GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי אדלשטיין: אנחנו צריכים לתת את הדעת לגבי הקליטה של הישראלים באפריל או לא באפריל ויכול להיות שצריך לעשות תיקון בהחלטת הממשלה השר שמחון ולבטל את זה כי להערכתי אני לא יודע כמה זה יהיה ריאלי.
רן כהן: השאלה אם עושים מאמץ שזה יקרה.
רן כהן: כאן רציתי לשאול בעניין הזה את מנכ"לית שירות התעסוקה.
רן כהן: האם תוך כל השלבים הללו הייתה איזושהי פנייה לשירות התעסוקה לגייס עובדים ישראלים לפני ההחלטה, לפני האישור, לפני כל הדיון הזה?
רן כהן: אם הייתה פנייה כזאת, מה הצלחתם לעשות עם זה?
אסתר דומיניסיני: אני חושבת שגם שירות התעסוקה בעד החקלאים כדי שיהיה להם כוח אדם וכוח אדם מתאים כדי שלא לפגוע בחקלאות במדינת ישראל.
רן כהן: על זה יש הסכמה סביב השולחן הזה.
רן כהן: החקלאות היא אחד המרכיבים הכי חשובים בכלכלה הישראלית ובחברה הישראלית.
אסתר דומיניסיני: מכל מקום, יש החלטה של מדינת ישראל, החלטת ממשלה, על התוואי היורד של עובדים זרים במדינת ישראל ועל מאמץ שצריך לעשות על מנת להכניס יותר ישראלים לשוק העבודה.
אסתר דומיניסיני: אנחנו מנסים לראות איך שתי ההחלטות האלה, באמת בצורה הגונה והוגנת, יכולות לחיות זו בצד זו ואיזה צעדים צריך לעשות בצורה נכונה כדי שזה יתממש.
אסתר דומיניסיני: אנחנו רק לפני שבועיים ישבנו עם משרד החקלאות, עם אגף התקציבים, עם כל הגורמים, ואמרנו שנבנה איזושהי תוכנית שכולם יכולים לחיות אתה.
אסתר דומיניסיני: יש תחומים בתחום החקלאות שישראלים יכולים להיכנס, יש אזורים בישראל שישראלים יכולים לעבוד, כמו שיש גם עיסוקים או אזורים גיאוגרפיים שקשה יותר להכניס בגלל רכיב גיאוגרפי וכיוצא בזה.
אסתר דומיניסיני: ביקשנו ממשרד החקלאות למפות בתיאום ועל דעתם המקצועית.
אסתר דומיניסיני: אנחנו לא אנשי מקצוע אלא אנחנו ליימן בעניין הזה, ביקשנו לכן שיעשו לנו טבלה דו-ממדית שאומרת איזה מקצועית ואיזה אזורים הם חושבים שניתן ואנחנו נפנה לחקלאים שמוכנים, אפילו וולנטרית ולא לכפות על מי שלא רוצה כי באמת צריך לראות שיש ייתכנות ושזה עובד, הממשלה מוכנה לתת תמריצים לאותם חקלאים או לאותם עובדים כדי שזה יצליח.
רן כהן: תכף נבקש מנציג משרד האוצר לפרט.
אסתר דומיניסיני: אמרנו שננסה עקב בצד אגודל להרחיב את מספר הישראלים בחקלאות.
שלום שמחון: את מדברת על מדיניות שלא קיימת.
אסתר דומיניסיני: למה מדיניות לא קיימת?
אסתר דומיניסיני: הנציגים שלך יושבים בוועדה.
שלום שמחון: אני אומר לך בדיוק מה החליטה הממשלה.
שלום שמחון: הממשלה לא קיבלה את עמדת האוצר שמספר העובדים הזרים בחקלאות ירד.
אסתר דומיניסיני: לא דיברנו על ירידה.
שלום שמחון: הממשלה החליטה שני דברים.
שלום שמחון: האחד, אין יותר תוספת והיא התכוונה שבמהלך דצמבר שר החקלאות יציג בפני הממשלה את הקצאת העובדים בחקלאות.
שלום שמחון: זה מה שהיה בהחלטת הממשלה.
שלום שמחון: נכון שלגבי מגזרים אחרים היא החליטה דברים אחרים, אבל לגבי החקלאות אלו ההחלטות היחידות שהיא קיבלה.
שלום שמחון: תוספת של 2,500 ושר החקלאות יציג את ההקצאה שלו לעובדים זרים ואני מוכן להציג אותה בפני הוועדה לפני שאני מציג בפני הממשלה.
שלום שמחון: בדצמבר זה יוצג בפני הממשלה וייכנס לתוקף ב-2009.
אסתר דומיניסיני: הדברים שאני אומרת לא סותרים את מה שאתה אומר.
אסתר דומיניסיני: הממשלה רוצה להרחיב את מספר הישראלים בחקלאות והטענה של החקלאים היא שפרט למכסות שנקבעו יכולים לקלוט עוד עובדים.
אסתר דומיניסיני: כרגע אנחנו רוצים – ויש הרבה אי-אמון של כן אפשר או אי אפשר – לגבש תוכנית שקודם כל משתפת את כולם ואת החקלאים באופן וולנטארי עם תמריצים כדי להוכיח שאפשר לקלוט ישראלים בדברים מסוימים.
אסתר דומיניסיני: זה יגדיל את מעגל העובדים.
