GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: אני אעזור לקבלנים, אני מודיע לך, אני אעזור לקבלנים אפילו בחוק לעודד ישראלים לעבוד בחקלאות, בבניין.
רן כהן: כשבחנו את זה למשל עם התיירות באילת זה עבד כמו שעון.
רן כהן: נכון שהמלונאים קיבלו כסף, אבל הם גם בסוף קיבלו עובדים ישראלים.
שלום בן משה: יש החלטת ממשלה שהיא בעצם מעמידה את הקבלנים, אני בכוונה מדבר על הקבלנים כי הקבלנים הם אלה שבונים, לא התאגידים.
שלום בן משה: התאגידים הם הגורם בתווך ביניהם.
שלום בן משה: קבלני הבנייה הם בונים את הארץ, והם חתמו על הסכם עם האוצר, שההסכם מדבר על ירידה מדורגת של העובדים הזרים, שבשנת 2010 אין עובדים זרים בבניין.
רן כהן: אגב, איך אתם שקטים בעניין הזה?
רן כהן: מה עושים, למה חתמת אני מבין, אני שואל מה בכל זאת עושים כדי שב-2010 יהיו עובדים אחרים?
רן כהן: מה הפתרון שלכם?
רן כהן: יש התדיינות ביניכם לבין הממשלה על העניין?
אברהם ליבר: לא.
אברהם ליבר: אנחנו היינו מבקשים, אם אתה מוכן להרים את הכפפה, המקום היחידי שיכול לפתור את הבעיה, שמבין את הבעיה והוא נטול כרגע פוליטיקה הוא בנק ישראל.
רן כהן: אתה יודע מה, הרמתי את הכפפה.
רן כהן: אני מבקש להזמין לכאן את צבי אקשטיין, המשנה לנגיד בנק ישראל, ואת האוצר ואת ההסתדרות כמובן, ואת משרד התמ"ת כמובן, זה הבכיר בעניין, על הנושא איך מתארגנים לקראת 2010 ללא עובדים זרים בענף הבניין.
אברהם ליבר: לפני 2010?
אברהם ליבר: הבעייה היא היום, מחר בבוקר.
רן כהן: חבר'ה, זה בבג"צ ואני לא נכנס לבג"צ.
שלום בן משה: לעניינים הקונקרטיים, אחד סוגיית הפיקדון.
שלום בן משה: הפיקדון התאגידים בעניין הזה אין שום בעיה איתם.
שלום בן משה: הם מפקידים מדי חודש בחודשו את הכסף לעובדים הזרים.
שלום בן משה: ואנחנו מקפידים על זה, ותאגיד שלא מפקיד את הפקדון אנחנו פועלים נגדו.
רן כהן: אגב הפקדון הוא מלא?
שלום בן משה: שבע מאות שקלים.
רן כהן: לכן כדאי לקבלן שהוא יעבוד יותר ממאתיים ואחת עשרה שעות.
שלום בן משה: והפקדון הזה נועד משני טעמים.
שלום בן משה: ראשית לתת להם פיצוי כי מגיע להם עלה עבודה, ודבר שני אם הוא מקבל את הכסף ביד זה מבטיח שיש לו אינסנטיב לעזוב את הארץ בבוא הזמן.
שלום בן משה: אם הוא עוזב טרם זמנו או אחרי זמנו הוא מפסיד כסף.
שלום בן משה: עכשיו מה קרה, לך סיפרתי בחצי משפט, אני אגיד כאן.
שלום בן משה: באמת החוזה שיצא, המכרז שיצא במשרד האוצר דיבר בזמנו על תשלום של הפקדון באמצעות הבנקים, מפה לחוץ לארץ, וזכה בזה בנק מסד.
שלום בן משה: אחרי שהתחיל לעבוד ראינו שזה לא עובד, באתי לברזני ואמרתי לו למה אי אפשר לשלם בשדה.
שלום בן משה: אמרו לי בנק מסד הוא בנק קטן ואין לו עמדה בשדה.
שלום בן משה: שאלתי למי יש, אמרו לבנק הפועלים.
שלום בן משה: אמרתי שיעשו ביניהם הסדר, עשו הסדר ובנק הפועלים התחיל לשלם.
