GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רענן כספי: אנחנו חייבים שחרור בערובה של משרד הפנים.
רענן כספי: אני יכול להגיד שלפני הישיבה גם דיברו איתי נדמה לי ממרכז המחקר של הכנסת והגיעו כל מיני שמועות שאנחנו כאילו לא מסכימים עם משרד הפנים או לא משתפים פעולה.
רענן כספי: זה בכלל לא נכון.
רענן כספי: ברוב המקרים אנחנו מעבירים.
רענן כספי: היו מקרים חריגים שהמתאמת הבין משרדית ישבה איתנו ועם משרד הפנים.
רענן כספי: במקרים חריגים מאוד אנחנו נדבר עם משרד הפנים.
רענן כספי: למשל היא מדברת על מקרה של אישה שהרתה לגבר ישראלי, ואני לא חושב שזה המקום שלו במקלט.
רענן כספי: וזה בטיפול משרד הפנים לקבל אשרה, אחת האשרות שלהם.
זהבה גלאון: אבל היא היתה קורבן סחר, והבן זוג היכה אותה וזרק אותה, והיא נשארה תלוייה באוויר.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד לארגונים, אני לא מזלזל בארגונים, אבל לא תפקידם לקבוע אם ייכנסו למקלט או לא ייכנסו למקלט.
מאיר שטרית: יש משטרה שעושה את תפקידה, הם יעשו את תפקידם.
מאיר שטרית: הם עושים תפקיד יפה מאוד בהגנה על עובדים בסחר, אבל הם לא אומרים למשטרה לעשות כך או כך.
זהבה גלאון: למה אנחנו עולים על טורים כל כך גבוהים, מה קרה?
זהבה גלאון: אתה עולה על טורים, תרגיעו.
ריטה חייקין: כשאני מדברת על משרד הפנים אני לא מדברת דווקא על גורמים שיושבים כאן.
ריטה חייקין: אי מתן אשרות לנשים אמהות לילדים ישראלים שלא כבולות, הם לא נמצאות ביחד בקשר עם בן זוגם, ולכן הם לא יכולות גם לקבל את האשרה.
ריטה חייקין: אמנם אני רוצה לציין, יש איזו שהיא בעיה.
ריטה חייקין: אני מדברת על נקודה מאוד בעייתית כאשר אמהות לילדים ישראלים שלא מקבלות אשרה, אלא אם כן הם יהיו יחד עם בני זוגם.
ריטה חייקין: מדובר על יחסים, זו סוגיה מאוד קשה ואני ממש רוצה, יש לנו קורבן סחר שהיא אם לשני ילדים ישראלים, ובעצם אין לה לאן לחזור לאוקראינה.
ריטה חייקין: הילדים הם אזרחי ישראל, עם תעודת זהות כחולה, אבל מה שכן היא לא קיבלה את האשרה כי לא ראינו את המקרה הזה כמקרה הומניטרי בכלל.
זהבה גלאון: עד כאן.
זהבה גלאון: מכיוון שהשר צריך לצאת תיכף אני רוצה לתת ללאה ולטל, מכון תודעה ומוקד סיוע לעובדים זרים ורחל גרשוני והשר, כי השר צריך לצאת, ואנחנו נמשיך את הדיון, מנכ"ל המשרד נשאר כאן.
זהבה גלאון: הרבה ידברו, אבל אני רוצה שהשר ישמע.
לאה גרינפטר-גולד: מכון תודעה מייצג בישראל ארגון בינלאומי.
לאה גרינפטר-גולד: מכון תודעה עזר להביא לפה, למדינת ישראל, שתחתום על אמנות בינלאומיות בתחום הזה שמחייבות אותה.
לאה גרינפטר-גולד: במשך שנים מכון תודעה מטפל בנשים שנסחרו לזנות בישראל ועובד יד ביד עם המתאמת הבין משרדית רחל גרשוני ועם חברת הכנסת זהבה גלאון כדי להביא לכך שמדינת ישראל תהיה במצב טוב לפחות לגבי ארצות הברית כדי שלא יקנסו אותנו ויעשו לנו סנקציות כלכליות.
לאה גרינפטר-גולד: הקריאה להפעיל מדיניות הומניטרית לגבי קורבנות סחר אינה בקשת טובה אלא עמידה על צורך של מדינת ישראל לעמוד בהתחייבויותיה.
לאה גרינפטר-גולד: ההתנהלות של משרד הפנים היא בסתירה גמורה לנהלים שהועברו למשרד הפנים ממשרד המשפטים.
לאה גרינפטר-גולד: כבר שנתיים.
לאה גרינפטר-גולד: יש חוק אמנם שעבר בנובמבר 2006, ומכון תודעה נמצא בוועדה שהעבירה את החוק הזה ואיך באמת לטפל על פי החוק הזה בכל הנושא של נסחרים בישראל.
לאה גרינפטר-גולד: אנחנו מטפלים כבר שנים, וניתנו לנשים שנסחרו לזנות אישורי שהייה פה.
לאה גרינפטר-גולד: המצב כיום הוא קפקאי.
לאה גרינפטר-גולד: בישראל נוטים לסרב להעניק מעמד לנשים שאנחנו בקשר איתם שיש להם בני זוג, ואנחנו רואים את מעמדם פה בארץ, רק בגלל העובדה שהיא נסחרה לזנות.
לאה גרינפטר-גולד: וזה לא יעלה על הדעת.
