GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: שנת שיקום לאחר מתן עדות ניתנו לעשרים ושמונה נשים שביקשו.
מאיר שטרית: מטעמים הומניטריים ללא מתן עדות עוד שמונה.
מאיר שטרית: סירוב שנת שיקום רק שמונה קיבלו תשובה שלילית לסירוב שנת שיקום.
מאיר שטרית: שנת שיקום לשנה נוספת שניים קיבלו אישור.
מאיר שטרית: סירוב שנת שיקום לשנה נוספת שש קיבלו סירוב.
מאיר שטרית: משנת 2004 עד היום קיבלו שישים וחמש נשים הזדמנות לשנת שיקום.
מאיר שטרית: מאחר והתופעה באמת מצטמצמת במידה מסויימת, והבקשות של קורבנות סחר בנשים מקבלים טיפול הולם יש היום ירידה במספר הבקשות לרישיון ראשוני אולם יש עלייה במספר הפניות של נשים לשנת שיקום.
מאיר שטרית: מבין הבקשות לשנת שיקום יש פניות מנשים אשר נסחרו וזוהו כקורבנות לפני מספר שנים, וכיום פונות בבקשה לשנת שיקום.
מאיר שטרית: כל מקרה נבחן לגופו על פי נסיבותיו ומתקבלת החלטה בהתאם.
זהבה גלאון: כמה התקבלו במקרים המורכבים?
מאיר שטרית: אני לא יודע להגיד במקרים המורכבים.
זהבה גלאון: זאת הבעיה המרכזית בעצם אדוני השר.
מאיר שטרית: ניתנו לאחר מתן עדות עשרים ושמונה כאלה קיבלו, ומטעמים הומניטריים עוד שמונה.
מאיר שטרית: שנת שיקום נוספת עוד שתיים, וסורבו שש.
מאיר שטרית: כפי שנמסר לנו אמורה להגיע קורבן סחר עם בן זוגה, ואני חושב שבעניין הזה אחת הבעיות המורכבות היא באמת הבעיה שקורבן סחר בנשים התחתנה עם ישראלי, למרות שהיא נסחרה לפני שנים, ואז היא מבקשת אחרי כמה זמן באה לבקש הכרה.
מאיר שטרית: אז כל מקרה כאמור בעניין הזה נבדק לגופו.
מאיר שטרית: אני לא האיש שמחליט אם זה ראוי או לא ראוי.
מאיר שטרית: בשביל זה יש גם את גורמי המשטרה וגורמי התמ"ת שהם יש להם את הכלים גם לחקירה והבדיקה לוודא אם באמת העניין הזה כשר או לא.
מאיר שטרית: כאשר זה כשר, והעניין הזה עוזר לשקם מישהי שזקוקה לשיקום או לטפל במישהי כזו כדי שתעבור את הטראומה וכן הלאה, אנחנו תומכים בזה.
זהבה גלאון: בדרך כלל, אתם נותנים תשובות שליליות במקרים האלה.
זהבה גלאון: יש לי את הדוגמאות.
מאיר שטרית: זה לא אומר שכל מי שפונה יקבל תשובה חיובית, אבל מאחר ואני לא נותן את התשובות באופן אישי, אני נתתי לך עכשיו את המספרים ואת רואה שהסירובים היו מאוד מזעריים לעומת האישורים.
זהבה גלאון: אני מבקשת אדוני השר, שתנחה באופן אישי את עובדי המשרד שלך להתייחס לכולם ושיקול דעת אחר וקריטריונים טיפה יותר גמישים בסוגיות האלה.
מאיר שטרית: אם אני שופט לפי הנתונים ההתייחסות לדעתי היא לכולם, כי רוב הבקשות נענו, ואני אתן לכל מי שמבקש.
זהבה גלאון: אדוני השר, תיתן הנחייה לבנות מודל אחר וקריטריונים גמישים יותר במקרים האלה.
מאיר שטרית: הנוהל שבודקים כל מקרה לגופו.
מאיר שטרית: אין הנחייה כללית.
מאיר שטרית: כל אדם הוא מקרה לגופו וכל מקרה נבדק.
מאיר שטרית: במקומות שמוצדקים נותנים אישור וכשזה לא מוצדק אז אין אישור.
מאיר שטרית: ופה לא יעזור לובינג.
מאיר שטרית: אני מקבל לובינג מכל מיני כיוונים, תאמינו לי אי אפשר להאמין כמה אנשים רוצים להיות אזרחי ישראל.
מאיר שטרית: אפילו פלשתינים.
מאיר שטרית: אנחנו כזו מדינה רעה, אני לא מבין למה נדחפים לפה כולם.
מאיר שטרית: לכן גבירתי אני חושב שהעבודה שאתם עושים היא חשובה, אני תומך בעבודה שאתם עושים, אני חושב שעשיתי גם מעבר בכובע אחר כשר משפטים בעניין הזה, וכשר פנים אני אומר מבחינתי תוך חודש אנחנו נסיים את הנוהל הכתוב, נפרסם אותו, כך שאי הבהירויות תעלמנה ולכל אחד יהיה ברור מה מותר ומה אסור.
מאיר שטרית: מהנתונים הסטטיסטיים לשנת 2007, הוגשו עשר בקשות, שמתוכם שש קורבנות סחר בבני אדם, אשרה זמנית הונפקה לכולם, שני קורבנות ניתנה שנת שיקום לאחר קבלת אישור מהמשטרה, בקשה אחת לשנת שיקום סורבה.