שלום בן משה: מה לעשות, כתוצאה מתלונות של עובדים זרים שהגיעו לאוצר האוצר שאל כמה אתם משלמים, רבותיי אתם עברתם על תנאי המכרז.
שלום בן משה: אסר עלינו, ובמשך כמה חודשים לא יכולנו לשלם.
שלום בן משה: חיפשנו דרך, כך או אחרת, התאגידים, ולא יכולנו.
שלום בן משה: הלכנו לאוצר, האוצר הפעם הבין שיש בעיה, רוצים מכרז חדש.
שלום בן משה: מיולי האחרון משלמים, בנק הפועלים זכה והוא משלם בנמל, וזה עובד.
שלום בן משה: עכשיו יש לנו כמה מאות עובדים זרים, סינים בעיקר, שאי אפשר לאתר אותם, שכשביקשו מהם לכתוב מה מספר הבנק לא רצו לכתוב, או כתבו בהרבה מאוד סיפורים וכל מיני מספרים וכו', ולא עבד.
רן כהן: אגב, מאיפה יודעים שזה שבע מאות?
שלום בן משה: פנינו לתאגידים, אמרנו לתאגידים חבר'ה, בכל פעם שיפנה אליכם סיני, תפנו אותו אלינו, נמצא דרך.
שלום בן משה: פנינו לשגרירות סין, ביקשנו את עזרתם.
שלום בן משה: אמרו אנחנו לא יכולים, אתם מביאים מכל מיני מקומות, אין לנו שליטה על זה.
שלום בן משה: עשינו ישיבה לפני חודש ימים עם משרד החוץ ועם המשרד שלנו, מינהל לסחר חוץ, ואנחנו עכשיו בונים איזה מודל שנעשה פרסום, ביקשנו מהנספחים הכלכליים שלנו במדינות האלה שיתנו הצעה איך מפרסמים ובאיזה אמצעי תקשורת, נפרסם שם, ואנחנו בונים איזה שהוא תהליך של עבודה, שהעובדים הסינים יוכלו לפנות לשגרירות שם, אחרי שנאמת עם התאגיד.
שלום בן משה: בסופו של תהליך, הגענו לסיכום שכשיהיה סיני שיפנה בשגרירות, ונאמת את זה עם התאגיד, נשלח לו המחאה, יקבל את הכסף שם.
שלום בן משה: ובזה נפתור את העניין.
שלום בן משה: ואני מקווה שזה יהיה.
שלום בן משה: זה הפתרון לעניין הזה.
שלום בן משה: זה הפקדון.
רן כהן: אני מאוד מבקש ברזני, שברגע שבו תהליך התשלום הזה מתחיל שאתם תדווחו לוועדה.
רן כהן: זה תפקידנו לוודא שהאנשים האלה יקבלו את הפקדון, זה שלהם.
אברהם ליבר: יש הרבה עובדים זרים שרוצים להעלם.
אברהם ליבר: הם באים ואומרים 'איבדתי את הפספורט',כי שווה לו להפסיד את הכסף ולהיות בנאדם חדש.
רן כהן: אם הוא בסין, הוא רוצה כסף.
רן כהן: אבל בוא נעזוב את זה, מי שלא יבוא ומי שיוותר, יוותר.
שלום בן משה: סוגייה שנייה, נושא הכבילה.
רן כהן: הבנתי שאין כבילה.
שלום בן משה: אין כבילה.
רן כהן: ואתם שבעי רצון מהעניין?
שלום בן משה: בזכות בג"צ הכבילה.
רן כהן: מה שרציתם להשיג על ידי ההסדר של התאגידים, ביטול הכבילה, קיבלתם, נכון?
רן כהן: אתם שבעי רצון.
אפרים כהן: אפשר לומר שכן.
רן כהן: נקודה הבאה, אם תהיינה בעיות כבילה תעלו את זה.
אברהם ליבר: יש סידור בכבילה, שפעם שלישית אי אפשר לקבל אותו בחזרה ואז הוא כאילו נעלם?
רן כהן: אבל נדבר על זה בהזדמנות, ולא עכשיו.
שלום בן משה: אני מקווה שעד סוף השנה הזאת יהיה לכל עובד זר כרטיס מגנטי, לבנייה בצבע אחד לחקלאות בצבע אחר ושיהיה כתוב שם באיזה ענף, מתי נכנס לארץ, מתי יצא.