לאה גרינפטר-גולד: יושבת פה דוגמא חיה לאטימות ולמצב הקפקאי שנוצר במשרד הפנים.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד, אל תתני לנו ציונים לפני שאני אתחיל לתת לך ציונים.
מאיר שטרית: אני לא רוצה לספר מה אתם עושים בחוץ לארץ, שלא תטיף לנו מוסר, הם מוציאים דיבה.
רן כהן: זו ההתרשמות שלה.
רן כהן: אתה נמצא בפרלמנט, באים נציגים ורוצים לדבר.
מאיר שטרית: מה פרלמנט, הם תוקפים את המדינה כל הזמן, שיפסיקו עם הדבר הזה, שיפסיקו עם הוצאת דיבת הארץ, שיפסיקו עם זה.
זהבה גלאון: בכל הכבוד, אף אחד לא מוציא דיבת הארץ.
רן כהן: אדוני השר, זו סתימת פיות, תסלח לי.
זהבה גלאון: אדוני השר, אני וגם חבר הכנסת רן כהן מנהלים את הישיבות האלה שנים, אני לא מוכנה לזה, עם כל הכבוד.
מאיר שטרית: שלא תהיי מוכנה, תודה רבה, אני לא חייב לענות לכם, תעשו מה שאתם רוצים.
מאיר שטרית: את לא יכולה להזמין אותי כשר בממשלה ולשמוע פה התקפות על מדינת ישראל, אני לא מקבל אותם.
זהבה גלאון: עם כל הכבוד, לא שמעת התקפה על מדינת ישראל.
זהבה גלאון: אתה לא יכול לצעוק על אורחים שבאים לפה.
מאיר שטרית: אתם חובת
מאיר שטרית: כם כחברי כנסת, לא לתת יד למי שמשמיץ את המדינה.
זהבה גלאון: אף אחד לא השמיץ פה את המדינה, בכל הכבוד.
מאיר שטרית: תקראי בפרוטוקול.
מאיר שטרית: מדינה קפקאית, קפקאית המדינה.
זהבה גלאון: מדיניות קפקאית.
מאיר שטרית: אני לא חייב לסבול את זה.
זהבה גלאון: אתה חייב לסבול את זה, ואתה לא יכול להשתלח באורחים שלנו בוועדה ככה.
מאיר שטרית: למה אני חייב לסבול את זה.
זהבה גלאון: אדוני השר, אתה לא יכול להשתלח באורחים שבאים לכאן, אנחנו מזמינים אותם קבוע.
זהבה גלאון: אפשר למתוח ביקורת, ואנחנו מכבדים אותך.
מאיר שטרית: אני לא חייב לשמוע פה השמצות.
זהבה גלאון: זו לא השמצה, זה תאור מצב.
זהבה גלאון: אתה רוצה, שרק יגידו לכם כמה אתם נפלאים?
זהבה גלאון: אנחנו נסתפק בדברים של לאה, הנקודה הובנה, ומותר למתוח גם ביקורת על מדיניות המשרד.
זהבה גלאון: והשר לא יכול להשתלח.
זהבה גלאון: זה לא משמיץ את המדינה, בכל הכבוד.
זהבה גלאון: יש לנו גם שבחים אליך, אבל אתה לא תשתולל.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד, אי אפשר לומר שהמדינה קפקאית, אני לא מקבל את זה.
זהבה גלאון: המדיניות קפקאית.
רן כהן: סליחה, אדוני השר, אמרנו את זה בתחילת הישיבה, המטרה שלנו היא לעזור למדינת ישראל לעלות למקום יותר גבוה, ולא להיפך.
טל דגן: ברשות
טל דגן: כם אני רוצה להאיר נקודה דרך מקרה שקרה רק השבוע בתקווה שאולי בעזרת כל האנשים פה ניתן יהיה לתת פתרון, ואני חושבת שזה חשוב כדי שמקרים של קורבנות סחר יעזו להתלונן, מפני שהתוצאה היתה של המקרה שבוע היא שאני חושבת שעבר מסר מאוד בעייתי לעובדים והם כן יחששו להתלונן.
טל דגן: הסיפור הוא של עובדים שעסקו בחקלאות במושב, המעסיק לקח להם את הדרכונים, המשטרה החליטה להגיש כתב אישום ומשרד התמ"ת הגיע למסקנה שצריך לשלול את ההיתרים למעסיק של אותם עובדים, שהועסקו בתנאים מאוד קשים.
טל דגן: ולצערי, אני חייבת להגיד באמת לצערי, השבוע הגיעו, נשלל ההיתר לפני חודש, השבוע הגיעו שוטרי משטרת ההגירה למקום, אמרו לעובדים שכיוון שלמעסיק נשלל ההיתר הם בעצם חייבים ללכת למצוא עבודה אחרת, הם לא יכולים להמשיך לעבוד אצל המעסיק.
טל דגן: רק מה, מדובר בעובדים תאילנדים שאין להם שום אפשרות לאתר מהיום להיום מעסיק.
מאיר שטרית: אבל למה לא משבצים אותם מחדש אצל מעסיק?
מאיר שטרית: יש נוהל מסודר בעניין.
טל דגן: אותם עובדים התקשרו אלינו במצוקה שמה הם אמורים לעשות, הנחינו אותם להישאר במשטרה, שהמשטרה תמצא להם פתרון כיוון שהם נותרו ללא קורת גג.