אסתר דומיניסיני: אתה כשר בישראל לא תתנגד שגם בענף החקלאות ייקלטו אנשים בעבודה.
רן כהן: אני יכול לומר לך שהשר שמחון מאוד רוצה בזה.
אסתר דומיניסיני: אנחנו רוצים לייצר את התנאים כדי שזה יתרחש כי אנחנו מודעים לקשיים שקיימים בהכנסת ישראלים לענף הזה ובאי-אמון מצד החקלאים שאכן הממשלה יכולה, רוצה וכולי לעשות משהו.
אסתר דומיניסיני: אנחנו רוצים להוכיח שכן ובהדרגה להרחיב את מספר הישראלים המועסקים בחקלאות.
אסתר דומיניסיני: זה לא מתנגש עם מה שאמר השר.
שלום שמחון: יש הצעת חוק של חבר הכנסת רן כהן שאומרת שנלך לפיילוט.
אסתר דומיניסיני: על זה אני מדברת.
קריאה: באזור מסוים ובענפים מסוימים.
אסתר דומיניסיני: בענפים מסוימים ובאזורים מסוימים.
רן כהן: אני יכול לספר לכם בעניין הזה דבר אחד מאחר שאני באמת בעל הדבר בשיתוף פעולה וכל הזמן בהידברות עם השר שמחון.
רן כהן: האוצר התחייב בוועדת הכספים של הכנסת שאם אני מסכים להקפיא – ועשיתי את זה על דעתי ועל דעת השר – את הצעת החוק, האוצר מתחייב לקיים פיילוט בסדרי הגודל של החוק בלי החוק.
קריאה: קיבלת 5 מיליון שקלים.
רן כהן: קיבלנו 5 מיליון שקלים ונדמה לי שזה נכנס לשנת 2008 ו-2009.
שלום שמחון: לא לתקציב משרד החקלאות.
רן כהן: ההתחייבות הייתה – ועל זה אני מבקש את עצתו של יוסי ושל יובל יעקבי – שעם כינוס הכנסת למושב הזה, מה שהיה לפני שלושה שבועות, האוצר ומשרד החקלאות יבואו עם התוכנית לוועדת הכספים.
רן כהן: אני לא רואה את זה.
רן כהן: אני הבנתי שלא הייתה פנייה לשירות התעסוקה לפני ההחלטה.
אסתר דומיניסיני: בשוטף, בעיקר בחלק מהענפים העונתיים ובאזורים מסוימים, אנחנו מספקים עובדים לחקלאות.
אסתר דומיניסיני: אגב, גם בערבה, גם באזור השרון, גם במשקים.
רן כהן: באיזה היקפים?
אסתר דומיניסיני: מאות עובדים.
קריאה: 22 אלף עובדים.
רן כהן: חלקם הגדול הם קבועים.
רן כהן: כמה שירות התעסוקה מגייס מפעם לפעם?
אסתר דומיניסיני: מדובר בהיקפים גדולים.
רן כהן: אלפים?
אסתר דומיניסיני: כן.
אסתר דומיניסיני: בכל רחבי הארץ כמובן באלפים.
רן כהן: מי קבע שאי אפשר לגייס עוד 2,500?
אסתר דומיניסיני: בוא נגיד שיש מסכת של היסטוריה של כל מיני התנגדויות והפיילוט הזה שעליו כולנו מדברים בעצם בא להוכיח שבענפים מסוימים, באזורים מסוימים, זה ניתן.
אסתר דומיניסיני: ברגע שחקלאים חלקם יהיו בפיילוט על בסיס וולנטרי וייווכחו שזה ניתן, גם לחקלאים האחרים תהיה יותר מוכנות לקלוט יותר ישראלים בענפים האלה כי ההיסטוריה היא איזה שם של תמיד חוסר אמון הדדי שאלה אומרים שאלה רוצים לקחת לנו את העובדים הזרים ואלה לא רוצים לעזור לנו.
אסתר דומיניסיני: לכן קבענו שנבנה פיילוט כולל סיור עם החקלאים וכולי וכל זה בשיתוף מלא עם משרד החקלאות שאני מוכרחה לומר שהוא מייצג מצוין את החקלאים בעניין הזה.
אסתר דומיניסיני: מכל מקום זה נעשה כדי לשכנע ולבנות מודל שהוא אפשרי ושהוא ייצור איזושהי תשתית להרחבת כניסת ישראלים לענף הזה.
אסתר דומיניסיני: אין ספק ששכר, תנאי עבודה, תיאור של חלק מהתחומים האלה הוא אחד המפתחות כדי להרחיב כי חלק מהתנאים בענפים מסוימים ובאזורים מסוימים באמת מקשים על ישראלים להיכנס לענף.
יוסי ישי: לגבי 2,500 העובדים.
יוסי ישי: הצורך הנורמטיבי, כמו שאנחנו מכירים אותו, הוא מעל ל-50 אלף עובדים.
יוסי ישי: הממשלה החליטה על 26 אלף עובדים וכדי להתאים את הצרכים להחלטת הממשלה אנחנו מקצצים למשק הבסיסי 30 אחוזים מהמתכונת הנורמטיבית ומעבר לעובד השביעי אנחנו מקצצים 58 אחוזים לזכאות לעובד.
יוסי ישי: אם אדם מגיע לו על פי התקנים והמפתחות 10 עובדים, בשלב ראשון מקצצים לו 30 אחוזים, ואם הוא צריך מעבר לעובד שביעי, מקצצים לו עוד 28 אחוזים נוספים.
