GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: אני מבקש ממר גנות להשלים בעניין הזה או מר מיקי בבלי בבקשה.
רן כהן: תאמר לנו בעקבות הדברים האלה ששמענו מהו מצב הדברים ולאן זה מתפתח.
מיקי בבלי: תודה אדוני היושב ראש.
מיקי בבלי: אני לא אתן סקירה על כל מצב הדברים אלא אתייחס לנושא הספציפי ששאלתם עליו וזה עמדת האו"ם בנושא ההחזרה המתואמת.
מיקי בבלי: הגישה של נציגות האו"ם לפליטים היא לא להתייחס אך ורק לאמנה, לחוקים, לתקנות אלא למצב האמיתי ולפתור בעיות.
מיקי בבלי: המדיניות היא שגבול הוא דבר בעקרון פתוח.
מיקי בבלי: משום שפליטים חוצים גבולות והאו"ם מבקר גבולות פתוחים.
מיקי בבלי: יחד עם זאת האו"ם מאמין שלכל מדינה יש את הזכות לשלוט על הגבול שלה ושגבול זה לא הפקר.
מיקי בבלי: כרגע אנחנו במצב שבו הגבול הפתוח פתוח לחלוטין שיצר כלים שלובים בין מצרים לישראל, עם זרימה אוטומטית כאשר שלא רק שהזרימה היא אוטומטית אלא מצד אחד יש לחץ שדוחף וזה הלחץ של המספרים והלחץ של המצב הכלכלי והמצב החברתי.
מיקי בבלי: ומצד שני יש משיכה, התנאים שאפשר למצוא בישראל יוצרים מצב שלא מאפשר היום לתת בישראל הגנה נאותה לפליטים שכבר נמצאים בה.
מיקי בבלי: במילים אחרות, כל פתרון וישנם פתרונות וכאשר הגבול ייסגר, וכאשר הגבול יהיה תחת שליטה, אני הראשון שאבוא למדינת ישראל ואבקש, רבותיי, למה 500 דרפור ולא 1500 סודנים?
מיקי בבלי: למה ?
מיקי בבלי: האם מדינת ישראל לא יכולה לקלוט 1500 ?
מיקי בבלי: היום אני לא יכול לבקש את זה.
מיקי בבלי: אני לא יכול לבקש את זה כי מדינת ישראל תחליט היום על קליטת 1500 עם צינור פתוח.
מיקי בבלי: יבואו 2 מיליון, 3 מיליון, 4 מיליון אבל אם מדינת ישראל לא יודעת לטפל ב- 1500 היא גם לא תדע לטפל ב- 5000 וגם לא ב- 10000 .
מיקי בבלי: זאת אומרת, לא צריך לפחד מהמיליונים.
רן כהן: מה רע בדרך הקליטה שלהם נניח בנוסח אילת?
רן כהן: אני פה ישבתי עם ראש המועצה האזורית אילות.
רן כהן: אני מבין שהם גרים באזור של המועצה הזו, הם עובדים באילת, מוצאים את פרנסתם ואין שום סיבה אגב שהם לא יגרעו את מספרם ממספר העובדים הזרים.
מיקי בבלי: הקליטה באילות ובאילת ובקטורה ובקדש ברהע אלה יוזמות פרטיות, זו לא קליטה שנעשתה על ידי המדינה, זה מתנדבים, זה רצון טוב, זה איגודי זכויות האדם, זה סיגל רוזן שרצה מקיבוץ לקיבוץ ומוצאת עוד 2 מקומות.
רן כהן: מה הסיבה שזו תהיה סיגל רוזן ולא משרדי הממשלה?
מיקי בבלי: הקליטה כרגע מתבצעת בהרבה אימפרוביזציה ובמאמץ ענק.
מיקי בבלי: הם בלי מעמד.
מיקי בבלי: סגירת הצינור היא תנאי לקליטה נכונה.
מיקי בבלי: שליטה על הצינור, שליטת המדינה על הצינור שלה היא תנאי לקליטה נכונה וקליטה נכונה ניתנת בישראל ובחזרה למצרים ובמדינות שלישיות ולשכנע את האמריקאים.
רן כהן: רק רגע, אתה יכול לומר לנו מה אתם יודעים על גורל ה- 50 האלה שהוחזרו למצרים מה קרה אתם?
מיקי בבלי: ממשלת מצרים פנתה לאו"ם במצרים וביקשה את האו"ם לבדוק את מעמדם מבחינתו ויש לי את הפירוט של מעמדם במצרים.
מיקי בבלי: שם הם נמצאים בכלא בקהיר.
מיקי בבלי: יש 3 משפחות סך הכל.
מיקי בבלי: 21 סודנית היו בתהליך של האו"ם, אחדים מהם כבר היו פליטים מוכרים במצרים.
מיקי בבלי: אחד נדחה כפליט, אחרים היו בתהליך.
מיקי בבלי: השאלה היא, ההחזרה החמה כיצד חד פעמי או מוגבל, יכול להיות שתהיינה עוד החזרות מסוג זה.
רן כהן: בוא נדבר על ההחזרה המתואמת.
רן כהן: זה נראה כאילו זו החזרה עם ליטוף.
מיקי בבלי: ההחזרה המתואמת עם המצרים אם היא תביא לסגירת הגבול, לסגירה פוליטית מדינית של הגבול בהסכמה ישראלית מצרית זה תנאי לקליטה טובה יותר של אלה שבארץ.