מאיר שטרית: ניתנה לה אפשרות למצוא מעסיק חדש במהלך חודשיים מיום הגשת הבקשה בהתאם לנהלים הכלליים.
מאיר שטרית: מדובר במקרה הזה בהעסקה באזור ובתקופה קצרה של כשלושה ימים, לכן לא ברור אם היא אכן נכנסת להגדרה של קורבן לפי הנוהל.
מאיר שטרית: בקשה אחת שטרם הוחלט לגביה, זה מקרה של עובד תאילנדי ממושב בן זכאי.
זהבה גלאון: יש לי נתונים של שנים עשר מקרים בשנת 2007, של סירוב לתת אשרה.
זהבה גלאון: אלה נתונים רשמיים שלכם.
זהבה גלאון: אדוני השר, קודם כל אני רוצה להודות לך על ההשתתפות שלך ועל הנכונות שלך לשמוע.
זהבה גלאון: אני בכל זאת רוצה לפנות אליך שוב ולבקש ממך, כי בדברים האלה זה עניין של מדיניות השר וההנחיה של השר.
זהבה גלאון: אין ספק שהמשרד עושה את עבודתנו נאמנה על פי הקריטריונים שהוא קיבל ומקבל.
זהבה גלאון: אני מדברת עכשיו על קורבנות סחר בנשים לעיסוק בזנות, בגלל שכרגע, ובאמת יש ירידה והכל, אבל מה שמוצף כרגע זה אותם מקרים קשים של נשים שנסחרו לפני שנים.
זהבה גלאון: אני חושבת שצריכה להיות התייחסות שלך ותנחה את המשרד שלך לעשות דיבור, מחשבה נוספת לגבי המודל שבנו להערכת מיהו קורבן סחר בנשים לצורך מתן אשרה.
זהבה גלאון: אני חושבת שזה יהיה יפה, אדוני השר, אם לפחות תאמר אני מוכן לשקול את זה בחיוב.
מאיר שטרית: גם השר לא מתעורר על הבוקר וקובע את המדיניות.
מאיר שטרית: יש אנשי מקצוע שדנים בכל הנושאים, עם המשטרה, עם אנשי משרד המשפטים ומחליטים על נהלים.
מאיר שטרית: אלי זה מגיע בסוף הדרך.
מאיר שטרית: לכן גם כשאנחנו קובעים נוהל, זה לא נוהל שמקל ראש בעניין.
זהבה גלאון: הנוהל הוא לגבי מקרים של מהגרי עבודה.
זהבה גלאון: אני מדברת עכשיו על קורבנות סחר.
מאיר שטרית: גם קורבנות סחר בנשים, בכל מקרה שבו מוצדק לתת היא תינתן, כשלא מוצדק לא תינתן.
זהבה גלאון: אבל יש ויכוח על ההצדקה אדוני השר.
זהבה גלאון: האם אפשר לבקש, שהמתאמת ואנשי המשרד שלך ישבו בעניין הזה?
רן כהן: אני רוצה גם לסיום לבקש מהשר באמת ברגע שבו הנהלים מוצים, תביא אותם לדעת שתי הוועדות כי זה חשוב לנו לדעת את זה.
מאיר שטרית: למה אתם לא מאחדים את שתי הוועדות?
רן כהן: כי אלה שתי ועדות שונות.
רן כהן: הוועדה שלי היא ועדה של הכנסת, ועדת משנה של הוועדה למעמד האישה.
רן כהן: דבר שני אני מבקש ממך השר שטרית, אם אתה באמת סבור שהחוקים במדינת ישראל לא נאכפים תיזום דיון בממשלה, אנחנו ניזום את הדיון הזה בכנסת, נשמח מאוד לעשות זאת.
רן כהן: מידת עקיפת החוק היא כמידת הדמוקרטיה.
רן כהן: ואם אין אכיפה אין דמוקרטיה.
זהבה גלאון: תודה רבה אדוני השר.
אפרים כהן: בנושא הכאוב של הבאת עובדים זרים אני שמח לבשר שיש החלטת ממשלה למינוי ועדה בין משרדית, שתוך שלושה חודשים תסיים את עבודתה, להסכמים בין מדינות להבאת עובדים זרים.
אפרים כהן: ישנם מדינות שמוכנות היום לחתום על הסכם להבאת עובדים זרים לישראל, המדובר על תאילנד, שיש כשלושים אלף עובדים זרים בארץ, מדובר על הפיליפינים שיש חמישים ואחד אלף בתחום הסיעוד ומדובר בעוד מדינות נוספות שאנחנו לקראת סיום עבודת הוועדה.
אפרים כהן: לכן אני מעריך שהשילוב הזה, יחד עם הרעיון והמוביל שלום בן משה את הנושא של ארגון העבודה הבין לאומי בעצם תעלם הבעיה של עלות הבאת עובד זר תסתכם בשמונת אלפים דולר או שישה עשר אלף דולר.
אפרים כהן: אני מברך את שלום בן משה אשר החליט בהחלטה אדמניסטרטיבית לבטל היתר למעסיק.
אפרים כהן: כי ברגע שהוכח שהמעסיק עובר עבירות חמורות על זכויות של עובד זר הוא מבטל לו את ההיתר.