טל דגן: הם נאלצו לצאת מהמשטרה, הודיעו להם שהם לא יכולים להישאר שם, ובלית ברירה העצה שלהם היתה תחזרו למעסיק, לפחות תהיה לכם קורת גג ולא תישארו ברחוב.
טל דגן: וכך אכן קרה לפני יומיים.
טל דגן: נכון להיום בבוקר לפי מה שאני יודעת עדיין העובדים נמצאים אצל המעסיק, אותו מעסיק שההיתר שלו נשלל, אותו מעסיק שהמשטרה החליטה להגיש נגדו כתב אישום.
טל דגן: אני חייבת להגיד, למרבה, אני אגיד בזהירות, האבסורד, הובהר לעובדים על ידי המשטרה שאם הם ימשיכו לעבוד אצל המעסיק הם יהיו מפירי חוק כיוון שהמעסיק נשלל לו ההיתר.
טל דגן: אנחנו לא השארנו את המידע ברשותנו, כמובן פנינו מייד למשרד התמ"ת, פנינו גם לגב' רחל גרשוני.
טל דגן: לצערי אצל כולם התשובה היתה המפתח הוא בידי משרד הפנים, לכן אני מעלה את זה פה.
מאיר שטרית: מה אנחנו יכולים לעשות?
רן כהן: אנחנו לחוצים בזמן גם בגלל המליאה, והשר חייב להגיע למליאה, אז עו"ד רחל גרשוני:, אחרי זה אני אבקש מניצב משנה דורית ואחרי זה אני אבקש מהשר.
רחל גרשוני: מה שרציתי להגיד שאנחנו מאוחדים בדעתנו, ממשלת ישראל מעוניינת להיאבק נגד הסחר בבני אדם בכל הדרכים המתבקשות, כולל הגנה על הקורבנות, כי הגנה על הקורבנות גם משמשת את האינטרס ההומני וגם משמשת אכיפה ומניעה.
רחל גרשוני: אשרות שהייה לקורבנות סחר זה חלק מהמאבק.
רחל גרשוני: זה מוצא ביטוי באמנות הבינלאומיות, זה מוצא ביטוי יפה ביותר בנוהל משרד הפנים על אשרות שהייה לקורבנת סחר בזנות, לשנת שיקום.
רחל גרשוני: זה מוצא ביטוי בנוהל המתגבש על אשרות שהייה לקורבנות סחר ועבדות ועבודות כפייה.
רחל גרשוני: מסיבה זאת הממשלה החליטה להקים את המקלט לקורבנות סחר לזנות.
רחל גרשוני: מהסיבה הזאת בשני לדצמבר הממשלה החליטה להקים מקלט ודירות מעבר לקורבנות סחר לעבדות ולעבודת כפייה.
רחל גרשוני: ומהסיבה הזאת היא גם הקימה ועדת מנכ"לים קבועה ומינתה מתאמת בין משרדית.
רחל גרשוני: ועדת המנכ"לים ברשות מנכ"ל משרד המשפטים משה שילה.
רחל גרשוני: יש תכניות לאומיות שכוללות התייחסות לאשרות, הדברים האלה מוסכמים.
רחל גרשוני: אנחנו מתקדמים מהנקודה הזאת.
רחל גרשוני: לכן הארגונים לא אמרו את הדברים האלה, שהנהלים יפהפיים ושניתנו הרבה אשרות, כי כולנו חשבנו שאנחנו מסכימים על הדברים האלה.
רחל גרשוני: הם פשוט יוצאים מנקודת ראות שהנהלים סך הכל פועלים טוב, אלא שיש קצת בעיות.
רחל גרשוני: בזנות אני חושבת שיש פחות בעיות, כי יש יותר ניסיון עם הנוהל.
רחל גרשוני: הבעיות שיש עם הנוהל לזנות זה מקרים מורכבים, כמו למשל אישה שנכנסה לארץ בשנת 2002, התחתנה, יש לה ילדים, ומגישה בקשה לאשרת שיקום.
רחל גרשוני: אז ברוב המקרים זה לא מתאים.
רחל גרשוני: אבל יש מקרים שבהם יש אלימות נגדה, והיא לא עברה שיקום, היא נכנסה ליחסים לא טובים בגלל זה, וצריך לשקול.
רחל גרשוני: זה מקרה מורכב.
זהבה גלאון: אבל התשובה היא שלילית, כל הזמן אני מקבלת תשובות שליליות.
רחל גרשוני: לגבי קורבנות סחר לעבדות ולעבודת כפייה, החוק הוא יחסית חדש והנוהל מתגבש.
רחל גרשוני: לוקח זמן, הדברים האלה לוקחים זמן.
רן כהן: איך משרד המשפטי,ם עו"ד גרשוני, משלים עם זה שארבעה עשר חודשים לא מוציאים נהלים?
רחל גרשוני: זה לא משלים, זה עניין של חינוך.
רחל גרשוני: זה לא עושה מהחוק צחוק, כי החוק לא הורה למשרד הפנים שום דבר לעניין הוצאת נוהל.
רחל גרשוני: אין בחוק שום התייחסות, לאשרות שהייה לקורבנות סחר.
זהבה גלאון: סליחה, אתם סירבתם, אני ביקשתי להחיל את זה, לא את אישית, אבל אם זה היה, אנחנו הצענו שזה יהיה בחוק.