רן כהן: אז הוא לא מקבל כלום.
יוסי ישי: אני אומר את זה עוד הפעם.
יוסי ישי: אם מגיע לו 10 עובדים, מקצצים לו 30 אחוזים.
יוסי ישי: אם מגיעים לו 15 עובדים, על ה-10 הראשונים מקצצים לו 30 אחוזים ועל היתרה מקצצים לו שיעור של 58 אחוזים.
דניאל אברהם: זה כדי לא לפגוע באלה שהם קטנים.
רן כהן: אבל אז יש פגיעה בגדולים.
יוסי ישי: התוצאה היא שכל חקלאי קם בבוקר ומחליט מה הוא לא קוטף היום.
יוסי ישי: אם הנתונים הם כפי שאמרתי, כל חקלאי קם בבוקר ומחליט מה הוא לא קוטף באותו יום.
יוסי ישי: אז הממשלה החליטה, כדי לצמצם את הנזק של היצואנים בפריפריה, להקטין את הקיצוץ.
יוסי ישי: לא לבטל אותו לחלוטין בגלל שזה לא ניתן, אבל להקטין אותו ונקבעו אזורים מסוימים ונקבעו מדרגות מסוימות עד כמה מקטינים את הקיצוץ לכל אחד מהיצואנים בפריפריה.
יוסי ישי: לזה הוקצבו 2,500 עובדים.
יוסי ישי: יש שלושה משרדים וכל אחד עם התפקיד המוגדר שלו והוא צריך להתמודד אתו.
יוסי ישי: לא צריך לקפוץ ממשרד למשרד אלא כל אחד יש לו את האחריות שלו.
יוסי ישי: התפקיד של משרד החקלאות היה בהתאם לנתונים המקצועיים שלו להכין קובץ המלצות בכמה להקטין ולמי.
יוסי ישי: משרד החקלאות סיים את העבודה.
יוסי ישי: היחידה השנייה בתוך הסיפור הזה היא יחידת הסמך שהייתה צריכה לקבל את הקובץ הזה ולבצע עוד שלוש פעולות שהם:
יוסי ישי: פעם אחת להוציא היתרים על סמך הקובץ, פעם שנייה להפעיל את המנגנון להעסקת ישראלים, אחד תמורת אחד, והנושא השלישי היה לארגן יחד אתנו, וגם זה הסתיים, 10 ימי השתלמות לשנה לכל אחד מהעובדים.
יוסי ישי: הנושא הרביעי היה להפעיל את שיטת העסקה החדשה.
יוסי ישי: אלה ארבעת הסעיפים.
יוסי ישי: דרך אגב, מונה גם אחראי כדי לפקח שכל משרדי הממשלה יעשו את מה שהם צריכים לעשות וזה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שלמעשה ליווה את התהליך מהתחלה ועד הסוף.
יוסי ישי: הגוף השלישי הוא משרד הפנים ותפקידו מאוד ברור.
יוסי ישי: אחרי שיצאו ההיתרים מיחידת הסמך, להוציא הרשעה לטיסה לארץ לגבי כל עובד ועובד.
יוסי ישי: האחריות, כמו שאמרתי, לגבי שלושת המרכיבים, גם לגבי העסקת ישראלים, גם לגבי השתלמויות וגם לגבי הפעלת השיטה החדשה, היא אחריות של משרד התעשייה והמסחר.
יוסי ישי: לכן לא צריך לקשור אחד בשני כי הוא צריך לעמוד בביקורת של היועץ המשפטי לממשלה לגבי התהליכים.
רן כהן: מי אמור למנוע את כל התופעה השחורה משחור הזאת של תשלומים בעבור הוואוצ'רים לבוא לעבוד כאן?
רן כהן: משרד התעשייה, שלום בן משה?
יוסי ישי: הממשלה קיבלה החלטה מאוד ברורה והיא נכנסת ליישום ביוני 2008.
שלום בן-משה: אם עד יוני 2008 לא תיפתר הבעיה שאתה אומר, לא נביא עובדים זרים לארץ.
רן כהן: זאת אומרת, עד יוני 2008 ימשיכו להשחית את כל החיים שלנו.
אפרים כהן: זה מחייב תהליכים.
רן כהן: אני לא מתייחס לדברים באופן פשטני, אבל מה לעשות שזאת מחלה סרטנית במשק ואי אפשר לסבול את זה.
יוסי ישי: שלב ראשון בתהליך במקרה שהממשלה קבעה כדי לבטל את הדבר הזה, כבר קרה.
יוסי ישי: היועץ המשפטי לממשלה התנה את כל התהליך הזה למרות שעונת הייצוא התחילה, עד שלא נחתם הסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת תאילנד והוא נחתם.
יוסי ישי: היועץ המשפטי נתן אישור לצאת לדרך ולכן אין יותר שום סיבה לעכב את התהליך ואני מקווה שבאמת הוא לא מתעכב.
יוסי ישי: התחלנו עבודה מאוד מסודרת עם נוהל מאוד ברור והכנו עזרים לימי ההשתלמות.
יוסי ישי: החקלאים מוכנים לבצע מיד את שני התנאים שנדרוש מהם והביקורת תיעשה בהמשך.
יוסי ישי: תהיה השתלמות והעסקת ישראלים.