אפרים כהן: זה הכי אפקטיבי, במקום להתחיל בתהליכים ודיונים וערעורים.
אפרים כהן: ישנו נוהל מפורט בעניין הזה עם משרד הפנים.
אפרים כהן: ברגע שהממונה החליט על ביטול היתרים למעסיק זה עובר לאחריות של משרד הפנים.
אפרים כהן: אי הרחקתם מהמדינה אלא העברתם מיידית למעסיק אחר על מנת שאותו עובד ימשיך לעבוד, כי הוא בא לעבוד, הוא לא אשם שהמעסיק שלו לא היה בסדר.
אפרים כהן: ולכן יש נוהל, ולכן הופתעתי לשמוע.
אפרים כהן: אני מאוד מבקש, מאוד אני מעריך את עבודתכם, כשדברים כאלה חמורים ורגישים לא לחכות לבוא לוועדה אלא יש טלפונים, יש כתובות, אתם בקשר מתמיד, להעביר לאנשים מיידית ונטפל.
אפרים כהן: כי לא יתכן שיש החלטה של הממונה לבטל היתר למעסיק ומצד שני העובדים סובלים שאין להם כתובת ומסתובבים.
אפרים כהן: לכן הפתרון צריך להיות באותו יום ולא למחרת.
רן כהן: למיטב ידיעתי אפרים קו לעובד בדרך כלל מעבירים אליכם.
רן כהן: פה לא היה ספק, זה קרה בימים האחרונים.
אפרים כהן: יש נוהל מסודר בעניין הזה, יש הנחיות מסודרות.
אפרים כהן: להיפך, זה ימנע הבאת עובדים זרים ועלותם.
אפרים כהן: זה פתרון מקומי, כל עוד שאפשר לנייד את העובדים הזרים.
רן כהן: אני מאוד מתפעל מהרצון שלך לשמוע את הארגונים.
שלום בן משה: אני רוצה להוסיף שלפני שנה נתתי הנחיה שיותר לא עוצרים עובדים זרים בגין העובדה שאין להם עבודה.
שלום בן משה: בעבר היו מקרים שביטלנו היתר למישהו והעובדים שלו נכנסו למן משמורת עד שימצאו להם עבודה.
שלום בן משה: אין יותר מצב כזה.
שלום בן משה: וזו נקודה חשובה מאוד.
שלום בן משה: לגבי מה שאמרה גב' טל, אנחנו עובדים איתה בצמידות רבה, יש באמת עכשיו קושי מסויים בימים האלה להעביר את העובדים מייד למעסיק חדש.
שלום בן משה: אני יכול רק להבטיח שבשיטת ההעסקה החדשה שתתחיל בשנת 2008 למעשה כל האחריות הזאת עוברת אלינו ובאמצעות הלשכות אנחנו ננייד את העובדים, בכל פעם שההיתר בטל, למעסיק אחר.
שלום בן משה: והבעיה הזאת תיפתר באופן מוחלט.
ענת חולתא: האמת שאני קצת נבוכה.
ענת חולתא: מצד אחד אני חושבת שחשוב להגיד דווקא כיוון שנמצאים פה עכשיו אנשי מקצוע ואנשים שעובדים כל יום בתחומים האלה, וגם עברו תהליך של כמה שנים בעבודה, שכולנו יודעים שבסופו של דבר העבודה היומיומית והקשר בין האנשים השונים שעוסקים בתחומים האלה, שבמידה רבה הקשרים המקצועיים האלה נוצרו בשתי הוועדות שמקיימות היום ישיבה משותפת זה מה שקובע את המציאות, והעבודה קובעת את המציאות.
ענת חולתא: ואני חושבת שלכן יש מקום לאופטימיות ולתחושה טובה שאנחנו עדיין נמשיך לעבוד.
ענת חולתא: ברור לכולנו גם שהרטוריקה גם היא חשובה, והמדיניות הכללית, המדיניות המוצהרת של הממשלה היא לא לגמרי גם מנותקת מהשטח ומהאופן שבו אנחנו עובדים, ולכן אני חושבת שזה ברור ככל שהערכים שעומדים בבסיס המדיניות שמנחה את העבודה שלנו יהיו מופנמים אנחנו נצטרך אולי פחות נהלים נוקשים.
ענת חולתא: כי כשהראש עובד נכון והלב במקום הנכון אז צריך אולי פחות דברים פורמליים.
ענת חולתא: השר קודם באמת מאוד כעס על נציגי הארגונים.
ענת חולתא: אני מציעה עכשיו למנכ"ל המשרד שנמצא פה, יכול להיות שאפשר לזמן פגישה של השר עם עובדי הציבור, עם עובדי משרדי הממשלה, ואולי בפורום פחות המוני אבל באמת איזו שהיא פגישה שיהיה לה יותר אופי של פגישת עבודה, ונדמה לי שאז אפשר יהיה לראות שלמרות שבינינו לבין הנציגים של הארגונים יש הרבה פעמים מחלוקות, בבסיס, בתפיסה הבסיסית שכל נציגי הארגונים הביעו כאן היום יש הסכמה והתפיסה הבסיסית הזאת מאפיינת את העבודה של משרדי הממשלה ומנחה את כולנו ביום יום.
רן כהן: ענת, אנחנו, ועדות הכנסת עובדות עם הארגונים טוב מאוד.