מיקי בבלי: ההנחה היא שהחזרה אחת מתואמת והחזרה שניה תביא להפסקת הזרימה והפסקת הזרימה בגלל המחיר הגבוה שהם נדרשים לשלם עבור המעבר למבריחים הבדואים ואותו מחיר שניתן אחר כך בחודשיים לחסוך אותו בבית מלון באילת, אם אתה מוחזר מגבול לקהיר אתה בחובות להרבה זמן, ולכן זו סגירה פוליטית או שליטה פוליטית על הגבול.
מיקי בבלי: לא שדה מוקשים ולא חומה ולו היתה ומה גם לא היה עם מי לדבר.
רן כהן: אדוני, מר גנות, מה תוכל להוסיף לנו על הדברים הללו?
רן כהן: וגם לגבי המדיניות האחרת.
רן כהן: לך יש גם שני כובעים עי קודם היית נציב שירות בתי הסוהר ואתה מכיר את זה מהצד ההוא, לפני זה היית מפקד משטרת ההגירה ועכשיו אתה בכובע של משרד הפנים.
יעקב גנות: קודם כל גם אני הופתעתי מהעובדה שבכל מדינות העולם יש יחידה במסגרת משרד הפנים שעוסקת בנושאי מיון אותם המבקשים.
יעקב גנות: מיקי עושה את זה ומיקי הבטיח לעזור לנו במסגרת מינהל האוכלוסין, אנחנו אצל יוסי אדלשטיין נכין נייר ונעשה מיון לצורך ההחלטה לגבי מעמדם והמלצות.
רן כהן: יוסי תקשיב גם אתה , מדובר על יחידה קבועה שזוהי עבודתה.
יעקב גנות: מה שעיכב את האו"ם להתחיל את התהליך של המיון בגלל היעדר תקציב והיעד אנשים אז אנחנו רוצים להקים במסגרת היחידה להקים משהו קבוע.
יעקב גנות: יחידה שתהיה מסוגלת לבצע את המדיניות הזאת.
רן כהן: האם זו אותה יחידה שמיקי מעביר אליה את ההמלצות?
יוסי אדלשטיין: יש היום אצל מיקי מסגרת, שבוחנת את הפליטים.
מיקי בבלי: מדינת ישראל ביקשה את האו"ם להמשיך ולמיין מי ומה ולראיין ולהעביר את ההמלצות לועדה בינמשרדית.
מיקי בבלי: והשאלה אם את המיון הזה צריך לעשות האו"ם או המדינה.
מיקי בבלי: אני רק לא מאמין שזה צריך להיות במסגרת מנהל אוכלוסין, צריך להיות מסגרת נפרדת שלא יהיו ניגודים.
יעקב גנות: נכון להיום אנחנו נמצאים בתהליך של בדיקה לקביעת מעמד.
יעקב גנות: מה שנאמר פה על ידי המנכ"ל בנושא האריתראים אנחנו בוחנים את זה בצורה מאד מתואמת עם מיקי.
יעקב גנות: בית, אנחנו בוחנים את ההשלכות של אותם האריתריאים מפני שבאמת ובצדק במידה שלא תהיה סגירת הגבול המצרי ואין סכנה שבזמן הקרוב הגבול הזה ייסגר, גם עצם שחרורם והיותם כאלה כלואים ומתן חסות על יד האו"ם, זה מעביר מסר של תבואו, תקבלו חסות ותצאו לשוק העבודה.
יעקב גנות: אז אנחנו בוחנים את זה ויש כבר איזה שהוא פתרון ואני מקווה שתוך שבוע ימים נפתור את זה.
יעקב גנות: ניתן להם איזה שהוא מעמד זמני כדי לפתור את הבבעיה ולפתוח את הפלונטר הזה שקיים כרגע גם במעשיהו וגם בקציעות.
יעקב גנות: אני מושך קצת את הזמן כדי שבקציעות יוכלו להתחיל לקלוט.
סימונה הלפרין: סליחה.
סימונה הלפרין: אפשר להתייחס ספציפית, גם בהתייחס לדברים אחרים, לנקודה של אריתריאה וההתייחסות לגיבוש העמדה?
יעקב גנות: אנחנו אמורים לגבי השינויים וכל מה שקשור אנחנו לא מבקשים, אנחנו גם לא התנינו ואנחנו גם לא טוענים שמשהו מפריע לנו.
יעקב גנות: אנחנו עומדים ומגבים את כל ההחלטות של האו"ם.
יעקב גנות: הם מסיימים את המיון הראשוני ואז אנחנו מייד נכנסים לעבודה, אנשים שלנו נמצאים גם בקציעות וגם במעשיהו ואנחנו מוכנים לתת את הגיבוי.
יעקב גנות: נכון להיום יש 400 אריתריאים ויש פלוס מינוס כ- 400 סודנים כיום שנמצאים בקציעות שהם גומרים עכשיו את המיון עד לקבל ההחלטה לגביהם.
יעקב גנות: אני אומר סודנים כללית.
יעקב גנות: אנשיי כרגע בוחנים כמה מהם מדרפור וכמה ממקום אחר.
יעקב גנות: זה המצב מבחינת משרד הפנים.
סימונה הלפרין: תודה רבה.
סימונה הלפרין: קודם כל להתייחס רק בשתי מילים לנושא של אריתריאה.