יוסי ישי: חלק מהחקלאים כבר מעסיקים את הישראלים כמו שנאמר כאן בצורה ברורה, כי בגלל המחסור האדיר כולם מעסיקים ישראלים וכל מה שנשאר זה אכן לבקר ולבדוק בצורה ברורה ולראות שאכן בהתאם לאותה החלטה הדבר הזה מיושם וזה ייעשה.
יוסי ישי: לגבי הפיילוט שאנחנו כרגע עושים אותו באופן וולנטרי.
יוסי ישי: נאמרו כאן שני דברים כאשר פעם אחת השר אמר שהוא התחייב לקבוע מדיניות ואת זה הוא יעשה בהתאם למועדים שנקבעו.
יוסי ישי: במקביל גם שירות התעסוקה וגם משרד האוצר, כדי לעודד עוד חקלאים להעסיק ישראלים, קבעו איזשהו פיילוט של כמה מאות עובדים ישראלים ששירות התעסוקה ומשרד האוצר יתמכו בחקלאים שוולנטרית יצליחו – וזה לא פשוט – להשיג ולהעסיק ישראלים.
יוסי ישי: זה מתוך מגמה לעודד גם את המעסיקים וגם את העובדים להעסיק עובדים ישראלים.
יוסי ישי: זה קשור לפרויקט שאתה דיברת עליו.
רן כהן: אני רוצה להזכיר לך שהכוונה של החוק שלי היא בעיקרו של דבר לעודד את העובדים.
רן כהן: היו כל מיני פרוייקטים והיה ים של פרוייקטים שמעודדים את המעסיקים.
רן כהן: בסיכומו של דבר המעסיקים עשו כך ועשו אחרת ולא יצא מזה שום דבר.
רן כהן: אם לא יהיה מצב בו עובדים יקבלו תנאים, יקבלו שכר יותר גבוה, יקבלו הסעות, יקבלו את אותם הפתרונות שהם יכולים לקבל אותם, לא יהיו עובדים ישראלים בחקלאות ולא יעזור שום דבר.
רן כהן: תמיד יהיה קל מאוד להביא מתאילנד ואת זה צריך לזכור.
רן כהן: כל כוונת החוק הייתה זאת.
רן כהן: אז מה אתם עושים עם זה?
יוסי ישי: הסיוע ניתן לעובדים.
אסתר דומיניסיני: עוד לא סוכם שום דבר.
אסתר דומיניסיני: ביום חמישי ה-25 בחודש הייתה ישיבה ויש עוד התקדמות ואנחנו מקווים שנגבש את זה מהר.
רן כהן: הבעיה היא שאתם לא יורדים לכוונת העניין.
יוסי ישי: אנחנו נמצאים בראשית עונת היצוא וכל יום שעובר היצוא הולך וגדל.
יוסי ישי: עברנו הרבה תלאות, עד שקיבלנו את האישור לצאת לדרך מהיועץ המשפטי לממשלה לגבי המהלכים.
יוסי ישי: משרד החקלאות עשה את שלו, משרד התעשייה עשה את שלו ואני מאוד מקווה ואני לא חושב שיש סיבה שגם משרד הפנים לא יעשה את שלו בגלל שהחקלאים בנו על העובדים האלה ולמעשה עונת היצוא תלויה באותם עובדים.
רן כהן: מה אומר האוצר?
יובל יעקבי: אין לי הרבה מה להוסיף.
יובל יעקבי: הפיילוט באמת מתקדם.
רן כהן: לא מתקדם כאן כלום.
רן כהן: אין כאן זרת של עובד.
רן כהן: לא יד של עובד אלא זרת של עובד עוד לא נוספה.
יובל יעקבי: גם אם החוק שלך היה עובר, הדברים האלה הם לא מהיום להיום.
רן כהן: אם החוק היה עובר, דבר אחד בטוח והוא ששר החקלאות היה ממונה על ביצועו והוא היה יוצא לדרך באופן מיידי, כמו שראיתי איך אסתר דומיניסיני והצוותים שלה עובדים.
רן כהן: זה היה עובד.
רן כהן: אם לא נותנים לרשויות המדינה לעבוד, הן לא יעבדו.
יובל יעקבי: בכל אופן, מגבשים חבילת הצעות והיא תכלול סבסוד של איזשהו מרכיב של הכשרה מקצועית, זה יכלול סבסוד של נסיעות.
רן כהן: אגב, אני מרשה לכם לחרוג מה-5 מיליון.
יובל יעקבי: נחשוב על זה.
יובל יעקבי: כמו שאמרה מנכ"לית שירות התעסוקה אנחנו עכשיו בשלב של גיבוש ההמלצות.
יובל יעקבי: יש לנו תקציב מוגבל ואנחנו צריכים להתמקד במספר מסוים של משקים ולראות איך עושים את זה.
יובל יעקבי: אני מצטרף לדברים שנאמרו כאן.
יובל יעקבי: גם משרד האוצר לא כל כך רואה איך ההגדלה של 2,500 במספר העובדים הזרים ועידוד תעסוקת ישראלים דרים בכפיפה אחת.
יובל יעקבי: אנחנו חושבים שהתהליך של עידוד תעסוקת ישראלים צריך להיות מלווה בד בבד עם הפחתת מספר העובדים הזרים במקומות שאפשר ואנחנו יודעים שיש מקומות שיותר קשה אבל יש גם מקומות שזה אפשרי.
קריאה: איפה למשל?