רן כהן: משרד הפנים לא פה?
אברהם ליבר: לא הזמנתם אותו, אני בדקתי.
רן כהן: אני מבקש, בת שבע, שמשרד הפנים יהיה כל ישיבה.
רן כהן: אין כמעט זווית שהוא לא נוגע לעניין, וזה לא תמיד יוסי אדלשטיין.
רן כהן: אומר לי גלעד, שהנושא של הכרטיס המגנטי נמצא גם בחוק ההסדרים.
שלום בן משה: דבר אחרון נוגע לנושא של הגבייה.
שלום בן משה: אני רוצה לומר על השולחן הזה שאבי אבות הטומאה ומחולל הפשע מספר אחד זה דמי התיווך החמורים והברוטליים האלה.
שלום בן משה: עכשיו כל מי שנמצא כאן צדיק כמו נח לפחות, ולא עוסק בזה בכלל.
שלום בן משה: מי שעוסק בעניין הזה זה התאגידים.
שלום בן משה: לא רוצה להגיד כל התאגידים או איזה תאגידים.
שלום בן משה: הגבייה נעשית מכיוון שהסיני יודע שבארץ הוא מרוויח כסף רע.
שלום בן משה: הסינים חרוצים בצורה בלתי רגילה.
רן כהן: אתה רוצה להגיד לי, שהתאגידים לא שותפים על חלק מהכסף?
שלום בן משה: התאגידים שותפים בעניין.
שלום בן משה: הסינים חרוצים, סיני חרוץ עושה בחודש עשרת אלפים שקלים.
שלום בן משה: אחרי שהוא מקבל חמשת אלפים וחמש מאות ממנו יש יום אחד בשבוע שהוא חולה, בסופי שבוע, כי הוא מקבל מאתיים אחת עשרה שעות, על אף שאני מגן על הזכויות שלהם, סינים למדו את השיטה היטב.
שלום בן משה: הם מתוחכמים, דבר שני הם עובדים מחמש עד שתים עשרה בלילה.
רן כהן: הם מתוחכמים בגלל שאין להם ברירה.
שלום בן משה: נכון, לכן אני אומר, זה שגובים מהם כל כך הרבה כסף יורים ברגליים של הענף.
שלום בן משה: למה, בסוף העובד הסיני עובד בלילה ובסוף שבוע וכשהוא בא לעבודה הוא מנומנם והוא נרדם בעבודה ונופל מהפיגום.
שלום בן משה: לכן אני אומר את זה צריך לעקור מהשורש.
שלום בן משה: איך עוקרים את זה, אתה יודע שהייתי קמצן.
שלום בן משה: האכיפה והחקירה הם דבר נוסף.
שלום בן משה: צריך לשנות את השיטה ולנתק את התאגידים, שהם מתחילים בעניין.
שלום בן משה: כי הם מקבלים ממני את ההיתר.
שלום בן משה: ואתה יודע, מי שרוצה לשחק מרחיק עדה.
שלום בן משה: אומר זה שם.
שלום בן משה: זה מתחיל מפה, מתקשרים לתאגיד שם, מסכמים את העניין, מסכמים כמה מקבלים איש הקשר והתאגיד.
רן כהן: אז איך מנתקים את זה?
שלום בן משה: על ידי שינוי השיטה.
שלום בן משה: אני אגיד מה.
שלום בן משה: ישבנו עם הסינים, ויש לנו כבר עם הסינים הסכמה די רחבה, שאני לא יכול כרגע לפתוח אותה כאן.
רן כהן: למה שזה לא יהיה בין ממשלות?
שלום בן משה: הרי הצדק הזה הוא לא מוחלט, הוא יחסי.
שלום בן משה: כאשר מדינות חותמות ביניהן בהסכמים ולוקחות אחריות חזקה עליי שלפחות אני מצפוני יותר שקט, מאשר אם נותן לי גורמים פרטיים שעניינם להרוויח כסף.
שלום בן משה: ולכן אנחנו נמצאים באיזה שלב עם הסינים די מתקדם.
שלום בן משה: ממשלת תאילנד בחקלאות כבר אישרה, הקבינט אישר את העניין, ואתה יודע מי מתנגד הכי הרבה?