סימונה הלפרין: אנחנו בשלב שבוחן מה הסידור לפחות סידור זמני שניתן לבצע, לאור פניית האו"ם ולאור המדינה וחשוב לזכור שבין ישראל לאריתריאה יש לא רק יחסים דיפלומטיים אלא יש לנו שם שגרירות, יש יחסים ארוכי שנים כולל תוכניות של שיתוף פעולה, סיוע של ישראל לפרויקטים באריתריאה, שגרירים של שתי המדינות ולכן יש רגישות עליונה.
סימונה הלפרין: רק להבהיר לכל הנוכחים כאן שיש רגישות עליונה לכל החלטה שנובעת בקטגוריזציה או איזה שהיא הכרזה ביחס למצב כזה או אחר ששורר במדינה.
יעקב גנות: זה בדיוק מה שאני אמרתי שאנחנו לא רוצים להיכנס לנושא הזה ולא להכריז כי מחפשים פתרון להוציא אותנו ושהם סותמים את בית הסוהר.
רן כהן: יש לנו עוד כ- 5 דקות לסיום הישיבה ואני שואל אם יש כאן משהו מאד מאד חשוב.
רן כהן: אז סיגל ויוכי בבקשה אבל בקצרה, אני מתנצל.
סיגל רוזן: אני לא אתייחס לעניין המוסרי.
סיגל רוזן: מדינת ישראל שהוקמה על ידי ניצולי שואה וכל זה.
סיגל רוזן: אני פשוט אתייחס לאספקט החוקי של אותו נוהל החזרה חמה.
סיגל רוזן: מוקד הסיוע לעובדים זרים עתר הבוקר לבג"צ נגד הנוהל, בשיתוף עם ארגונים נוספים של זכויות אדם.
סיגל רוזן: הנוהל הזה הוא פשוט לא חוקי.
סיגל רוזן: כנגד אותה קבוצה של פליטים שרואיינו על ידי אותו חייל שהרבה פעמים לא יודע את ההבדל בין סעודי לסודני וכבר בערב פסח שיחררו לנו קבוצה של סודנים והתברר בסופו של דבר שהו היו אריתריאים ואתיופים אחרי אותו תשאול ששמענו עליו.
סיגל רוזן: לא הוצאו נגדם לא צווי הרחקה ולא גם לא צווי גירוש לפי החוק של מנית הסתננות שגם נגדו הגשנו עתירה נגד השימוש בו.
סיגל רוזן: אותם מגורשים, במהלך היממה שהם שהו בידי הצבא, אותם חיילים שתיחקרו אותם אין להם שום הכשרה לדעת מי אולי מבקש מקלט וראוי למעמד פליט ומי סתם מהגר עבודה, אכן הגבול פתוח ונכנסים כל מיני אנשים וזו בעיה שמדינת ישראל צריכה להתמודד אתה, אבל הדרך להתמודד אתה היא לא לגרש כל מי שהגיע אלינו.
סיגל רוזן: עוד בשנת 77' קבע האו"ם שעיקרון האי החזרה אמור לחול לא ר על מי שכבר הגיע לשטחינו ואותם אנשים כבר שהו 24 שעות בשטחנו, אלא גם על אותם אנשים שמתדפקים על דלתנו.
סיגל רוזן: אתם טוענים שהיתה להם גישה לאו"ם אבל לא היתה להם שום גישה לאו"ם, האו"ם לא הספיק לראיין אותם.
סיגל רוזן: במשך 3 שנים נאסר לגרש מבקשי מקלט סודנים למצרים, האם עכשיו בגלל שנכנסו יותר מבקשי מקלט האם זה הופך את מצרים למדינה בטוחה?
סיגל רוזן: לא ראיתם ב- 2 באוגוסט בערוץ 10 איך שחיילים ישראלים היו עדים לממש רצח שביצעו מצרים ב- 3 פליטים סודנים, הרגו אותם אחרי שתפסו אותם.
סיגל רוזן: איך ייתכן שאנחנו על סמך איזו שיחה בין אולמרט למובארק מחזירים עכשיו אנשים למצרים בלי לקבל שום בטחונות בכתב.
רן כהן: סיגל, אני לא שמעתי שהיתה גישה לאו"ם וחלק מהעניין זה לא תקין שלא היתה להם גישה לאו"ם.
יוכי גנסין: אני לא אגזול יותר זמן אבל רציתי להעביר 3 נקודות בתמצית.
יוכי גנסין: הם הגישו עתירה, העתירה הזו תתברר בבג"צ וקרוב לודאי שאני אטפל בה.
יוכי גנסין: חשוב לי להעיר, המצב הזה שגדלנו בכל לילה ממצב של 2 אנשים בלילה למצב של 40 בלילה נובע מזה שאנשים שוחררו לעבוד ולקבל שכר כאילו היו עובדים זרים ולעבוד במלונות 5 כוכבים, עד שהם הועברו במאי למלונות 5 כוכבים באילת הגיעו 2 בלילה, מאותו רגע שהוחלט להעביר אותם למלונות 5 כוכבים באילת הגיעו 40 בלילה.
יוכי גנסין: עם העובדות האלה אי אפשר להתווכח.
יוכי גנסין: מדינת ישראל קיבלה החלטה כשהיא ראתה את התוצאה של המצב שהגבול הוא פתוח ויש בעצם מגנט והמגנט הזה הוא מושך.
יוכי גנסין: כשמדינת ישראל ניתחה את הנתונים היא ראתה דבר מאד ברור, אך ורק שליש וקצת פחות משלי הם ניצולי רצח העם בדרפור, כך האחרים ובים אם מדובר בסודנים אחרים, ובין שמדובר באריתראים ובין שמדובר בסומלי שהיה אחד מה- 50 שהסתננו, כל היתר אינם פליטים במשמעות של אמנת הפליטים וחשוב להדגיש את הדבר הזה.