יובל יעקבי: למשל בתי אריזה.
רן כהן: אני רוצה לשמוע את נציגי החקלאים שנמצאים כאן ואחרי כן את הארגונים.
דניאל אברהם: לגבי ה-2,500 עובדים, החלטת הממשלה אמרה שהיא מפלה בין אזורי הפריפריה, מה שנקרא אזור א', לבין המרכז.
דניאל אברהם: אמרו שמכיוון שבפריפריה אין באפשרותם להעסיק את המובטלים מהמרכז, לכן נתנו להם את ההעדפה.
דניאל אברהם: אני משתומם כי המובטלים הם בפריפריה ולכן אני מתפלא.
דניאל אברהם: הממשלה והשרים דנים בענייני ביטחון, מנהלים את המדינה, אבל אם המובטלים בפריפריה נותנים העדפה למרכז.
דניאל אברהם: הולכים כאן בדרך הפוכה.
דניאל אברהם: אנחנו חושבים, ואני חושב כך גם כאזרח, ואני סומך על אלה שמובילים אותי אבל אני רואה שמה שהם עושים לא תואם את ההגיון ולא תואם את השכל הישר.
דניאל אברהם: לעניין הקצאת העובדים.
דניאל אברהם: למעשה משרד החקלאות נותן הגנה לקטנים אבל מה שקורה בפועל הוא שהגדולים לא מסוגלים לעבוד כי אין להם עובדים ויש להם פחות מ-50 אחוזים.
דניאל אברהם: לכן הם לא מסתדרים ולוקחים מהקטנים.
דניאל אברהם: זאת אומרת, נוצר עודף אצל הקטנים וחוסר אצל הגדולים ולכן זה עוד פעם דבר לא הגיוני ויש לתת עליו את הדעת באופן רציני.
דניאל אברהם: הדבר השני הוא שאנחנו חייבים לקלוט ישראלים תמורת אותם עובדים.
דניאל אברהם: דרך אגב, יש עוד דבר.
דניאל אברהם: יש מגבלה שאומרת לא יותר מ-12 עובדים במרכז.
דניאל אברהם: זאת אומרת, חקלאי שיש לו 12 עובדים, אפילו שהוא זכאי והוא יצואן, הוא לא יקבל כי יש לו 12 עובדים.
דניאל אברהם: גם כאן הגבילו.
רן כהן: הוא רשאי לחפש עובדים ישראלים.
דניאל אברהם: אני אגע גם בזה.
קריאה: זאת הסיבה שהגבילו אותו ב-12 עובדים.
דניאל אברהם: בנוסף הוא חייב לקלוט ישראלים וכאן אני רוצה לומר לכם משהו.
דניאל אברהם: אנחנו נעבור את אפריל ואני מודיע לכם שכולם יקלטו ישראלים אבל פיקטיבית.
דניאל אברהם: זה לא יהיה אמיתי וזה לא יהיה במציאות אלא זה יהיה בסיפורים.
דניאל אברהם: הם יעשו את זה כי זה התנאי שייתנו להם.
דניאל אברהם: זאת אומרת, הם נאלצים למצוא פתרונות כי זה לא ריאלי להעסיק את הישראלים.
דניאל אברהם: מה שאמר קודם חבר הכנסת רן כהן שהעידוד חייב להיות לעובד, זה לא קיים.
דניאל אברהם: שאר הדברים לא יעזרו.
דניאל אברהם: מה שאמר חבר הכנסת כהן, זה הדבר היחידי שיש לו סיכוי שיעבור כי אתה מעודד באופן ישיר את הישראלי שמקבל יותר כסף.
דניאל אברהם: אני מסכים אתך כי אחרת אין שום סיכוי.
דניאל אברהם: בהתחשב במצב הקיים מבחינה סטטיסטית יבואו כל חכמי הדור ויאמרו שיש לזה הצלחה גדולה כי הנה, קלטו ישראלים אבל ירצו לחשוב אולי להפחית במכסה.
דניאל אברהם: אלה סיפורים.
דניאל אברהם: אני יכול לומר לכם דבר נוסף בו אני עוסק היום.
דניאל אברהם: אנחנו מנסים להכשיר ישראלים כמנהלי עבודה בענף הפרחים ואנחנו נפגשנו עם מדרשת רופין ועם מכון ויצמן ויש לנו תוכנית של האגף להכשרה מקצועית שהכנו אותה לפני עשר שנים.
דניאל אברהם: ממשלת ישראל לא נתנה אצבע לעניין הזה ולא נתנה סיוע.
דניאל אברהם: רק עכשיו – ואני לא בטוח שזה יעבור – נתנו לנו את ההקצאה ישר מבתי הספר אבל הם צחקו מגובה התקציב של שעות הלימוד שמשרד העבודה הקצה.
דניאל אברהם: בימים האלה נקבל את ההצעה של מדרשת רופין ומכון ויצמן ואחרי שנקבל את ההצעה נבוא למשרד העבודה או למשרד התעשייה.
רן כהן: למה לא מרימים את העניין הזה?
דניאל אברהם: הם לא מרימים.
דניאל אברהם: אני אומר לך שזאת תוכנית מסודרת של האגף להכשרה מקצועית ואני אומר לך את זה במלוא הכנות שמשרד התעשייה לא עושה ולא נוקף אצבע.
דניאל אברהם: שלום שמחון, כאשר הוא היה חבר כנסת מן המניין, העלה שאילתא לאלי ישי מדוע לא מקדמים את התוכנית.
