולעשות התחשבנות נפרדת, חברת בת, אני לא יודע איך לקרוא לזה.
רוני בונדי: הרי בכל מקרה זה יהיה תחת אותה כותרת.
רוני בונדי: אז למה לבוא ולהקשות?
שמחה בניטה: דוקא אתה שאתה באמת סמל בנושאים החברתיים ובאמת אתה נושא את הדגל החברתי נותן במה לקחת כסף מהאוכלוסייה הכי חלשה בחברה הישראלית.
שמחה בניטה: קודם כל להמשיך את המטרה עם הדגל שלך ולעמוד על שתי הרגליים האחוריות על הגזל הזה, על השוד הזה, הוא לא מוצדק.
שמחה בניטה: ואני אומרת לך הם לא צריכים את ה-70 שקל שלנו.
שמחה בניטה: זה רק להעשיר את הקופות שלהם.
שמחה בניטה: הם לא צריכים את האלפיים שקל כי זה גם להעשיר את הקופות שלהם.
שמחה בניטה: ואנשי האוצר וההיתממות שלהם שהם אומרים שהיו משלמים יותר אז אני אומרת לך שהרבה חברות כדי להביא עובד זר לא היו לוקחות שקל מנכה.