יוכי גנסין: מה זאת אומרת הסיכום של ראש הממשלה עם מובארק?
יוכי גנסין: חשוב להדגיש את העניין הזה גם בהיבט של הריבונות וגם בהיבט המשפטי.
יוכי גנסין: מדינת ישראל חתומה על אמנת הפליטים והיא מחוייבת לכלל הזה, הכלל אומר שאסור להחזיר למדינה שבה צפויה לו סכנת חיים, בין אם זו מדינת האזרחות שלו עצמו ובין אם זו מדינה שלישית שאיננה מסוגלת להבטיח למדינת ישראל שהיא לא תשיב אותו למדינת האזרחות שלו.
יוכי גנסין: המשמעות של ההתחייבות של הנשיא מובארק היא שהוא מחוייב.
יוכי גנסין: ..
יוכי גנסין: כי באים ואומרים מוקדי הסיוע לעובדים זרים, עד שהיא לא תראה את הנייר שחתם מובארק עם ראש הממשלה אולמרט אז שוב, את הדיון המשפטי אני אקיים בבית המשפט אבל אני חושבת שזה קצת מרחיק לכת לבוא ולטעון בועדה בכנסת שהסיכומים המדיניים בין ראש הממשלה אולמרט ונשיא מצרים שאגב, אין לארגונים הללו שום ראייה, ואדוני שאל האם אנחנו יודעים מה קרה לאנשים האלה במצרים והשיב לאדוני מר מיקי בבלי, אף אחד מהם לא הוחזר לסודאן ולאף אחד לא נגרמה סכנת חיים, קרי, הנשיא מובארק עמד במילתו.
רן כהן: אני רוצה לנסות ולסכם את הישיבה הזאת, אני חייב לומר שלמדתי כמה דברים מאד חיוביים ויש התקדמות של ממשלת ישראל.
רן כהן: גם ההחלטה לבנות את המתקן האזרחי בקציעות מחוץ לכלא ולהקציב לו את הכסף, גם ההחלטה לקלוט 500 פליטים שמוגדרים במודע כפליטים, אם היא תבוא לישיבת ממשלה אני חושב שזה טוב.
רן כהן: אני גם מאד מברך על המיון בין בטחוניים ופליליים לבין הפליטים האחרים.
רן כהן: אני למרות כל חייב לומר, אני חושב שההחזרה המתואמת, חמה, קרה הגורפת של עשרות מבלי לתת צ'אנס לאנשים הללו כן לזכות במעמד של פליט במדינת ישראל, ההחזרה הזאת עלי לא מקובלת.
רן כהן: אני חושב שאסור לעשות אותה למרות שקיימת הבעיה של החשש שמא אנחנו פה נוצף על ידי מאות אלפים שלא נאמר מילונים.
רן כהן: אני כבר שומע את זה לפחות שנתיים, שיבואו לכאן מיליונים.
רן כהן: בינתיים נמצאים ב- 1500 או 1400 .
יוסי אדלשטיין: כל שבוע נכנסים לפה לפחות 250 איש.
רן כהן: אני מציע למדינת ישראל לא להיכנס להיסטריה.
רן כהן: אני רוצה מאד להודות למשתתפי הישיבה וגם למנכ"ל משרד ראש הממשלה.
רן כהן: שוב לאחל לגנות הצלחה בתפקידו הקשה.
רן כהן: תודה רבה לחבריי חברי הכנס.
רן כהן: שלום לכולכם, אני מאוד מודה לכם שבאתם לישיבה הזאת.
רן כהן: זאת הישיבה הראשונה במושב הזה, ואנחנו, בדרך הטבע כמעט, עושים כאן ישיבה שהיא מעין המשך להתרחשויות קודמות שהיו בסוגיה הזאת של עובדים באילת.
רן כהן: אני מודה שוב לגלעד נתן על הכנסת החומר, מטעם המ.מ.מ.
רן כהן: רבותי, כזכור לכם, שהסוגיה הזאת של עובדי בתי המלון באילת עלתה, כאשר עבדו שם למעלה מ-1,000 עובדים אם אני לא טועה.
אפרים כהן: כ-1,000 והמספר האחרון עומד על כ-557.
רן כהן: אז היה הסכם עם המלונאים להחלפת העובדים הזרים בעובדים ישראלים, גם בתמורה לתמיכה כספית.
רן כהן: הייתי נוכח בעצמי במקרה, ביום שבו סיירנו בלשכת התעסוקה, כאשר אנשי בתי המלון בעצמם עשו את הסריקה, והבדיקה, והמיון של העובדים.
רן כהן: אם אני לא טועה, אז הם קיבלו את כל המכסה שאותה ביקשו לקבל.
יעקב זיגדון: ביריד, שחבר הכנסת היה בו.
רן כהן: נכון, נפגשנו שם.
רן כהן: כל המכסות שביקשו, קיבלו.
רן כהן: אני יודע שזה היה מאמץ אדיר של שרות התעסוקה, מאמץ אדיר של ישרוטל.
רן כהן: הדבר נראה כהצלחה מאוד טובה, שהנה אפשר למצוא את העובדים בישראל.
רן כהן: אגב, פגשתי את העובדים שם, מכל המגוון של החברה הישראלית.