דניאל אברהם: השר אמר שישראלים לא עובדים בחקלאות.
דניאל אברהם: את זה אמר השר ולא אני.
דניאל אברהם: לכן אני אומר לכם שאתם חייבים לתת את הדעת באופן רציני.
דניאל אברהם: הנטל הוא רק על החקלאי ואתם מעמיסים עליו יותר מדיי.
רן כהן: זה לא החקלאי.
רן כהן: זה רק על העובד מתאילנד.
דניאל אברהם: הוא הולך להעמיס את זה עלי.
דניאל אברהם: אני אצטרך לקנות שירותי כוח אדם בארץ ואני אצטרך לשלם את זה.
דניאל אברהם: החקלאי ישלם את זה.
דניאל אברהם: יש כאן תוספת על החקלאי באופן ישיר.
דניאל אברהם: תשים לב לנקודה הזאת.
רן כהן: IOM?
רן כהן: זה לא קשור ל-IOM.
רן כהן: למדתי את החומר.
רן כהן: ל-IOM החקלאי בישראל לא צריך לשלם כלום.
דניאל אברהם: הוא משלם.
חיים חדד: אין לי את הידע הנרחב, אבל בכל-זאת אני אומר שלמרות שההחלטה שהתקבלה בממשלה ב-7 בינואר 2007, לא נכנסה אפילו זרת של תאילנדי שלא לדבר על היד כולה.
חיים חדד: גם בחודש הקרוב לא ייכנסו עובדים כי התהליך להבאת העובד לוקח חודש ועונת היצוא בעיצומה.
רן כהן: גם לא מייבאים את העובדים הזרים וגם לא קולטים עובדים ישראלים.
רן כהן: מה עושים?
חיים חדד: מקשים.
חיים חדד: הקשבתי כאן בקשב רב ואני אומר שאין כוונה למשרדי הממשלה לא לעזור לחקלאים ולא לעודד תעסוקה ישראלית.
חיים חדד: הניסיונות הם לא ניסיונות רציניים.
חיים חדד: אם באמת רוצים להציב את זה כמטרה, מזמן היו עושים את זה.
חיים חדד: גם הניסיון להילחם בגביית היתר שכאילו משרדי הממשלה הציבו לעצמם, לא תתקיים.
חיים חדד: היא לא תתקיים כי הם לא נוהגים נכון.
חיים חדד: הם הציבו עכשיו מטרה ביוני 2008 ואני אומר לך שכלום לא יקרה וכולם יודעים שלא יקרה כלום אבל מחכים ליוני.
חיים חדד: אני חושב שצריך לבצע הליכים מאוד דרמטיים בתקופה הזאת.
חיים חדד: אני גם מציע שבאחת הישיבות הקרובות של הוועדה תיתן להתאחדות להציג תוכנית שאומרת איך נלחמים בתופעה הזאת.
רן כהן: תעביר לי רק את ראשי הפרקים ובת-שבע תארגן את זה.
קריאה: לא הבנתי על איזה תופעה אתה מדבר.
חיים חדד: על גביית היתר.
יוסי ישי: אם יש תוכנית כזאת, אנחנו הראשונים שנאמץ אותה בנפש חפצה.
רן כהן: מר חדד, ברגע שתהיה לך את התוכנית, תעביר ראשי פרקים אל הוועדה, אל בת-שבע, ואני אכנס את הישיבה.
חיים חדד: הדבר השני שאני רוצה לגעת בו הוא בנושא משרד האוצר.
חיים חדד: למשרד האוצר יש עניין שהמצב יימשך כמו שהוא.
חיים חדד: אני לא מאמין שיצליחו להוציא שקל מאותם 5 מיליון שקלים שהבטיחו לך וכבר היו ניסיונות שלא צלחו.
חיים חדד: אנחנו פנינו למשרד האוצר ואמרנו שהוא גובה מאתנו 120 מיליון שקלים בשנה כקנסות על העסקת העובדים הזרים.
רן כהן: אמרו לי 300 מיליון שקלים.
חיים חדד: לא, 120 מיליון שקלים בשנה.
חיים חדד: עד עכשיו גבו מאתנו 400 מיליון שקלים.
רן כהן: רק מדינה מטומטמת גובה 300 מיליון שקלים מחקלאים ולא משקיעה 30 מיליון שקלים, 60 מיליון שקלים, 100 מיליון שקלים כדי לעודד ישראלים לעבוד.
קריאה: אתה מדבר על 300 מיליון שקלים קנסות?
חיים חדד: לא קנסות למרות שאנחנו רואים את זה כקנס.
קריאה: אלה אגרות.
חיים חדד: מבחינתנו אלה הן קנסות.
חיים חדד: הרווחיות בחקלאות יורדת וזה דורש מאתנו להעביר את החממות מהשטחים ולצורך כך נצטרך ידיים עובדות.
חיים חדד: הפתרון לאי-הוספת ידיים עובדות הוא הכנסת טכנולוגיה ומיכון.
חיים חדד: אמרנו למשרד האוצר שייקחו את הכסף הזה וישקיעו אותו במיכון ובטכנולוגיה בחקלאות, אבל שום דבר לא נעשה.
חיים חדד: הם לא עושים שום דבר ואני אומר לך שכרגע בשלב הזה יש תוכניות, יש רעיונות, אבל לא נעשה כלום.