רחל גרשוני: אני רק מתקנת מבחינה טכנית, אני לא אומרת שלא צריך נוהל.
רחל גרשוני: אני מתקנת טכנית שהחוק לא מחייב.
זהבה גלאון: הממשלה התנגדה.
רחל גרשוני: הנוהל התגבש.
רחל גרשוני: הוא בשלבים סופיים.
רחל גרשוני: משרד הפנים נותן היום אשרות שהייה אפילו שאין נוהל.
רחל גרשוני: אלא שמה, מה הבעיות בקשר לנוהל הזה, הבעיה המרכזית היא שזיהוי קורבן סחר לעבדות ולעבודת כפייה יותר קשה מזיהוי קורבן סחר בזנות.
רחל גרשוני: ולכן משרד הפנים רוצה לסמוך גם, לא רק על תצהיר של הקורבן אלא הוא רוצה לסמוך גם על חוות דעת משטרתית או של התמ"ת.
רחל גרשוני: זה מה שהוא רוצה.
רחל גרשוני: וברוב המקרים אפשר.
רחל גרשוני: יש מקרים שאי אפשר, וזה מקרים שקורבן לא ניגש למשטרה, הוא ניגש לארגון לא ממשלתי.
רחל גרשוני: הקורבן לא חייב ללכת למשטרה, זו התפיסה שלנו.
רחל גרשוני: בתפיסה שלנו לקורבן יש אוטונומיה, ואם הוא לא רוצה לגשת למשטרה הוא לא צריך לגשת למשטרה.
רחל גרשוני: אנחנו בכל זאת, על אף שהוא לא ניגש למשטרה, ניתן לו את כל השירותים.
רחל גרשוני: ניתן לו מקלט, שיתאושש קצת, ניתן לו אפשרות לקבל אשרה כדי שיוכל להתאושש, וזה גם משרת את האכיפה.
רחל גרשוני: ככל שהקורבן מרגיש יותר בטוח ככה הוא ירגיש אולי שהוא כן רוצה להתלונן.
רחל גרשוני: הוא כן רוצה ללכת למשטרה.
רחל גרשוני: אבל מה הבעיה פה, הבעיה שלא תמיד כשמגישים בקשה לאשרה היה משוב משטרתי או של התמ"ת.
רחל גרשוני: לא תמיד.
רחל גרשוני: וזאת בעיה שצריך להסתמך על התצהיר של הקורבן.
רחל גרשוני: אז להסתמך על התצהיר של הקורבן, תראי, יש בעיה מסויימת בזה.
רחל גרשוני: יש קורבנות שדוברים אמת, כמו כל בנאדם.
רחל גרשוני: יש אנשים שלא דוברים אמת.
רחל גרשוני: איזה כלים יש להם.
רחל גרשוני: אני מקווה שהבעיות האלה, כמו שהיה התהליך בזנות, לאט לאט התגבשה מדיניות, התגבשו נהלים, ולמדו שאפשר להסתמך על ארגונים מסויימים שמזהים.
רחל גרשוני: יש צוות זיהוי, שהוא מונה סממנים לזיהוי קורבנות סחר.
רחל גרשוני: ואני מקווה שהאנשים של משרד הפנים, בנוסף למשרדים האחרים יעברו את ההכשרה, וידעו לשים את היד, את האצבע, על הסממנים בכל תצהיר.
רחל גרשוני: אבל מה שאני רוצה להגיד הוא, יש בעיות, אני לא אומרת שאין בעיות, אבל מה שאני כן אומרת שחלק מהבעיות האלה מושתתים על בעיות אובייקטיביות.
רחל גרשוני: צריך להתמודד איתם.
רחל גרשוני: זה לא רק שרירות לב של משרד הפנים שלא מעניקים אשרות.
רחל גרשוני: זה דבר בהתגבשותו.
רחל גרשוני: אני מקווה שנמשיך, עם מיכל ועם אורהל'ה, ועם טניה, בהתייעצויות המשותפות שהתחילו רק עתה, כדי לדון במקרים בעייתיים ולראות מה אפשר לעשות.
דורית בן מאיר: אני אתייחס דווקא לסחר בבני אדם למטרות עבדות ועבודות כפייה.
דורית בן מאיר: זה החוק שאנחנו ממונים כמנהלת ההגירה לטפל בו.
דורית בן מאיר: זה חוק חדש שלומדים אותו, אגב לומדים אותו בכל משטרת ישראל.
דורית בן מאיר: יש הנחייה ברורה וחד משמעית כיצד לפעול.
דורית בן מאיר: אני יכולה לומר שהנושא של סחר למטרת עבדות זאת עבירה שקשה להוכחה, הן מההיבט שהם לא משתפים פעולה, והם ממש ממש לא משתפים פעולה, מאלף סיבות שאפשר למנות אותם אחר כך.
דורית בן מאיר: גם הקורבנות.
דורית בן מאיר: אני גם שמחה לומר שהכנו ארבעה כתבי אישום, לא אחד, שאחד מהם כבר הוגש לבית המשפט, והנה הוא נמצא פה, שכתב האישום הזה מדבר על עבדות.
דורית בן מאיר: והכנו עוד שלושה כתבי אישום על עבודות כפייה.
דורית בן מאיר: מבחינתנו זה משהו גדול.
דורית בן מאיר: זה מגיע, לאט ובטוח.