ענת חולתא: אני יודעת, גם אני עובדת כל יום עם הארגונים טוב מאוד.
זהבה גלאון: אני חושבת שההצעה של עו"ד חולתה היא מצויינת.
זהבה גלאון: עו"ד חולתה היא סגנית בכירה לפרקליט המדינה ואני חושבת שצריך להתייחס לזה מאוד ברצינות שמנכ"ל המשרד ונציגי המשרדים ישבו לשיחת עבודה.
ענת חולתא: נדמה לי שאז אנחנו נגלה שהפערים שאולי נחזו שיש כאן היום בין אנשי משרדי הממשלה ובין השר ובין מי שמייצגים את החברה האזרחית, יתגלה שהפערים האלה הם לא כל כך גדולים כמו שנדמה, ויכול להיות שיש מקום גם במסגרות פחות רשמיות לעזור להפנמה של הדברים.
סמדר בן נתן: אני רוצה להעלות נקודה מרכזית שמטרידה אותנו בתור עורכי דין שמטפלים מעת לעת בעניינם של קורבנות, ואותה תמונה עולה מדבריה של עו"ד עדי וילינגר וזה שאופן העבודה של משרד הפנים הרבה פעמים מספק הרבה מאוד תעסוקה מיותרת לבתי המשפט.
סמדר בן נתן: הרבה מאוד מקרים שלא מתקבלים בשלב הראשון נאלצים להגיע לעתירות, כאשר מייד כשמוגשת העתירה בעצם העתירה לא מגיעה לדיון ומשרד הפנים לאור הגשת העתירה משנה את עמדתו.
סמדר בן נתן: ז זה מגיע עד כדי כך, שכאשר פונים למשרד הפנים בעניין של בקשות, גם כאלה שנדחו אבל גם כאלה שלא מטופלות במשך זמן ארוך אומרים לנו חד משמעית תגישו עתירה.
סמדר בן נתן: תגישו עתירה וזה יקדם את המקרה.
סמדר בן נתן: הגשת העתירה מעלה את התיק מתחתית הערמיה למעלה ורק עצם זה שעתירה מוגשת, שזה מגיע לעיניים של פרקליט, פרקליטות מחוז או פרקליטות המדינה מגיעה לטיפול הולם בתיק.
סמדר בן נתן: אני חושבת שמשרד הפנים צריך לקחת את זה לתשומת הלב.
סמדר בן נתן: העובדה הזאת מביאה להרבה מאוד תעסוקה מיותרת, גם לפרקליטויות, גם לבתי המשפט, וודאי לזמן המתנה מאוד מאוד ארוך של אנשים לטיפול בעניינים שלהם.
סמדר בן נתן: זו ודאי לא צריכה להיות מדיניות של משרד הפנים להפנות את העבודה שלהם לכיוון בתי המשפט.
סמדר בן נתן: התייחסות נוספת שאני רוצה להתייחס זה לעניין האיתור שדובר עליו, האיתור של קורבנות עבדות או עבודות כפייה.
סמדר בן נתן: עלתה הצעה ראיתי במסמך שמוקד סיוע לעובדים זרים כתב שוועדה בין משרדית תעשה את האיתור או משהו מהסוג הזה.
סמדר בן נתן: צריך מאוד להקפיד שההליכים האלה לא ייקחו יותר מידי זמן.
סמדר בן נתן: הניסיון שיש מהוועדה הבין משרדית של משרד הפנים לעניינים הומניטריים הוא שבקשות מחכות שם הרבה מאוד זמן.
סמדר בן נתן: בקשות מהסוג הזה לא יכולות לחכות זמן.
סמדר בן נתן: לכן אולי צריך לחשוב על מנגנון חלופי, אולי תחת רחל גרשוני או איזה שהוא מנגנון אחר שיהיה אחראי על האיתור.
סמדר בן נתן: כל הליך שלוקח זמן חייבים גם לתת אשרה זמנית.
אריה בר: אני אעשה את זה בקצרה.
אריה בר: אני רוצה להבהיר את עמדתנו.
אריה בר: לא רק שאנחנו בתפקידים ציבוריים ותפקידים ממשלתיים, אנחנו גם חיים במדינה הזאת.
אריה בר: ועם כל הכבוד גם השר וגם אני וגם הפקידים אנחנו מאז הקמת המדינה פה במדינת ישראל חיים את בעיותיה, על כל הגוונים שלה.
אריה בר: ולכן כל אחד מדבר מגרונו הוא, זווית הראיה שלו, במערכת שהוא נמצא בה, והוא רואה את זה בזווית ראיה, וזה לגיטימי, בצד שלו.
אריה בר: תפקידנו במשרד לראות את כל היריעה.
אריה בר: אני הייתי מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, הייתי מנכ"ל משרד התחבורה.
אריה בר: אני מכיר את העסק טוב מאוד, ואני אומר לכם, שורש הבעיה במדינת ישראל זה ההפקרות הגדולה בהבאת עובדים זרים למדינת ישראל.
אריה בר: אני זוכר את השנים שבענף הבנייה עבדו ישראלים.
אריה בר: עבדו בדואים.
אריה בר: היום אף בדואי לא בא לענף הבנייה.
אריה בר: מעטים באים אולי לענף ההובלה.
אריה בר: אנחנו עם התמ"ת עושים נסיונות אדירים להביא לכך שאותם עשרים וחמישה אלף בדואים בנגב שבגילאי העבודה שלא עובדים ייכנסו לענף הבנייה וההצלחה היא מזערית.