רן כהן: יהודים, ערבים, דתיים, חילוניים, מצפון הארץ, מרכז הארץ, האנשים עבדו שם.
רן כהן: אני לא יודע מה הממצאים לגבי הפרוייקט הזה, ומידת הצלחתו.
רן כהן: כי זה גם חשוב לגבי המקום עצמו, וגם חשוב ללמוד מזה לגבי כל האופציות שאנחנו מנסים לקדם בוועדה הזאת, למרות שפורמלית לא תפקידנו, שיהיו מה שיותר החלפות של עובדים זרים בעובדים ישראליים.
רן כהן: מר יעקב זיגדון סגן המנכ"ל של שרות התעסוקה, בבקשה.
יעקב זיגדון: אני מבקש שפרץ יציג את הפרויקט.
פרץ וזאנה: הפרויקט התחיל ביוני, המיועד לעובדים קיימים וחדשים, הם מחולקים לשתי קטיגוריות.
פרץ וזאנה: העובדים הרשומים בתכנית יש שני סוגי מענקים, אחד מענק התמדה, והשני מענק לימודים והחזר מעונות לגני ילדים והורים יחידים.
פרץ וזאנה: בסך הכל, נכון להיום רשומים על הפרויקט הזה - - -
רן כהן: זה ניתן רק לגבי אותם עובדים, שיכללו בקטגוריות האלה.
רן כהן: זאת אומרת, ירדו בפרויקט הזה.
רן כהן: לא כל עובדי המלון קיבלו אותם.
פרץ וזאנה: בקטגוריות של שוטפי כלים, חצרנות, חדרנים.
פרץ וזאנה: בקטגוריות האלה בלבד.
רן כהן: זאת אומרת, עבודות שמחליפות עובדים זרים.
פרץ וזאנה: לגבי הנפקת הואוצ'רים, עומדים היום על 1,094 אנשים עובדים בבתי המלון, שנמצאים תחת ואוצ'ר.
פרץ וזאנה: כדי שנשים את הדברים באופן מדויק, חלק מן העובדים, בתי המלון העבירו אותם על שמות של עובדים קיימים, זאת אומרת, מן הראוי, שבית מלון מסוים החליט שעובד קיים הוא זה שיקבל את הואוצ'ר, ולא עובד חדש, וזה לגיטימי.
רן כהן: זה לגיטימי מבחינת הכוונה של ההסכם.
רן כהן: בזה אין החלפה של עובד זר, כדי ליצור מצב של איזשהו שיוויון גם לגבי עובדים אחרים.
רן כהן: כי אחרת זה יוצר מצב שבו הכל יהיה שחור, יותר טוב שיהיה לבן.
פרץ וזאנה: לכן אמרנו שזה לגיטימי מלכתחילה.
אפרים כהן: לאוצר היתה מטרה לעודד שישראלים ימשיכו לעבוד.
שלום בן משה: האוצר הסכים בדיעבד, כדי לא להפלות.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, לא תמיד האוצר מסכים.
פרץ וזאנה: הקטגוריה הראשונה שנזכור, זאת קטגוריה מס' 2, קטגורית החדרנים, או החדרניות.
פרץ וזאנה: סך הכל ישנם 668 עובדים שיש להם ואוצ'ר בקטגוריה הזאת.
פרץ וזאנה: מתוכם 317 עובדים חדשים, ו-351 עובדים קיימים בבתי המלון, שעל שמם בתי המלון החליטו לממש את הואוצ'רים.
פרץ וזאנה: כמובן שרצוי לציין ברקע, שהחלוקה של 1,300 הואוצ'רים לבתי המלון, בוצע על ידי הגורמים המקצועיים של משרד התיירות.
פרץ וזאנה: הם קבעו למעשה את כמות הואוצ'רים בכל בית מלון, בבית מלון, מתוך ההקצאה הכוללת.
רן כהן: רק להשכלתי, כשאני הייתי היה רק ישרוטל, זה כלל את כל בתי המלון באילת?
שבתאי שי: אני בכלל לא מבין את העניין של ישרוטל.
שבתאי שי: זה מקרי לחלוטין, כולם עשו את זה.
שלום בן משה: גם רשת מלונות פתאל השתתפה.
שבתאי שי: כרגע יש 1,300 ואוצ'רים, כאשר זה היה 2006, 2007.
שבתאי שי: ובשנת -2008 יורדים ל-900 ואוצ'רים.
שבתאי שי: תכנית רב שנתית של מגמת ירידה בכמות הואוצ'רים.
רן כהן: זאת מתוך מגמה שהאנשים יישארו לעבודה, יתקדמו בתוך העבודה.
רפאל בן חור: נתון שייבדק, באילת יש 11,000 חדרים.
רפאל בן חור: כמעט רבע ממספר החדרים בכל מדינת ישראל.
פרץ וזאנה: הקטיגוריה השנייה היא שוטפי כלים, ועובדי שטחים ציבוריים כמובן, 426 ישנם בוואוצ'רים האלה, מתוכם עובדים חדשים 201, ו-225 עובדים קיימים.
פרץ וזאנה: סך הכל, 1,094 ואוצ'רים שהנפקנו עד עכשיו.
פרץ וזאנה: צריך גם לציין ש-230 אנשים נוספים התחילו תהליך של ניפוק, של ואוצ'ר, אבל באיזשהו מקום בדרך נשרו.
פרץ וזאנה: על שמם העברנו ואוצ'רים חדשים.