חיים חדד: לכן כל התיאוריות האלה הן תיאוריות.
רן פלג: הצורך הוא צורך בוער ונקודתי שעליו באה לענות הקצאה של 2,500 עובדים מתאילנד.
רן פלג: אנחנו היינו בעד ה-IOM וגם בישיבה שקיימנו בשיתוף עם קו לעובד ומשרד התעשייה, מאז ומתמיד תמכנו בנושא הזה של IOM ובאי-גביית דמי תיווך מהעובדים.
רן פלג: שוב אני אומר שהצורך הזה הוא צורך בוער של עונה חקלאית שכבר נפתחה, של יצוא, של 2,500 עובדים שבאים לענות על אותו צורך נקודתי ו-IOM בעצמם הצהירו שייקח חצי שנה מרגע חתימתה הסכם אתם ועד הכנסתם לפעילות.
רן כהן: עכשיו מחכים ל-IOM?
שי חרמש: עד יוני זה חופשי.
קריאה: את ה-2,500 מכניסים.
רן כהן: הרי יש החלטת ממשלה.
רן כהן: מישהו מצפצף על החלטת הממשלה?
רן כהן: אני מבין שלא נכנס אפילו עובד אחד.
רן כהן: מצדי שיעבדו 2,500 ישראלים במקומם, אבל גם את זה לא עושים.
יוסי אדלשטיין: בסוף ספטמבר שר החקלאות הגיש הצעה ואנחנו תמכנו בה.
שלום שמחון: עכשיו השאלה איך מפרשים במשרד הפנים את המילה מיידי.
רן פלג: העניין הזה של מיידי הוא באמת העניין שחשוב לנו.
רן פלג: הדאגה שלנו היא שעד סגירת השנה לא יספיקו להגיע 2,500 עובדים.
רן כהן: אף אחד כאן לא אמר על מה מדובר, על עגבניות, על פלפלים, על מה.
קריאה: על הכל.
רן פלג: אני אגיש לעיונך מסקנות ועדת דינור שלמעשה על פיהן התחילה הצעת החוק הראשונה והצעת החוק שבאה עכשיו בעקבותיה.
רן פלג: זה הבסיס לכל.
אסף אדיב: אני מייצג את עמותת מען שעוסקת בנושא הזה בשטח.
אסף אדיב: נעשה ניסיון למצוא אפשרות של קשר שיעזור גם לחקלאים אבל שייתן פתרון לבעיה קשה מאוד של אבטלה, בעיקר בעיה קשה מאוד של אבטלה בסקטור הערבי כולל אפשרות של מתן פתרונות תעסוקה לנשים ערביות ששיעורן בשוק העבודה הוא נמוך ביותר.
אסף אדיב: אנחנו לא רק אומרים שיש אפשרות אלא אנחנו גם עושים את זה בקשר עם חקלאים ויש לא מעט חקלאים, כמה עשרות חקלאים, באזור השרון וגם באזור הצפון שנמצאים בקשר אתנו וקלטו מאתנו עובדים ומעסיקים אותם.
אסף אדיב: ביום חמישי היינו בפגישה במשרד החקלאות בעניין של 5 מיליון השקלים וסוכם שיהיה ביקור אצל חלק מהחקלאים האלה כדי לראות את הדברים בעיניים.
שי חרמש: אגב, יש הקצאה של תאילנדים למגזר הערבי?
אסף אדיב: השאלה היא איפה יש אבטלה, איפה יש כוח עבודה שיכול לעבוד ואיפה הוא יכול לעבוד.
אסף אדיב: אם מדובר במעבידים ישראלים, ערבים או יהודים, זה לא משנה.
אסף אדיב: אני טוען שצריך לתת את האפשרות הזאת ואת האופציה הזאת לאנשים להיכנס למקום העבודה וצריך לתת את העידוד הזה.
אסף אדיב: יש פה מצב מאוד ברור והשאלה לפי דעתי היא לא רק לגבי ה-2,500 עובדים עליהם מדברים כרגע אלא בסופו של דבר השאלה היא שאלה של מדיניות ארוכת טווח של ממשלת ישראל ביחס לנושא של העובדים הזרים בחקלאות.
אסף אדיב: נאמר פה בישיבת הוועדה הקודמת – ויובל יעקבי אמר את זה גם בנושא של מדיניות עובדים זרים בכלל – שיהיה גרף יורד של עובדים זרים.
אסף אדיב: לגבי בתי המלון באילת, גרף יורד שמגיע לאפס תוך שנתיים-שלוש ובאילת הוא כבר הגיע לאפס.
אסף אדיב: בתעשייה הגרף יורד.
אסף אדיב: אני חושש מאוד.
רן כהן: הגרף העולה הוא רק בחקלאות ובסיעוד.
אסף אדיב: אנחנו מצדנו נעשה כל מאמץ אפשרי.
אסף אדיב: מבחינתנו – אם הכל יוטל עלינו – אנחנו יכולים לארגן בלי שום מאמץ 400 עובדים לפיילוט הזה באזורים שהם אזורים גיאוגרפיים מטבריה ועד פתח-תקווה.
רן כהן: מה הקושי להגדיר את ההטבות?
קריאה: אין קושי.
רן כהן: אם כן, למה אתם לא עושים את זה?
רן כהן: עומד אדם עם ארגון שיש לו כבר קרדיט והוא אומר שהוא יכול לארגן את כל ה-400 עובדים.