דורית בן מאיר: פעלנו בפעילויות שונות במספר מקומות ופתחנו תיקים, אמנם לא הגענו לכלל ראיה אבל יש מניעה במושבים מסויימים שאתה יודע ששם כולם נבהלים.
דורית בן מאיר: אבל אני חושבת שהנושא הזה של מתן היתרים, מדברים פה על מתן היתרים ואשרות, משרד המשפטים, משרד הפנים.
דורית בן מאיר: אני כדורית בן מאיר, קצינת אגף החקירות במודיעין של מינהלת ההגירה צריכה לתת אישור למשרד הפנים שיש תיק ויש ראשית ראיה.
דורית בן מאיר: ופה יש את הויכוח מה זה ראשית ראיה.
דורית בן מאיר: יש דוגמאות, הדוגמא שהבאת, אחר כך כשהשר ילך אני אתייחס אליה, מפאת חוסר זמן, כי במקרה אני מכירה את זה.
דורית בן מאיר: יש נשים שבאות להתלונן, למשל עשינו פעילות על סרסורות לזנות.
דורית בן מאיר: ועקבנו, ועשינו עבודה באמת מדהימה.
דורית בן מאיר: והגיעו הבנות האלה, סרסורות לזנות שאנחנו לא צריכים לטפל, הימ"רים מטפלים, והבנות האלה, זו דוגמא יפהפיה אגב לתת אותה על השולחן לגבי האשרות.
דורית בן מאיר: הנשים לא שיתפו פעולה באופן בוטה.
דורית בן מאיר: זכותם.
דורית בן מאיר: אני מברכת את ארגוני הזכויות, אני בעד, ואתם יודעות כולם שאני בעד לעזור ומעבר.
דורית בן מאיר: אבל הם לא שיתפו פעולה.
דורית בן מאיר: ועשו הכל, אפילו את ראש לשכת התביעות שלי שלחתי, אולי שתשתף פעולה.
דורית בן מאיר: הגשנו כתב אישום על סרסורות בזנות ולא בגלל העדות שלה, בגלל עדות אחרת ועוד עבודה אחרת.
דורית בן מאיר: ואחרי הגשת כתב אישום היתה עתירה וכו' וכו'.
דורית בן מאיר: זאת הסוגייה שאנחנו צריכים להגיד האם משרד הפנים צריך לתת אשרה או לא צריך.
דורית בן מאיר: היה איזה שהוא ויכוח ואני אמרתי בנסיבות האלה כן, בואו ניתן אשרה.
דורית בן מאיר: בנסיבות האלה שהיא קורבן בואו ניתן אשרה, כי ידעתי את זה בדיעבד.
רענן כספי: משפט אחד אני חייב להגיד, אדוני השר, אני לא מבקר את משרד הפנים אבל לטעמנו במקלט עצמו יש עודף מתירנות של מתן אשרות שהייה.
רענן כספי: רחל גרשוני מדברת על שנת שיקום.
רענן כספי: אתם יכולים לראות מהנתונים של סחר בבני אדם, נכון להיום יש ארבעים ואחת נשים במקלט, ואולי יש לנו שלוש או ארבע עדות במקלט.
רענן כספי: נוצר מצב אבסורד שהאישה מגיעה אלינו והיא מחליטה מה היא תספר.
רענן כספי: את זה היא תספר ואת זה לא, כי היא יודעת מראש שהיא תישאר בארץ והיא תקבל את האשרת שהייה.
רענן כספי: נתנו אשרות שהייה מחוץ למקלט.
רענן כספי: מישהו מפקח לראות מה עשו איתם?
רענן כספי: אני יודע לפחות על מקרה אחד של נשים שהאישה עוסקת בזנות.
רענן כספי: מישהו מפקח על זה?
רענן כספי: זה שנת שיקום?
רענן כספי: אז יש לכאן ולכאן.
רענן כספי: אנחנו חיים עם זה כרגע.
מאיר שטרית: קודם כל, אני מברך על הדיון של הוועדה.
מאיר שטרית: אני חושב שהוועדה במשך השנים שהיא קיימת, זה לא רק בקדנציה הזו, עשתה עבודה טובה מאוד, גם זהבה ליוותה את זה בעבר אני זוכר, וגם הופעתי בפני הוועדה כשר משפטים בעבר.
מאיר שטרית: אני חושב שעברנו כברת דרך ארוכה מאוד מאז.
מאיר שטרית: ישראל היתה ברשימה של ארצות הברית, כשר משפטים הורדתי את ישראל מדרגה מהרשימה ונדמה לי שמאז גם ירדנו עוד יותר, עשינו פעילות מאוד עניפה אז במשרד המשפטים כדי להילחם בתופעה של הסחר בנשים ובכלל סחר בבני אדם, שבעיניי זו תופעה אחת מהנבזיות ביותר שיש במדינה.
מאיר שטרית: כשדיברתי קודם על חוסר אכיפה, אני עוד לא ראיתי אף אחד שסחר בנשים או סחר בעבדות שנכנס לשש עשרה או לעשרים שנה לכלא, כמו שהחוק מציע.
רענן כספי: יש למעלה מארבעים, משנת 2005, נכנס גם אחד לשמונה עשרה שנה.
מאיר שטרית: ברוך השם אחד.
מאיר שטרית: אני חושב שאם היו נוקטים בלי רחמנות, אם שופטי ישראל היו פחות רחמנים אז היו מוצאים את עצמם בסופו של דבר כשהם רחמנים על כאלה, על אכזרים, בסופו של דבר הם מתאכזרים לרחמנים.