שלום בן משה: הלשכות.
שלום בן משה: אתמול נגשו הלשכות - - -
רן כהן: איזה לשכות?
שלום בן משה: לשכות כוח האדם.
שלום בן משה: אתמול היה מפגש, ישבו נציגי IOM פה, ומולם ישבו נציגי הלשכות של החקלאות.
שלום בן משה: נפגשנו איתם כי הם ביקשו.
שלום בן משה: אמרו להם נציגי הלשכות רבותיי, אנחנו לא רוצים אתכם כאן.
שלום בן משה: בעברית קלה.
שלום בן משה: אתם לא רצויים.
שלום בן משה: לא ניתן לכם להצליח.
שלום בן משה: תצליחו במדינה אחרת, לא אצלנו.
אברהם ליבר: בקשה וסליחה.
אברהם ליבר: אם הנושא של השוחד כל כך חשוב, אני אתן לך הצעה עכשיו.
אברהם ליבר: כל עובד שיבוא מתורכיה, לא ישלם את הארבעה דולר לשעה לממשלת ישראל.
רן כהן: קודם כל אני חייב לומר בפתיחה שלעניות דעתי בסך הכל המעבר לתאגידים היה מעבר נכון, ושבסיכומו של דבר את התהליך הפרוע מאוד שהיה בעבר אל מול הקבלנים הפרטיים במידה רבה מאוד זה יצר הסדר שיש בו יותר שליטה על העניין.
רן כהן: עדיין זה לא אומר שאין מחלות גם בשיטה הנוכחית.
רן כהן: אז קודם כל אני רוצה מאוד לבקש שיתקיים, שלום וציון, הידברות ביניכם לגבי הנושא של מעורבות ההסתדרות בשיוך וההגנה על עובדים.
רן כהן: באותה מידה אני מציע ציון שתקיימו גם מפגש מול ארגוני הקבלנים, התאחדות הקבלנים וארגוני הקבלנים, כדי לקיים את המעורבות שלכם כהסתדרות בתוך הסיפור הזה, לדעתי זה מאוד חשוב לקדם את זה.
רן כהן: הדבר השני, אני חושב שהנושא של העלייה בדמי התיווך מ-2005 ל-2007 זה מצביע על השחתה נוספת של המערכת הזאת של ייבוא עובדים זרים.
רן כהן: ההשחתה הזאת היא ברת סכנה לדעתי לשוק התעסוקה וגם לשמה ומעמדה הטוב של מדינת ישראל בעולם.
רן כהן: חייבים לעקור אותה מן השורש.
רן כהן: מה שאני מתכוון לעשות הוא לפנות לראש הממשלה אהוד אולמרט, ולשרת החוץ מכיוון שלדעתי היא צריכה להיות מעורבת בעניין הזה באופן מאוד משמעותי, ושר התמ"ת אלי ישי שממונה בעצם על התחום הזה, ולדרוש מהם דיון מיוחד בעקירת התופעה הזאת, כיוון שהיא תהרוס גם את מערכת התעסוקה בתוך ישראל וגם את שמה הטוב של מדינת ישראל בעולם, ותמשיך את הפגיעה האנושה הזאת בעובדים הללו, שברובם הגדול הם אנשים מסכנים שבאים לכאן כדי להרוויח קצת דולרים כדי לקיים את משפחותיהם.
רן כהן: נדמה לי שהתופעה הזאת היא תופעה של שחיתות שאסור להשלים איתה.
רן כהן: אני מאוד מקווה שהנושא הזה של חוב הפקדון לשבע מאות העובדים הסיניים שהדבר הזה באמת יוסדר.
רן כהן: אני מבקש מהיחידה לעשות מאמץ ככל האפשר ניכר גם אם זה עולה כסף, להגיע בסין לזה שהאנשים הללו יזדהו, יבואו לקבל את כספם.
רן כהן: יש אחד או שניים או עשרה שלא רוצים לקבל כי לא רוצים להזדהות, זה עניינם.
רן כהן: אבל רצוי להגיע למצב שבו כל העובדים הללו יקבלו את הפקדון הזה.
רן כהן: זה כספם שחייב להגיע לידיהם.