פרץ וזאנה: בכל מקרה, נכון לעכשיו 1,094 ואוצ'רים של אנשים שעובדים בבתי המלון.
רפאל בן חור: מה ההגדרה של עובד חדש?
פרץ וזאנה: עובד שלא עבד קודם באותו מלון.
רפאל בן חור: יכול להיות שעבר ממלון אחר?
פרץ וזאנה: כן.
יעקב זיגדון: מעשית, למה לא לעשות את זה.
יעקב זיגדון: הוא יקבל את המענק גם אם הוא היה במלון ההוא, והוא התמיד זה אותו דבר.
רן כהן: אין אפליה בין מלון למלון.
רפאל בן חור: השאלה עד כמה דם חדש נזרם למקום.
אבי כהן: הנתון שכרגע נמסר, זה בערך 50, 50.
אבי כהן: שאלתך מאוד נכונה.
אבי כהן: אם אנשים נדדו בין בתי מלון, ולא משנה כרגע מה הסיבה, תיפקדו פחות טוב, התפוסה ירדה, בעל הבית השתגע.
אבי כהן: לא משנה מה הסיבה.
רן כהן: רבותי, אנחנו יודעים כמה שרות התעסוקה העביר מהצפון לדרום.
זיגדון יעקב: מאוד חשוב לדעת כמה אנשים הגיעו מהצפון.
רן כהן: מר זיגדון, אם אני לא טועה, אני לא זוכר שבאותו יום שבו קיימו את הראיונות, היו אנשים מאילת.
זיגדון יעקב: לגבי שיטת הגיוסים.
זיגדון יעקב: שיטת הגיוסים עבדה כך, שבתור בן מחוז דרום שריכז את הפרוייקט, מול בתי המלון, נקבע יריד תעסוקה בירושלים, בתל אביב, בצפון, בכל בית מלון בנפרד.
זיגדון יעקב: הגיע נציג משאבי אנוש של המלון ללשכת התעסוקה, ראיין אנשים על מנת שלא להוריד אנשים לאילת כדי שמבחן המיון יתבצע בעיר עצמה.
זיגדון יעקב: כך היה לגבי כל בתי המלון, בכל הלשכות.
זיגדון יעקב: מעבר לזה, יש עוד 230 עובדים כפי שאמרתי, שהתחילו ולא סיימו את הפרוייקט, ועוד לא הגיעו למצב שהם זכאים למענקים.
זיגדון יעקב: מבחינת ההזמנות שיש לנו במערכת של שרות התעסוקה.
זיגדון יעקב: 271 דרושים יש לנו במערכת ההשמה, לכוח אדם עבור בתי המלון.
זיגדון יעקב: אם אני פותח את מערכת ההשמה, אני יודע שיש דרישה ל-271 עובדים עבור בתי המלון.
זיגדון יעקב: עכשיו כרגע זה בשלבי מימוש.
זיגדון יעקב: זה במקצועות הרגילים, כמו מלצרים, קב"טים, כל מיני מקצועות אחרים שלא צוינו קודם.
שבתאי שי: יש לך נתון של מה הצורך של בתי המלון עצמם?
זיגדון יעקב: אתם יודעים להגיד.
זיגדון יעקב: לגבי מבצע "עובדה", יש לנו סך הכל עוד 276 דרושים, שעדיין לא מאוישים במסגרת התקנים הפנויים, הואוצ'רים במבצע "עובדה".
זיגדון יעקב: מבחינת תשלומים יש פה את הסכומים.
זיגדון יעקב: אפשר להיכנס לנושא העלויות.
זיגדון יעקב: סך הכל העובדים הזכאים למענק התמדה חצי שנתי - 426, כשהשווי שלהם בכסף זה מליון 278 אלף שקלים.
זיגדון יעקב: מתוכם שולם קרוב ל-480 אלף שקלים, היתרה על פי תאריך הכניסה שלהם, ותאריך הסיום של כניסה לפרוייקט.
זיגדון יעקב: נוכל לראות לאחר מכן, את הפריסה של יתרת התשלום.
זיגדון יעקב: מבחינת העובדים שזכאים למענק התמדה שנתי, 668 עובדים זכאים, בשווי של למעלה מ-4 מליון שקלים, מתוכם שולמו כבר למעלה - - -
רפאל בן חור: מה סכום המענק?
פרץ וזאנה: אלף שקל בחודש.
רן כהן: למה המימון כל כך קטן?
יעקב זיגדון: כי התנאים עדיין לא הבשילו.
יעקב זיגדון: אין פה עיכוב בתשלומים.
יעקב זיגדון: צריך לעבור פרק זמן מסויים עד שהוא מבשיל לזה.
יעקב זיגדון: זאת אומרת אין פה עיכוב בתשלומים.
רן כהן: מה קורה עם מי שעשה את התקופה והוא הגיע לפרק הזמן המתאים, הוא מקבל.
פרץ זיגדון: יש תלוש משכורת, אנחנו משווים שהוא יקבל את זה מבית המלון.
פרץ זיגדון: מזרימים ישירות לחשבון, את הכסף שאמור לקבל מאיתנו.
פרץ זיגדון: הפער למעשה, בין הכמות שקיבלו ושל אלה שלא קיבלו, והם אמורים לקבל לאורך התקופה.
פרץ זיגדון: זה פשוט עניין של תחשיבי זמן, ברגע שהם נכנסו, עד מתי הם אמורים לקבל את הסכום.
רן כהן: מי משלם להם?