מאיר שטרית: ובעניין הזה כשלא מוצא חן, דיברתי קודם על העניין של אכיפה, זה הקלות הבלתי נסבלת של הענישה במדינת ישראל, בכל התחומים, וגם בזה היא מאוד רחוקה מלהשביע רצון, לדעתי זה לא ייפתר בנחמדות ולא בהסברה.
מאיר שטרית: אלה שסוחרים בנשים או סוחרים בעבדות צריכים להיכנס לתקופת המאסר המקסימלית.
מאיר שטרית: אני בזמנו אישרתי הצעת חוק של זהבה כשר משפטים לענישת מינימום.
מאיר שטרית: זה מאוד חריג שמשרד משפטים מסכים לתמיכה בענישת מינימום.
מאיר שטרית: ואני אישרתי את זה כי הגעתי למסקנה שאין לחכות לחסדיהם של בתי משפט, אם לא נעשה ענישת מינימום אנשים ימשיכו להסתובב חופשי למרות העבירות.
מאיר שטרית: לכן מבחינה זו הלב שלי עם העניין במאה אחוז.
מאיר שטרית: מצד שני אני כשר פנים חובתי להגן על מדינת ישראל ולהבטיח שלא ייכנסו גורמים בלתי רצויים למדינת ישראל.
מאיר שטרית: ולצערי הרב, אני אומר את זה בצער שוב, במשך השנים התפתחה תופעה של הבאת עובדים זרים שאני מתקומם נגדה בכל לבי.
מאיר שטרית: התנגדתי לכל הבאת עובדים זרים לארץ.
מאיר שטרית: עשינו בזמנו באוצר מלחמת עולם כדי לנסות לגרש מפה את העובדים הזרים כולם, שילכו לעבוד הישראלים במקום עובדים זרים.
מאיר שטרית: לצערי הרב זה לא קורה, הממשלות נכנעות פעם אחר פעם, ומגיעים פה מאות אלפי עובדים זרים, חוקיים, ויש גם מאות אלפים לדעתי לא חוקיים.
רן כהן: לפי המידע שאנחנו קיבלנו זה לא מאות אלפים, שמונים, אבל אולי יותר.
מאיר שטרית: רן, אני אומר לך, לצערי הרב המדינה פרוצה לכל רוח.
מאיר שטרית: מספיק שאציין למשל שמירדן נמצאים פה עשרות אלפי תיירים שלא חזרו.
מאיר שטרית: שנשארו בארץ כבר שנים, שב"חים, לא מוצאים אותם.
מאיר שטרית: רמת הפיקוח וההגנה על הדבר הזה, היא ממש, תסלחו לי מה שאני אומר, המדינה כאילו חסרת אונים.
מאיר שטרית: גבולות הארץ לא סגורים, ממשיכים גם היום להבריח דרך סיני גם נשים שעוסקות בזנות, שבאות למטרות זנות, מבריחים אותם דרך סיני.
מאיר שטרית: חלקם גם בא מתוך ידיעה, חלקם בלי ידיעה.
מאיר שטרית: יש גם שמבריחים עובדים זרים תמורת תשלום של אלפי דולרים שלוקחים מהמסכנים האלה.
מאיר שטרית: תראו מה קורה עכשיו עם הכניסה של הפליטים, יש בארץ למעלה מעשרת אלפים איש, שמתוכם אגב מדרפור הגיעו עד עכשיו אולי שש מאות.
מאיר שטרית: כל היתר בכלל לא דרפור ולא כלום.
מאיר שטרית: אנשים שחיים במצרים שנים, הם פתאום מוצאים במדינת ישראל כתובת נהדרת, מקבלים אותם, שמים אותם בעבודה, סודנים וליברים ואריתראים וקונגו, וכל מה שאתם רוצים.
מאיר שטרית: הרי אפשר להפוך את המדינה מחר למדינה פרוצה שכל מי שירצה כל דיכפין ייטה ויאכל.
מאיר שטרית: אני חושב שתפקידי כשר הפנים למנוע את זה, ואני עושה את כל המאמצים כדי שזה יימנע.
מאיר שטרית: אחת התופעות הקשות שיש בארץ לצערי זה הקלות הבלתי נסבלת של זיוף המסמכים הישראליים.
מאיר שטרית: הדרכונים ותעודות זהות.
מאיר שטרית: אני יכול תוך חצי שעה אם תתני לי את הדרכון שלך או תעודת הזהות שלך זהבה להחליף את התמונה שלך בשלי ולהציג את עצמי בתור זהבה גלאון.
מאיר שטרית: הבעיה שמזייפים את זה כולם.
מאיר שטרית: מכונת צילום משוכללת אתה בקלות עושה זיוף של דרכון.
מאיר שטרית: ולצערי היום במצב הנוכחי כל אלה שמגיעים לא כחוק, וביניהם אגב גם אלה שעוסקות בזנות וגם עובדים זרים.
מאיר שטרית: תמורת תשלום יש תעשייה שלמה בארץ בעניין הזה, גם במקומות שונים בארץ וגם בגדה יש תעשייה שמזייפת תעודות זהות ודרכונים.
מאיר שטרית: תמורת תשלום, ככל שרמת הזיוף יותר טובה התשלום יותר גבוה.