רן כהן: אני מבקש מיחידת הסמך להחמיר בעניין הזה את הקשר עם כל התאגידים ושהתאגידים יחמירו עם כל הקבלנים כדי שהעובדים ידעו את הדבר הזה בשפתם וידעו את הדבר הזה על מסמך כתוב.
רן כהן: לא באוויר, לא בעל פה, לא כלאחר יד, באוטובוס משדה התעופה אל המקום שבו לוקחים אותם.
רן כהן: זה חייב להיות דבר מוחשי בידיו של כל עובד.
רן כהן: צריך לדאוג שכל עובד כזה יקבל את "הזכותון" הזה בשדה התעופה עם הגעתו.
מיכאל שיפר: כל תאגיד חייב להגיש אישור שהעובד קיבל את הזכותון.
רן כהן: אני מבקש, טל וסיגל, תעבירו את התלונות האלה למשרד התמ"ת, ומי שחתם ולא קיים שייענש.
רן כהן: אין סיבה שהם לא יענשו.
רן כהן: אני חייב לומר שהישיבה היתה חשובה ומעניינת, אני מאוד מודה לכם, אני מבטיח ששתי הצעות החוק שכבר דיברנו עליהן יתבצעו, גם גלעד וגם בת שבע פה ישמרו עלי שאנחנו נבצע את זה.
אפרים כהן: אנחנו מכבדים את יושב ראש הוועדה, למרות שכל עם ישראל בחופשה, כיבדנו אותו ולכן באנו.
רן כהן: אתם ואני לא בחופשה.
רן כהן: אנחנו דנים בנושא של המחליטים בחוק ההסדרים לשנת 2008 בנושא העובדים הזרים וכל מה שנוגע בתחום הזה.
אפרים כהן: אנחנו מכירים את זה, ישבנו עם האוצר ועם כל הגורמים שעדכנו אותנו.
אפרים כהן: חשבנו שאולי כמו תמיד תצוץ בעיה לפני שמגישים לממשלה, ומשנים ברגע האחרון שישים סעיפים, לכן אנחנו צריכים להיות כל הזמן בבקרה ובשליטה שלא יהיה מצב כזה.
רן כהן: אני קראתי אגב, לפחות את המקוריים, אני לא יודע מה השתנה, אבל אני מבין שזה נעשה בתאום אתכם וככל האפשר על דעתכם.
רן כהן: לכן ארצה לבקש מכם להציג את הדברים האלה בשם הממשלה.
רן כהן: אם אפשר, אפרים, שלום, בואו נציג את הדברים באופן מסודר, אחד אחרי השני, כלומר כל נושא ונושא.
שלום בן משה: אני צריך להגיד הערה לסדר, הדיון הזה אחרי שהממשלה החליטה מעמיד אותנו כפקידי ממשלה במצב שאנחנו לכאורה לא יכולים להעביר ביקורת, כי ההחלטה כבר התקבלה.
רן כהן: אתם לא צריכים להעביר ביקורת.
רן כהן: אבל אני יכול להעביר.
שלום בן משה: אתה ודאי.
שלום בן משה: ולכן אם נהיה צמחוניים אז צריך רק להבין שבנקודת הזמן הזאת, בטרם התקבלה החלטה.
רן כהן: אבל דבר אחד כן מותר לי לדעת, אפילו חובתי לדעת, זה האם הדברים נעשו בתאום אתכם, על דעתכם?
אפרים כהן: אני אתייחס לזה אדוני היושב ראש.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, יש לברך בנושא שקוראים לו חוק ההסדרים בנושא העובדים הזרים, מאחר ויש לי ותק בנושא, פעם היה לי כמעט ספר בנושא של חוק ההסדרים שצריכים להגיש אותו, לכן המספר הצטמצם בצורה מאוד משמעותית.
אפרים כהן: ואני שוב פעם, עם חברי שלום, שיש לו את האג'נדה שלו מיום של הכניסה, רוב הסעיפים אנחנו הסכמנו, עדיין יש לנו את הבעיה המרכזית של הנושא שקוראים לו הזרה של כניסתם של העובדים הזרים לארץ, זה עדיין לא בא על פתרונו, תוך כדי תהליך.