יעקב זיגדון: שרות התעסוקה.
רן כהן: זאת אומרת, האוצר מעביר לכם את הכסף.
יעקב זיגדון: ישירות לחשבון של העובד, שום מעקפים.
פרץ וזאנה: יש אצלנו גוף שמנהל את זה, והוא מרכז את נושא התשלומים.
פרץ וזאנה: מבחינת מימון מעונות לגני ילדים, ניצלו את הזכאות עד כה 13 הורים יחידים, הגישו זכאות לסיוע במעונות יום.
פרץ וזאנה: מטופל על ידינו הנושא של זכאות למעונות יום.
פרץ וזאנה: יצוין שגם בחלק מבתי המלון יש פתרון למעונות יום בתוך בתי המלון, ומענק לימודים.
פרץ וזאנה: בשורה התחתונה, העסק הזה עובד.
פרץ וזאנה: אבל צריך לציין, שרוב דורשי העבודה שמגיעים מכנס מעסיקים, רובם לא מתלהבים לרדת לאילת.
פרץ וזאנה: צריך לשים את הדברים באופן אמיתי על השולחן.
פרץ וזאנה: אנחנו עושים את כל המאמצים מול בתי המלון, מקיימים עשרות ירידי תעסוקה כמו שנכחת באחד מהם.
שי חרמש: בעיקר לחיילים משוחררים, וערבים?
פרץ וזאנה: מכל האוכלוסייה, מכל החתכים.
שלום בן משה: חיילים משוחררים לא באים לעבודות האלה.
רן כהן: מה שראיתי שם אנשים הם אנשים בני 25, 30 ומעלה.
רן כהן: מבוגרים ונשים וגם ערבים.
פרץ וזאנה: גם ערבים.
יעקב זיגדון: ארבע תובנות קצרות מהשנה וחצי של הפרוייקט הזה.
יעקב זיגדון: ישראליים מוכנים לעבוד באילת במקצועות הפחות מבוקשים, וההוכחה שלי זה 1,094 אנשים, שכרגע מקבלים תשלומים, ואלה אנשים ודאיים.
יעקב זיגדון: אנשים שגם משלימים את תנאי התשלום, וגם עובדים בפועל.
יעקב זיגדון: כך שאת ההגדה הזאת אפשר טיפה לקעקע אותה.
רן כהן: זה מחוץ להגדה שהישראלים לא רוצים לעבוד.
שי חרמש: מה כל נפח העובדים בבתי מלון?
יעקב זיגדון: אפשר יהיה להתייחס לזה אחר כך.
יעקב זיגדון: הנקודה היא על המקצועות הבעייתיים של חדרנים, שוטפי כלים וכו', לא כלל העובדים.
יעקב זיגדון: איתם אני לא חושב שיש בעיה מיוחדת.
יעקב זיגדון: כאשר נבנה הפרוייקט הזה, היתה טענה שהעובדים הקיימים לא מתמידים.
יעקב זיגדון: זו היתה אחת הסיבות למענק התמדה.
יעקב זיגדון: גם זאת הגדה שאפשר לנפץ אותה.
יעקב זיגדון: 576 אנשים מתמידים למעלה משנה.
יעקב זיגדון: צריך לזכור, שהם עבדו גם קודם.
יעקב זיגדון: הם לא התגייסו בדיוק לעבודה.
רן כהן: כמה מהם נשרו?
יעקב זיגדון: מה-576 אני לא יודע להגיד.
יעקב זיגדון: אלו אנשים שמשלימים את התקופה שלהם.
יעקב זיגדון: הנקודה השלישית זה הנושא של ירידה מאילת.
יעקב זיגדון: אני כן יודע להגיד, שבמסגרת המבצע הזה, 800 אנשים חדשים נוספו למלונות באילת.
יעקב זיגדון: חלק גדול במסגרת המבצע, ועוד 271 אנשים שלא במסגרת המבצע.
יעקב זיגדון: באותה הזדמנות של היריד שהיית, לא אמרנו רק חדרניות, גם אמרנו קב"טים, פקידי קבלה, מלצרים וכו', אין בגינן הטבות.
יעקב זיגדון: אלו מקצועות שאין בגינן הטבות.
יעקב זיגדון: ולכן זה 271 אנשים נוספים שירדו, סך הכל כ-800.
יעקב זיגדון: כמה מהם נטו הם תושבי אילת, אני לא יודע להגיד.
יעקב זיגדון: עם מאמץ נוסף כן נוכל לברר, זה לא סיפור גדול.
יעקב זיגדון: אבל 800 משרות חדשות נוצרו כתוצאה מהמאמץ הזה.
יעקב זיגדון: הלקח האחרון, להבא, ויכול להיות שנרצה לעשות את התיקון תוך כדי המבצע.
יעקב זיגדון: המסקנה שלי היא, המבצע צריך להיות פשוט, קליט.
יעקב זיגדון: המבצע הזה טיפה מורכב, יש הטבות שלא מנצלים אותם.
יעקב זיגדון: אנחנו נותנים 5,000 שקלים מענק לימודים, ומעט מאוד, בודדים, מנצלים את זה.
יעקב זיגדון: במקום כל אסופת ההטבות, עדיף שבמקום 6,000 שקלים מענק, קח 10,000 שקלים מענק מספר עגול ויפה.
יעקב זיגדון: לא השקענו מספיק בפרסום ושיווק, וחבל.
יעקב זיגדון: היתה הקצאה מאוד מינימלית לעניין הזה.