אריה בר: לכן הבעיה היא בעיה כוללת.
אריה בר: ובואו תראו מה שקורה בנגב.
אריה בר: אני תושב באר שבע.
אריה בר: אתם לא יודעים מה שקורה שם.
אריה בר: העניין הוא, סך הכל אנחנו צריכים ליצור מנגנון של מהירות תגובה, ותגובה יעילה.
אריה בר: ולא תגובה נכונה.
אריה בר: אנחנו שלושה דברים עשינו בתקופה האחרונה.
אריה בר: אחד, בתאום עם היועץ המשפטי לממשלה אנחנו מקימים עכשיו ועדה ברשות שופט בדימוס לדון לפני ההגשה לבתי המשפט, לדון במסורבים.
אריה בר: מי שמקבל סירוב יכול להגיש בקשה לוועדה הזאת לדיון.
אריה בר: כל מי שמקבל תשובה שלילית לנושא אשרות.
אריה בר: הדבר הזה בא לתת אלף ניקיון כפיים לעוסקים בעניין, ושנית כאשר מגיעים לבית המשפט, כאשר שופט בדימוס דן בבקשה ההתייחסות היא שונה.
אריה בר: אנחנו עכשיו בשלב של הקמת הוועדה, זה הסיכום שהיה לנו לפני בערך שבועיים עם היועץ המשפטי לממשלה, זה שינוי מהותי.
אריה בר: אנחנו אין לנו שום עניין ללכת ושיגיעו לבתי משפט, לתפוס שם את מערכת המשפט, עם כל ההשלכות של העניין.
אריה בר: גם ועדה נוספת שהולכת לעבוד זו הוועדה ההומניטרית ברשות שופט, אלה שתי ועדות שיתחילו לפעול, אנחנו עכשיו מארגנים את כל המערכת, חלק מהדברים סוכמו.
זהבה גלאון: הוועדה ההומניטרית, זה לנושא איחוד משפחות.
אריה בר: גם.
אריה בר: אבל שתי הוועדות האלה, ברשות שופטים בדימוס, זה שינוי מהותית מבחינת ההתייחסות שלנו, של הממשלה בעניין.
אריה בר: יחד עם זאת, אני מצטער שלא הזמנתם לכאן גם את אנשי הצבא.
אריה בר: כי אנשי הצבא אחראים על הגבול עם מצרים, ואני רוצה להגיד לך גבירתי שמה שקורה שם זו הפקרות שלא קיימת באף מקום בעולם.
אריה בר: וזה לא רק בסחר בנשים.
אריה בר: זה סמים, זה עבירות פליליות.
זהבה גלאון: שתי הוועדות קיימו לפני חודש בדיוק, ישיבה עם השר דיכטר וגורמי הצבא בדיוק בכל הסוגייה הזאת של כמה הגבול פרוץ.
זהבה גלאון: אתה צודק, זה משהו שצריך להעלות בממשלה.
זהבה גלאון: גם להם עשינו חיים קשים אדוני.
אריה בר: השר ציין את נושא הכניסה דרך הגבול עם מצרים.
אריה בר: אתם לא מתארים לעצמכם מה שקורה פה.
אריה בר: אני רואה אותם כאשר הצבא מביא אותם ושם אותם באוטובוס בבאר שבע, ליד בית החייל שם.
אריה בר: זה פשוט מזעזע.
אריה בר: אתם לא יודעים על איזו חבית חומר נפץ המדינה הזאת יושבת.
אריה בר: הבעיות הם קשות וצריך לטפל בהם.
אריה בר: ולכן ההתייחסות של גורמי האכיפה.
אריה בר: אנחנו מבחינתנו עושים את כל המהלכים כדי לשפר את העניין הזה.
אריה בר: דוגמא נוספת ואחרונה, אנחנו בדין ודברים היום עם המשרד לבטחון פנים והמשטרה להעביר את משטרת ההגירה למשרד הפנים.
אריה בר: גם משטרת הגבולות וגם משטרת ההגירה, על פי החלטת ממשלה שהיתה ב-2001.
אריה בר: היא לא בוצעה עד היום.
רן כהן: גם הרשות שהוחלט להקים אותה שלוש פעמים הוחלט נדמה לי ולא הוקמה עד היום.
אריה בר: אני אומר לך שהיא תקום.
אריה בר: כמו שתעודת זהות תהיה ודרכון יהיה.
אריה בר: וזה עניין של נחישות של הנהלת המשרד.
אריה בר: אין שום סיבה בעולם שבגבולות, בכניסה למדינת ישראל יעמוד שוטר.
אריה בר: יכול לעמוד אזרח, כמו שעומדים בכל מקום, ושוטר יעשה את תפקידו הבטחוני.
אריה בר: זה הכל.
אריה בר: משרד הפנים בכל העולם אחראי על הכניסה למדינה, היציאה ממנה והשהייה בה.
אריה בר: אין מקום בעולם שיש פיצול כפי שהוא קיים היום.
אריה בר: והדבר הזה צריך להיות מסודר.
אריה בר: אז תהיה שליטה.
אריה בר: נדע לזהות את האנשים, נדע לשלוט בכניסה, נדע לשלוט ביציאה, נדע לשלוט בשהייה.