אפרים כהן: פה בעצם, בהחלטות כאן, או בהצעה להחלטה, זה רק לשדרג ולשפר את המצב כי אנחנו כולנו רואים איזו שהיא התקדמות בנושא של העובדים הזרים, הן על ידי מינהלת ההגירה, הן על יחידת הסמך, הן על ידי משרד הפנים, וגם האוצר בנושא, לכן פה יש תיקונים למיניהם, שלמשל אם אני אקח לדוגמא שהיתה החלטה בזמנו להפעיל את השיטה החדשה לגבי החקלאות וסיעוד בראשון למאי, בראשון ליולי 2007.
אפרים כהן: מאחר והדברים, יש בג"צים ויש כל מיני השגות וכל מיני דברים, אני מעריך שבראשון לינואר 2008 יסוכם כל הנושא על מנת להיכנס, הכוונה היא דצמבר אבל אנחנו נתכוון לשנה חדשה, כל הנושא הזה ייכנס למסלול תקין, בסדר, לאחר שייגמרו כל הבג"צים והבירורים.
רן כהן: בוא תאמר לנו, לגבי העניין הזה בתמצית.
רן כהן: יובל, אתם תציגו את עמדת הממשלה בנושא הזה כדי שנוכל באמת לדעת על מה אנחנו מדברים, אני רוצה לשמוע את ההשגות.
אפרים כהן: שני הנושאים שנדחו לתחילת 2008 זה הנושא של השיטה החדשה בחקלאות והנושא של הסיעוד.
אפרים כהן: זה נושא מאוד מורכב, רגיש וטעון, וצריך התארגנות יותר רחבה.
אפרים כהן: אנחנו מדברים על ארבעים ושמונה אלף סיעודיים שבעצם הם מועסקים על ידי מעסיקיהם, זה עובר כדי שיהיה פיקוח ובקרה בנושא הזה הרגיש וטעון.
אפרים כהן: לכן צריך יותר זמן התארגנות, ובעיקר שהיתה הידברות יותר מידי ממושכת עם אנשי האוצר ומשטרת ההגירה בנושא של הקמת מערכת ניהול כוח אדם.
אפרים כהן: וסוף סוף הבינו שמערכת ניהול כוח אדם צריכה להיות ביחידת הסמך.
אפרים כהן: היא נותנת את ההיתר, היא עושה את המעקב, היא עושה את האכיפה.
אפרים כהן: ולכן חשוב מאוד שהנושא הזה, כל הניהול כוח אדם של הסיעוד, כל המערכת תפעל אצל שלום.
אפרים כהן: לקח זמן קבלת החלטות, צריך התארגנות, צריך זמן, כדי להקים את המערכת הזו.
רן כהן: עכשיו זו כבר החלטת ממשלה?
אפרים כהן: לא, זו החלטה של משרד האוצר, בינינו לבין ועדה בין משרדית.
רן כהן: זה עוד לא עבר בממשלה?
אפרים כהן: זה עבר ב-2007.
אפרים כהן: לכן זה עכשיו מחייב התארגנות של "יחידת סמך", מחייב התארגנות של גורמים נוספים.
רן כהן: כל מה שעכשיו השתנה זה המועד?
אפרים כהן: נכון, ומחייב התארגנות.
אפרים כהן: כי אסור לתת היתר לחברת תיווך כלשהי בלי שליטה על כוח האדם שעומד לרשותה.
אפרים כהן: אחרת תתחיל תנועה של כוח אדם, מי שיסבול זה הקשיש המסכן.
רן כהן: אז אני רוצה לשאול אותך ואת שלום בהקשר הזה, הראשון לינואר 2008 הוא ריאלי?
אפרים כהן: אני חושב שכן.
אפרים כהן: אצל שלום יקימו את מערכת הניהול כוח אדם, הנהלים כמעט הסתיימו, אני חושב שיש התקדמות עצומה.
רן כהן: אני רוצה לשאול אם מישהו מהגורמים האחרים שנמצא כאן יש לו, לגבי הסוגייה הזאת איזו שהיא הערה.
רחל מלנקי: לי יש שאלה, אני לא מבינה איפה חברות הסיעוד בתוך הסיפור הזה.
רחל מלנקי: אני פשוט רוצה לשאול, בנושא של העובדים הסיעודיים הזרים.