יעקב זיגדון: סיכמנו שקל מול שקל בהשקעה בפרסום.
יעקב זיגדון: השקענו 50 אלף שקלים, והם 50 אלף שקלים.
יעקב זיגדון: כל הפרסום עלה 100,000, באמת זהו פרסום מינורי, וחבל.
יעקב זיגדון: התקציב המאוד גדול יחסית לפרוייקט הזה, היינו צריכים להשקיע יותר.
יעקב זיגדון: גם יותר פשוט, גם יותר קליט, כדי לשווק אותו יותר.
רן כהן: יובל, לכם היתה בעיה בגלל הנושא של תיקצוב הפירסום?
רן כהן: נראה לי פה ממש קריטי.
שלום בן משה: הם הסכימו מייד לנושא התקציב, לא היתה בעיה של להגדיל.
שלום בן משה: התאחדות בתי המלון, והאוצר הסכימו.
רן כהן: זה מעט מדי.
רן כהן: אני בטוח שהאוצר היה הולך לקראתכם בעניין הזה.
רן כהן: גם אם אתם מחליטים שזה שקל של המלונאים, מול שני שקלים של האוצר, זה לא כסף.
אפרים כהן: שרות התעסוקה עשה עבודה מצויינת.
אפרים כהן: חיזקו כ-500, 550 ישראליים, משפחות שהמשיכו לעבוד.
אפרים כהן: במבחן התוצאה נקלטו כ-520 חדשים.
אפרים כהן: זאת אומרת, אם אני עושה השוואה מתמטית בין 550 שעזבו במקום העובדים הזרים, נקלטו כ-520 ישראלים, אני לא מדבר על הגדלה, יש עוד ואוצ'רים ל-276 ולהגדיל את הנושא.
שבתאי שי: אפשר להתפזר וללכת הביתה.
אפרים כהן: סליחה, אני מדבר על דברים עובדתיים.
אפרים כהן: המכסה ששלום היקצה בשנת 2006, היתה 557.
אפרים כהן: היתה החלטה והיה הסכם עם התאחדות בתי המלון, בחתימתו של - - -
שבתאי שי: אפרים, אתה יודע כמה עובדים יש באילת?
אפרים כהן: אני מתייחס לטיפול נקודתי, מה שהוטל על שירות התעסוקה לעשות.
אפרים כהן: בכך שהוא צריך לדאוג להביא ישראלים במקום העובדים הזרים ששלום ביטל להם את ההיתר.
אפרים כהן: שלום ביטל את ההיתר, ולכן אני רואה שזה הישג, ואי אפשר לבטל אותו בכך, שיש היום חיזוקם של 520 ישראלים להמשך עבודה, ותוספת של 520 ישראלים חדשים.
אפרים כהן: זאת הנקודה שאני מציין.
אפרים כהן: על כמה בתי מלון, מה הצרכים של בתי מלון, אם צריכים עוד 2,000 או 3,000, אני לא נכנס לזה.
אפרים כהן: למשימה שהוטלה על שרות התעסוקה, לדעתי, הם ראויים לשבח בנושא.
רן כהן: אני רוצה לבקש משבתאי שי, מנכ"ל מלונות באילת, תאמר לנו גם על התיפקוד של המלונות בעונה הזאת.
רן כהן: האם היה מצב שבתי מלון לא יכלו לעבוד.
שבתאי שי: אומר משפט שהוא לא קשור לנושא הזה בכלל.
שבתאי שי: כשהתחלתי ללמוד מינהל עסקים, בשיעור הראשון בשיווק אמרו לי, תזכור תמיד את הסיפור, ששני מקדמי מכירות נסעו לאפריקה למכור נעליים, או לבדוק את השוק.
שבתאי שי: אחד מהם חזר ואמר חבר'ה שם מליונים בלי נעליים, רק תתחילו לייצר כולם קונים.
שבתאי שי: השני חזר, אמר, כולם יחפים אין סיכוי למכור זוג אחד.
שבתאי שי: עכשיו, זה בדיוק הסיפור שאפרים כהן אומר.
שבתאי שי: חבר'ה, 550 עובדים זרים הלכו, הביאו 520 ישראלים, בזה נגמרה הבעיה, אפשר להתפזר וללכת הביתה.
שבתאי שי: הבעיה היא כזאת, באילת עובדים בין 7,000 ל-8,000 עובדים.
שבתאי שי: במקצועות האלה שאתם מדברים עליהם - - -
רן כהן: רק בבתי המלון.
שבתאי שי: רק בבתי המלון.
שבתאי שי: מועסקים 8,000 עובדים.
שבתאי שי: זה אילת.
שבתאי שי: זו התעסוקה העיקרית, וכולם נשענים עליה.
שבתאי שי: במסגרת ניפוץ המיתוסים של אפרים, גם את זה אפשר יהיה לנפץ באותה שיטה.
שבתאי שי: אומר מה קורה.
שבתאי שי: כמו שאמרתי ישנם 8,000 עובדים, שיהיה לכם ברור, התחלופה במקצועות הרגילים האלה, לפני מבצע "עובדה", שמועסקים בהם 3,000, 4,000 איש, וכל מה שאנחנו כרגע מדברים.
שבתאי שי: יש תחלופה טבעית, אנשים שלא מחזיקים שנה.
שבתאי שי: ברובם או בחלקם מחזיקים חצי שנה, חלקם שנה, חלקם מעל שנה זה נדיר מאוד.