מאיר שטרית: זה תורם לפשיעה בארץ במידה שאתם לא יכולים להאמין.
מאיר שטרית: אני מדבר על מאות אלפים של אנשים שמסתובבים עם תעודות מזוייפות, ושוטר לא יכול לדעת מבדיקה אם הוא אזרח ישראלי או לא אזרח ישראלי.
מאיר שטרית: הוא רואה יש לו תעודה, שלום על ישראל.
מאיר שטרית: החבר'ה האלה מחליפים זהויות, מוכרים את הנכסים של האנשים שמחליפים את שם, נכנסים לחשבונות הבנק שלהם, נוסעים על שמם במהירויות מטורפות, עושים תאונות ומי שמקבל את הדו"חות ואת הכל זה האיש המסכן שבכלל לא יודע שתעודת הזהות שלו הוחלפה על ידי מישהו אחר.
מאיר שטרית: תרומה אדירה לפשיעה.
מאיר שטרית: לכן אנחנו עושים עכשיו, כשהגעתי למשרד הפנים זה אחד הנושאים הראשונים שלקחתי לטיפול, אני עושה את כל המאמצים שהשנה, ב-2008 נשלים הכנתם של תעודות זהות חדשות, עם ביומטריה ועם צילומי פנים ודרכונים עם ביומטריה וצילומי פנים לכל אזרחי המדינה.
מאיר שטרית: ואז סוף סוף נדע מי אזרח המדינה ומי לא אזרח המדינה.
מאיר שטרית: כדי להביא לכך שאזרח ישראלי לא ניתן יהיה בקלות לפחות לזייף את הזהות שלו.
מאיר שטרית: אגב זה היום תקף בכל אירופה וארצות הברית, מפיקים היום דרכונים עם ביומטריה בכל העולם.
מאיר שטרית: תוך שלוש שנים מי שלא יבוא עם דרכון ביומטרי לא יוכל להיכנס לאירופה.
מאיר שטרית: לכן אנחנו נכנסים לעניין הזה במטרה להפחית את היכולת של אנשים לזייף את התעודות שלהם.
מאיר שטרית: ואז כשמישהו מגיע לארץ גם אם הוא מוברח ידעו מייד אם הוא נמצא כחוק או לא נמצא כחוק.
מאיר שטרית: אני אומר בהכללה כרגע, תיכף אני אגיע לעניין הספציפי, לגבי עובדים זרים, גישתי, אני מנסה לקדם את העניין הזה בממשלה.
מאיר שטרית: אחת הבעיות הקשות בעניין של הבאת עובדים זרים זה שמי שחי מעובדים זרים זה המתווכים, אלה שמביאים את העובדים הזרים, הם מגלגלים תעשייה שבעיניי זו תעשייה פושעת, של מיליארדים בשנה.
מאיר שטרית: לאנשים שעוסקים בזה יש אינטרס כלכלי עצום להביא כמה שיותר עובדים זרים.
מאיר שטרית: מרגע שהעובד נכנס לארץ מאותו רגע לא מעניין אותם מה קורה לעובד.
מאיר שטרית: הוא כבר רוצה להביא את העובד הבא.
מאיר שטרית: מה אכפת לו אם העובד בורח, המשפחה אומרת העובד ברח, הוא בא למשרד הפנים, תנו לנו עוד אשרה.
מאיר שטרית: אם נותנים להם משרד התעשייה עוד אשרה לעובד אלה שמחים להביא להם עוד עובד.
מאיר שטרית: אחד הדברים שאני שוקל, הוא אפשרות להוציא ויזות לעובדים זרים בחוץ לארץ בכלל בלי מתווכים, ישירות בקונסוליות, בארצות הברית, באמצעות פקידי משרד הפנים.
מאיר שטרית: כך שכל דמי התיווך יחסכו לאותם עובדים שהמדינה רוצה להביא.
מאיר שטרית: מאחר ואתם עדיין מצידי אולי גם יכולים ליזום חקיקה בעניין הזה, אני אשמח שתזמו חקיקה פרטית, אני גם אתמוך בה,אני חושב שצריך ליצור מצב שמי שמעסיק עובד זר הוא ישלם עבורו את כל התנאים הסוציאליים.
מאיר שטרית: כדי שעובד זר לא יהיה כדאי יותר מאשר עובד ישראלי.
מאיר שטרית: היום העובדים הזרים לא משולמים עבורם תנאים סוציאליים.
מאיר שטרית: לצערי הרב, ניסינו אז גם כשהייתי באוצר להעביר את זה בממשלה, מנעו מאיתנו, אני לא רוצה להגיד מי, מנעו מאיתנו לעשות את זה, מסיבות שונות.
מאיר שטרית: אני חושב שאפשר לעשות חקיקה.
מאיר שטרית: אני רוצה לקבוע מה חשוב לעשות.
מאיר שטרית: הרעיון הוא שישלמו תנאים סוציאליים כאשר התנאים הסוציאליים האלה יופקדו על שמו של כל עובד בשדה התעופה בבנק, כך שביום שנגמרת הויזה שלו, ביום שהוא יוצא הוא מקבל חבילה של כסף שהוא צבר בתנאים סוציאליים.
מאיר שטרית: אם הוא לא יוצא הוא מפסיד את הכסף.
מאיר שטרית: התוצאה תהיה שיהיה לו מניע לאותו עובד להשלים את שנות המכסה של העבודה שהוא קיבל ולעזוב את הארץ.