אריה בר: זאת המערכת שצריכה להיות.
אריה בר: אני בתפקידי כמנכ"ל, אני אומר לכם תוך שנה העסק הזה יהיה.
אריה בר: ואם לא יהיה שיתוף פעולה של המשרדים אין לי צל של ספק שאנחנו נקים מהומה בעניין הזה.
אריה בר: אי אפשר להיות שאננים ולהגיד הכל בסדר.
רן כהן: אני בטוח שאנחנו בכנסת נעזור לכם.
אריה בר: לעומת זאת, אנחנו למשל לא כאלה שרוצים להגדיל את משרד הפנים.
אריה בר: חלק מהיחידות שלנו אנחנו רוצים להעביר לאחרים.
אריה בר: למשל אגף כלי יריה אצלנו אנחנו רוצים להחזיר אותו למשטרה.
אריה בר: פעם זה היה במשרד הפנים כי שר הפנים היה שר המשטרה גם, ולכן עשו את זה.
אריה בר: מאז כולם ישנים.
אריה בר: מה משרד הפנים צריך לתת רישיון לנשק.
אריה בר: והנה, ותאמינו לי, באים אלי אנשים, עובדים שלי, אומרים איך אתה מוותר עלינו.
אריה בר: אין דבר כזה.
אריה בר: סדר צריך להיות גם אם אנחנו צריכים להוציא אנשים מאתנו.
אריה בר: סוגייה שלכאורה נראית פשוטה, נושא פס"ח, היא לא קשורה לעניין הזה אבל היא קשורה להתנהלות.
אריה בר: במצב חרום יש את מל"ח ויש את פס"ח.
אריה בר: פס"ח זה פינוי וטיפול בחללים.
אריה בר: אני הולך לסיור, אז אני רואה מחסן שלנו, מחסן של מל"ח, מחסן של הרשות, שלושה מחסנים, שלושה מנהלים על המחסנים, אף אחד לא יודע כלום.
אריה בר: פה יש שמיכות, פה יש שמיכות, פה יש שמיכות.
אריה בר: אני באתי לסגן שר הבטחון אמרתי לו תיקח את פס"ח, תיקח את מל"ח.
אריה בר: הבעיה היא המערכת הארגונית הלא טובה במדינת ישראל.
אריה בר: תאמינו לי, הסדר הזה הוא בנפשו של כל אזרח במדינת ישראל.
רן כהן: תודה רבה אדוני המנכ"ל.
ענת חולתא: אני חייבת להדגיש, בתוך כל הנושא הרחב הזה אדוני המנכ"ל שאנחנו מדברים עליו שקשור לעובדים הזרים הזירה הזאת שאנחנו מנסים נדמה לי להתמקד בה עכשיו זו הזירה שבה העובדים הזרים הם לא האוייב.
ענת חולתא: זה לא הזירה של הפליטים, זה לא הזירה של המסתננים, זה לא הזירה של העובדים הלא חוקיים.
ענת חולתא: אנחנו מדברים עכשיו על אותה זירה שבה מדינת ישראל פתחה את שעריה לאנשים שמגיעים לכאן באופן חוקי ואחר כך היא לא דואגת שכשהם נמצאים כאן יתנהגו אליהם כמו שצריך.
זהבה גלאון: אדוני המנכ"ל תודה רבה.
זהבה גלאון: קודם כל הרפורמה הכללית שתיארת אותה אני חושבת שהיא חשובה, היא נכונה, יש בה שכל, ואני מאוד מקווה שתצליחו באמת ליישם אותה וכמו שאמרת תחוללו מהומה אם לא, וראינו שהשר יודע לחולל מהומה כשהוא רוצה, קיבלנו כאן דוגמא חיה.
זהבה גלאון: אני מתכוונת לזה, אני חושבת שזו רפורמה חשובה.
זהבה גלאון: ולענייננו הקטן, הנקודתי.
זהבה גלאון: אני רוצה להעיר שתי הערות כלליות.
זהבה גלאון: מה שמנחה שנים את הוועדה ברשותו של חבר הכנסת כהן וגם את הוועדה שלי, אנחנו מתייחסים לאנשים שהגיעו לכאן, בין אם הם עובדים זרים או מהגרי עבודה, שנכנסו כחוק, חלקם אחר כך נשארו שלא כחוק, הם שוהים בלתי חוקיים, וגם אנשים קורבנות הסחר שנכנסו שלא כחוק ובדרכונים מזוייפים, אנחנו מסתכלים על כל האנשים האלה כאנשים שזכויות האדם שלהם מופרות, עם כל הבעייתיות, אני לא נכנסת לדיון כרגע.
זהבה גלאון: לכן הגישה והבקשה שלנו ממשרד הפנים היא לגלות יחס הומניטרי, כמו שמתבקש, היום יש הבנה בכל העולם, גם באירופה, נותנים אשרות לתקופות ארוכות יותר.
זהבה גלאון: וניסו כאן הארגונים להגיד, כי מבינים שלוקח זמן להתאושש, ומבינים שהקריטריונים מתגבשים, ואם בהתחלה כל המשרדים נערכו לזה לתת מהר אישורים כי הבינו שצריך היום הנסיבות משתנות, דפוסי הפעולה משתנות.
זהבה גלאון: אני חושבת שגם המשרד צריך להתאים את עצמו לדפוסי הפעולה החדשים שנוצרו.