קריאה: את השאלה שלך צריך להפנות למשרד החקלאות.
רן כהן: משרד החקלאות יושב כמעט כולו כאן.
רן כהן: ראש משרד החקלאות יושב כאן.
אסף אדיב: אני טוען שסכום הכסף שעליו מדובר, 5 מיליון שקלים, הוא בחזקת לעג לרש.
אסף אדיב: זאת אומרת, היקף הבעיה, המצוקה של החקלאים, העובדה שהחקלאות מתרחבת וזאת לא חקלאות שמצטמצמת, יש לה אפשרות לצאת, השוק בעולם היום פתוח לחקלאות, יש אפשרות להכניס עובדים, האבטלה היא גדולה ולכן למה לא להכניס הרבה יותר משאבים לזה?
אסף אדיב: 5 מיליון שקלים זה מעט מאוד.
אסף אדיב: אני חושב שההגדרה של הפרוייקט הזה, אפילו אם זה 5 מיליון שקלים, אפילו יהיה משהו קטן אבל בואו נתחיל.
אסף אדיב: לא צריך להגדיר אותו כפיילוט, כניסיון לראות אם אפשר או אי אפשר.
אסף אדיב: לפי השקפתי אין מנוס מהתוויית קו יורד, ברור וחד כמו שהיה בבנייה שאומר שתוך 10 שנים, תוך 15 שנים, תוך 20 שנים, התאילנדים לא יהיו כאן.
אסף אדיב: תוריד כל שנה 500 עובדים.
שי חרמש: השר מציג צורך של 50 אלף.
שי חרמש: יש 26 אלף.
שי חרמש: לפי הבנת המתמטיקה, לא הסטטיסטיקה, יש 24 אלף מקומות עבודה פנויים.
שי חרמש: אתה מסוגל לספק 10 אחוזים מזה, 20 אחוזים?
שי חרמש: מישהו מפריע לך?
שי חרמש: מי מפריע לך?
רן כהן: מי שמפריע לו זה מי שלא יוצר עידוד.
שי חרמש: יש עודף ביקוש ולא מספקים עובדים.
רן כהן: יודעים שעובד ישראלי לא יכול להתמודד עם עובד תאילנדי.
רן כהן: הדבר היחיד שאפשר לעשות זה לעודד אותו לעבוד.
אסף אדיב: בתחרות חופשית של ריצה למאה מטרים, מי שיש לו 24 שעות לרוץ, אין לו משפחה, הוא גר בתוך השטח, הוא תמיד ינצח.
אסף אדיב: העובד הזה הוא עובד אידיאלי.
אסף אדיב: אפילו אם ישלמו לו שכר על כל שעה שהוא עובד, הוא עובד אידיאלי כי הוא נמצא תמיד ואין לו שום צרכים.
אסף אדיב: העובד הישראלי לא יכול להתחרות אתו בתנאי שכר המינימום של היום.
אסף אדיב: לכן האופציה הזאת, הסכנה שאני רואה בה היא לבוא לחקלאי ולומר לו שינסה להעסיק ישראלים למשך שנה.
אסף אדיב: מה יקרה אם הוא יוכיח שהוא יכול?
אסף אדיב: אם הוא לא יקלוט את העובד, הוכחנו שישראלים לא יכולים ונמשיך להביא את התאילנדים.
אסף אדיב: זה מרשם לכישלון.
אסף אדיב: אני אומר שצריך לומר שבאזור מסוים ובתחום מסוים מחליטים שמכניסים 400 עובדים, אבל אנחנו לא הולכים אחורה.
אסף אדיב: זה לא פיילוט של כן או לא אלא זה כן הלאה.
רן כהן: חווינו את זה בוועדה הזאת.
רן כהן: כאשר הוחלט לעשות את המהפך הזה בבניין, נמצאו עובדים בבניין, נכנסו באלפים רבים והעובדה שהם הצליחו להקטין את מספר העובדים הזרים.
רן כהן: אגב, ענף הבניין לא קטן אלא הוא גדל.
רן כהן: אותו הדבר גם לגבי מה שהיה בבתי המלון באילת.
רן כהן: אין שום סיבה בעולם שלא יימצאו עובדים ישראלים אם יינתן להם עידוד לעבוד.
ענת גונן: אנחנו הכנו דף מידע שסוקר את הנתונים שאנחנו אספנו לגבי תנאי העבודה של התאילנדים.
ענת גונן: אני חושבת שהנייר ממחיש בצורה טובה מאוד למה לעובד ישראלי קשה מבחינתו להיקלט בענף.
ענת גונן: זה מתחיל משכר שהוא נמוך מאוד בהשוואה לשכר מינימום, וזה אמור לא רק לגבי שכר לשעה אלא גם השכר לשעות נוספות ששם הפער הולך וגדל.
ענת גונן: השכר הממוצע לשעה הוא 12.50 שקלים.
רן כהן: 12.50 שקלים לשעה?
ענת גונן: כן.
שי חרמש: יושב כאן נציג יחידת האכיפה והוא צריך להתחיל לעבוד.
ענת גונן: הפער הוא בין שכר מינימום שכיום הוא כמעט 20 שקלים לשעה לבין 12.50 שקלים לשעה והוא רק הולך וגדל.
ענת גונן: אנחנו מדברים על שעות נוספות כאשר עובדים תאילנדים עובדים הרבה מאוד שעות נוספות במשך שבעה ימים בשבוע.