מאיר שטרית: אם הסכום המצטבר הוא משמעותי, ולדעתי הוא משמעותי, אם הוא עובד פה שנתיים או שלוש הסכום שמצטבר לזכותו יכול להיות משמעותי מאוד, כשהוא יעזוב את הארץ הוא יקבל את הכסף הזה ביד.
זהבה גלאון: עכשיו זה כבילה על ידי המדינה ולא על ידי המעביד.
זהבה גלאון: גם על זה צריך לחשוב.
זהבה גלאון: זה סוג של כבילה על ידי המדינה.
זהבה גלאון: אני רוצה לחשוב על זה.
מאיר שטרית: במצב הזה גם אם העובד מחליף מקום עבודה המעביד החדש משלם לו תנאים סוציאליים.
מאיר שטרית: זה לא כבילה.
מאיר שטרית: כי אדם יכול להחליף מקום עבודה בעצמו, הוא אז לא זקוק כדי למצוא עבודה, אם הוא יודע מי מחפש עובד, יכול ללכת לעבודה.
מאיר שטרית: אגב אני רוצה לומר שבעניין הזה לצערי הפעולה הנמרצת שנעשתה בזמנו על ידי משטרת ההגירה לסילוק עובדים זרים היום היא מאוד חלשה יחסית.
מאיר שטרית: היום לא מסלקים עובדים זרים והעבודה נחלשה מאוד, אני לא יודע למה, אבל אני חושב שצריך לחזק את זה מחדש.
זהבה גלאון: אני מציעה שמילון המונחים שלנו יהיה קצת אחר.
זהבה גלאון: סילקו, גרשו, צדו, אנחנו מדברים על בני אדם, ואני מציעה שגם הדיבור עליהם.
מאיר שטרית: בני אדם לא צריכים לשהות פה שלא כחוק.
זהבה גלאון: בסדר, אבל אני רוצה שנדבר עליהם באופן שמכבד את זה שהם בני אדם.
זהבה גלאון: לא סילקו ולא מגרשים.
רן כהן: תאמין לי, אף אחד מהם לא מתפרץ בכוח למדינת ישראל, יש פושעים בישראל שמביאים אותם.
מאיר שטרית: נכון, אבל זה לא מצדיק הישארותם.
מאיר שטרית: לכן הוקמה המשטרה הזאת, כדי שתפקידה יהיה למצוא אותם ולהוציא אותם מהארץ.
מאיר שטרית: אין סיבה להשאיר אותם בארץ, אם הם לא צריכים לשהות בארץ.
מאיר שטרית: לעניין של קורבנות סחר בנשים.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שהנוהל של משרד הפנים שעליו מדובר יסתיים לדעתי תוך חודש לכל המאוחר, כבר היום עובדים לפי נוהל פחות או יותר שהוא מגובש, עובדים על הסיכום הסופי לקראת גיבושו.
מאיר שטרית: המלחמה הרי נלחמת בתופעה של סחר בנשים בשנים האחרונות בשלושת המישורים שהוזכרו.
מאיר שטרית: גם בתחום של הגנה, של מניעה ושל אכיפה.
מאיר שטרית: על פי החלטת הממשלה בפברואר 2004 הוקמו מקלטים לקורבנות סחר בנשים, שהמשטרה החליטה לגביהם שיש ראשית ראיה שמדובר בקורבנות סחר בנשים.
מאיר שטרית: הווה אומר משרד הפנים איננו מעורב בקביעה האם קורבן סחר בנשים או סחר בעבדות הוא ראוי והוא צריך להיכנס למקלט או לא.
מאיר שטרית: זה קביעתה המוחלטת של המשטרה.
מאיר שטרית: ברגע שהמשטרה קובעת שיש ראשית ראיה משרד הפנים אוטומטית כמובן נותן לעניין הזה אשרת שהייה באותו מקלט.
מאיר שטרית: משרד הפנים ערך שני נהלים בנוגע לטיפול בנשים שהם קורבנות סחר למטרות זנות.
מאיר שטרית: הנוהל הראשון בא להסדיר את שהותם הזמנית בארץ של קורבנות הסחר המבקשות להעיד נגד סוחרי נשים או קורבנות אשר טרם החליטו על רצונם להעיד.
מאיר שטרית: הנוהל השני מתייחס לטיפול בקשה לשנת שיקום מטעמים הומניטריים.
מאיר שטרית: על פי החלטת הממשלה הנשים שוהות במקלט תחת צו הרחקה, בתנאי שחרור בערבות, בתקופת שהותם במקלט ועד לסיום העדות מקבלות אשרה זמנית.
מאיר שטרית: כיום כל קורבן סחר בנשים למטרות זנות מקבלת אשרה זמנית ורוב הבקשות לשנות שיקום נענות בחיוב.
מאיר שטרית: הנתונים: מתן אשרה ב.1 ראשוניות היו חמש עשרה, סירוב בקשה ב.1 ראשוני היתה רק סירוב לבקשה אחת.
מאיר שטרית: אשרות ב.2 היו שלוש.
מאיר שטרית: החלפת ב.2 ל-ב.2 היתה אחת.
מאיר שטרית: הארכת ב.1 היה עשרים וחמש כאלה בקשות שנענו.
מאיר שטרית: אינטר-ויזה היו שלוש עשרה, סירוב אינטר-ויזה היו רק שתיים מתוך הבקשות.