זהבה גלאון: הערה אחרונה ברשותך חבר הכנסת כהן, אני אמרתי את זה קודם ואני רוצה להגיד את זה עכשיו שוב, כל העבודה שלנו, של שתי הוועדות, לא היתה נעשית או לא היתה אפקטיבית לולא היינו מקבלים את המידע באופן בלתי אמצעי מארגונים שעובדים בשטח, שעושים באמת עבודת קודש, אין לי דרך אחרת להגדיר אותה.
זהבה גלאון: ולכן אני אומרת שוב, אני מוחה, אני לא מוכנה בכלל שגם ארם נשמעת ביקורת וגם ביקורת החוצה שהשר יישב כאן ויתקוף את הארגונים שהם עושים נזק למדינת ישראל.
זהבה גלאון: כולנו נאבקים מסיבה אחת בלבד, אנחנו רואים את בני האדם לנגד עינינו, חשובה לנו דמותה ואופייה של מדינת ישראל, ואני מבקשת, אני לא מוכנה שבישיבות שאנחנו מנהלים יתקפו את הארגונים, עם כל ההערכה שיש לי לשר, ואני אומרת את זה לא בנימה צינית, ויש לי הערכה לשר, הוא עשה מהפך גדול מאוד בכל ההתייחסות מבחינת מערכת אכיפת החוק והחמרת הענישה ביחס לקורבנות הסחר בנשים.
זהבה גלאון: אז אמנם השר הלך, התקצר לנו קצת הפיוז אם אני יכולה להגיד את זה בלשון לא פרלמנטרית, אבל זה מסר גם שאני רוצה להעביר הלאה.
זהבה גלאון: אנחנו לא מתכוונים לוותר, וגם בסוגיות של ההגמשה, אנחנו נפנה אליכם באופן בלתי אמצעי ואנחנו נשב אתכם על מה אנחנו חושבים שצריכים, לא חייבים לגבש את זה עכשיו אבל הדרך אליכם סלולה בפנינו, ככה אני מתרשמת, ויש נכונות, ואנחנו מתכוונים לפנות אליכם בצורה מסודרת.
רן כהן: אני רוצה לסכם באמת באמירה אחת אבל לפני זה גם אני רוצה להתנצל בפני לאה גרינפטר-גולד במיוחד על הפגיעה, גם זהבה גלאון וגם אני ניסינו להגן ככל האפשר אבל באמת הפגיעה של השר לא היתה צריכה להיות ואני מצטער עליה.
רן כהן: אני הרגשתי שגם בעובדה שהוא נשאר וכיבד אותנו, גם בנתונים וכל מה שהוא אמר בסוף, גם הוא רצה לרצות את הדברים ולא להחמיר אותם, ואני שמח על כך.
רן כהן: דבר אחד שבעיניי עולה גם מהישיבה הזאת, כמו מכל הישיבות שאנחנו מנהלים.
רן כהן: רבותיי, אם מדובר על סחר בבני אדם הסוחרים הם הישראלים.
רן כהן: המאפיונרים הם הישראלים.
רן כהן: העובדים הללו, שבאים לכאן בצורות שונות ומניעים שונים הם בדרך כלל אלה שבאים או מובאים לכאן די בכוח.
רן כהן: הם לא מחבלים שמתפרצים למדינת ישראל כדי להזיק לה.
רן כהן: לכל היותר הם באים לכאן או מובאים לכאן כדי להרוויח כמה מאות דולרים ולהעביר אותם למשפחותיהם.
רן כהן: הם הקורבנות.
רן כהן: ולכן לדעתי מדינת ישראל לא סתם צריכה לתת להם היתרים אדוני המנכ"ל, או להתחשב בהם.
רן כהן: מדינת ישראל צריכה לתת להם הגנה כיוון שהם הקורבנות.
רן כהן: והם הקורבנות שמי שהופך אותם לקורבנות זה ישראלים, ובדרך כלל מהמאפיונרים הקשים ביותר.
רן כהן: העניין הוא שאני, ועדים גם אפרים וגם שלום, כל הזמן, גם בישיבות ועדת העבודה לעובדים זרים, אנחנו צריכים ככל האפשר להחמיר את ידינו ואת האכיפה על העבריינים, שהם בדרך כלל לצערי הרב אזרחי מדינת ישראל שלא מקבלים את עונשם בצורה הראוייה, אבל זה לא תמיד תלוי בכם, זה תלוי גם במשטרה, וגם במשרדים אחרים.
רן כהן: אני מאוד מאוד מודה לכם, תודה רבה.
רן כהן: אנחנו דנים היום בביטוח רפואי לקטינים שאינם זכאים לביטוח בריאות ממלכתי.
רן כהן: נתחיל בילדי העובדים הזרים ואחר כך נמשיך את הדיון בפליטים/מסתננים/מבקשי מקלט בישראל.
נתן סמוך: בשנת 2001 העלתה חברת הכנסת דאז תמר גוז'נסקי הצעת חוק שהייתה הקטליזטור החשוב ביצירת ההסדר שיתן מענה לבעיה.
נתן סמוך: ההסדר נותן מענה לקטינים ללא מעמד תושב.
נתן סמוך: אולי אני מקדים את המאוחר אבל אומר שעלתה שאלה אם לחוקק חוק או לא.
רן כהן: בוא נדבר על המהות.
רן כהן: הערכה ששמעתי לאחרונה דיברה על 1,500 ילדים מבוטחים.
נתן סמוך: 1,565 נכון לנובמבר.
רן כהן: אין עוד 1,500 ילדים שאינם מבוטחים.
רן כהן: יש הרבה יותר.
רן כהן: אני מתקשה לעשות את ההפרדה בין ילדי מהגרים, מהגרי עבודה לבין שאר הילדים.
רן כהן: יש מספר קבוצות.
רן כהן: יש ילדים של מהגרי עבודה, ילדים של פליטים, ילדים פלשתינים.
רן כהן: בוא נפריד את ילדי הפליטים.
רן כהן: בפליטים נדון בהמשך.
רן כהן: יש ילדים שעולים או לכאורה עולים, שהגיעו מברית המועצות לשעבר, משרד הפנים לא מכיר ביהדות שלהם והרבה מאוד ילדים נשארים למעשה ללא ביטוח.
רן כהן: ההערכה של עמותה ששמה עמותה לזכויות משפחות מעורבות מדברת על כ-1,000 ילדים מברית המועצות לשעבר שהם לא מבוטחים.
רן כהן: 1,000 ילדים?
רן כהן: 1,000 ילדים.
רן כהן: להערכת העמותה לזכויות משפחות מעורבות, ביקשתי מהם להגיע אבל הם לא הגיעו, הבעיות הן פחות או יותר הבעיות שמר סמוך מנה.
רן כהן: ראשית, ההסדר הוא וולנטרי.
רן כהן: זאת אומרת, האחריות על ביטוח הילדים היא אחריות של ההורים, בניגוד לילד ישראלי שנולד והוא למעשה מיד נולד אל תוך בריאות ממלכתי.
רן כהן: כאן מטילים על ההורים איזושהי אחריות.
רן כהן: אומרים להם שהם צריכים ללכת ולבטח את הילדים שלהם.
רן כהן: אם ההורים לא מדברים את השפה, הם אינם אחראים מסיבה כזו או אחרת, הם לא מבינים את המשמעות של הביטוח, אין להם כסף וכולי, הילד למעשה נשאר ללא ביטוח.
נתן סמוך: רק בעיות רפואיות שקדמו למועד הגעתם ארצה.
רן כהן: קטינים השוהים בגפם למשל לא מסוגלים להצטרף להסדר.
רן כהן: אולי אחר כך נציבות האו"ם לפליטים יוכלו לתת מספרים לגבי ילדים שמגיעים בגפם, אבל יש עשרות של קטינים בגילאי 15, 16 ו-17 שמגיעים לישראל והם לא יכולים להצטרף להסדר.
רן כהן: צריך אפוטרופוס כדי להירשם להסדר וצריך לשלם כסף, שזה התנאי המיידי והראשוני, התשלום.
רן כהן: אלה ילדים שאין להם משפחות, אין להם אפוטרופוס.
רן כהן: אתם מכירים רבים כאלה?
רן כהן: יש עשרות.
רן כהן: בתל-אביב.
רן כהן: הפרדוכס הוא שחלק גדול מהנערים האלה נקלטים למשל בפנימיות.
רן כהן: בתל-אביב למשל יש נערים ששוהים בבית השאנטי, יש בימין אורט בצפון.
רן כהן: למרות שהם נמצאים בפנימייה, הם מגיעים למרפאה של רופאים לזכויות אדם לקבל טיפול.
רן כהן: משרד החינוך לוקח אחריות, משרד הרווחה לוקח איזושהי אחריות אבל לגבי משרד הבריאות יש בעיה.
רן כהן: אגב, בבית השאנטי נמצאים לרוב נערים ונערות של משפחות ישראליות.
רן כהן: יש גם ילדים מגיניאה.
רן כהן: לאור המצב, יש מוסדות חינוך, לא הרבה, שפתחו את הדלתות עבור הילדים.
רן כהן: יוסי, מה האפליה הגזענית הזאת נגד גברים?
יוסי אדלשטיין: זאת לא אפליה.
יוסי אדלשטיין: רן כהן נותן כאן נתונים לא מדויקים.
רן כהן: בלי נתונים.
רן כהן: אם בא גבר ישראלי ואומר שהילד הזה הוא בנו, הוא לא מוכר?
יוסי אדלשטיין: המקרים שרן מדבר עליהם הם מקרים שישראלי נישא לזרה שיש לה כבר ילד מנישואים קודמים.
יוסי אדלשטיין: זה לא שהוא עשה את הילד.
יוסי אדלשטיין: על המקרים האלה רן מדבר.
רן כהן: לא, לא על המקרים האלה.
רן כהן: אני שואל את יוסי האם במקרה שהאישה לא ישראלית ובא אתה גבר ישראלי ואומר שהוא האבא של הילד הזה, אתם לא רושמים את זה?
יוסי אדלשטיין: יש קריטריונים.
רן כהן: הקריטריון הוא לפנות לבית הדין לענייני משפחה.
רן כהן: בית הדין לענייני משפחה יפנה אותך לבדיקת רקמות, בדיקת רקמות עולה 950 שקלים לכל נבדק, זאת אומרת, את הבדיקות צריכים לעבור אימא, אבא וילד, כך שאנחנו מדברים על כמעט 3,000 שקלים.
רן כהן: אני מדבר על זוג שזה הילד הראשון שלהם.