רחל מלנקי: אני מנסה להבין איך אנחנו מתממשקים נקרא לזה.
שלום בן משה: אנחנו עשינו שינויים לעורכי הדין שלכם בשבוע שעבר.
רחל מלנקי: לא שלי, אני לא מביאה עובדים זרים, אני עמותת סיעוד.
רחל מלנקי: אנחנו עמותת סיעוד, בוא תעשה את הרזולוציה הנכונה.
רן כהן: תציגי בעוד שלושה משפטים את הדברים.
רן כהן: שלום הוא איש שמבין ומקשיב, ואז הוא יידע.
רחל מלנקי: אנחנו עמותה לשירותי סיעוד, שבין שאר המטופלים שלנו, שהם מעל עשרים אלף, יש כאלה שמעסיקים עובדים זרים, ובתוקף חוק הסיעוד אנחנו מעסיקים את החלק של שעות חוק הסיעוד.
רחל מלנקי: מה שאני מבקשת לדעת זה, איך אנחנו משתלבים בתוך השינוי הזה.
רחל מלנקי: עכשיו אנחנו לא מביאים עובדים זרים, לא עוסקים בהבאה שלהם, אבל ברגע שקשיש זקוק - - -
רן כהן: קשישים שלכם כן משתמשים בעובדים זרים?
רחל מלנקי: בדיוק, אבל ההבאה היא לא דרכנו.
רן כהן: אתם גם לא המעסיקים שלהם?
רחל מלנקי: אנחנו המעסיקים של העובד הזר מרגע שאותו קשיש מטופל עפ"י חוק הסיעוד, זה בדיוק הסיפור.
רן כהן: המטפל הזר הופך להיות עובד שלך?
רן כהן: ואת תשלמי לו את השכר?
רחל מלנקי: אנחנו משלמים לו.
רן כהן: אז בעצם, אצלה לא משתנה כלום.
שלום בן משה: אני אגיד מה כן משתנה.
שלום בן משה: ראשית המצב הזה דרך אגב, ככה אוף-דה-רקורד, המצב הזה של עובד זר שיש לו שני מעסיקים זה מצב הרי לא נורמלי.
שלום בן משה: אבל כיוון שלא הולכים לתקן כרגע את חוק הסיעוד מטפלים בתיקון שלו באופן שהכסף בסוף יועבר מהביטוח הלאומי ישר לזקן.
שלום בן משה: במצב הנוכחי שכסף מועבר לא לזקן אלא מועבר לעובד הזר נוצר מצב שהמטופל הוא המעסיק של העובד הזר ובגלל חוק הסיעוד יש לעובד מעסיק נוסף בדמות של העמותות.
שלום בן משה: כבר דיברנו על זה שהביטוח לאומי החליט לעשות פיילוט והשר הנוכחי החדש החליט לדחות את זה לספטמבר את הפיילוט בלחץ של הלשכות, אבל כשיתחיל הפיילוט, אם הוא יצליח כך או אחרת יחליטו האם משנים את זה או לא.
שלום בן משה: אני חוזר לשאלה הזאת, אנחנו פרסמנו את הנוהל החדש בקשר להחזקה בעובדים זרים בסיעוד, שהתחיל הדיון שלו ביוני 2006.
שלום בן משה: פרסמנו אותו.
שלום בן משה: בעקבות הפרסום הגישו נגדנו עתירות חברות סיעוד, עמותות סיעוד ולשכות.
שלום בן משה: והתקיים דיון.
שלום בן משה: בית המשפט ביקש מאתנו להקים ועדה בין משרדית, שהוועדה הזו תעשה שימוע לעורכי הדין ולכל הגורמים.
שלום בן משה: ואנחנו באמצע השימוע הזה.
שלום בן משה: בשבוע שעבר עשינו שימוע כזה, גם לעמותות וגם לחברות וגם ללשכות, וגם השבוע אנחנו ממשיכים את השימוע הזה.
שלום בן משה: במסגרת השימוע אנחנו דנים בסוגיות שבית המשפט ביקש מאתנו לדון בהן.
שלום בן משה: ויש שלוש נקודות שביקשו מאתנו לדון בהן, ואנחנו נסיים את זה ונבהיר את כל הדברים, נביא לבית המשפט, ובית המשפט יחליט.
שלום בן משה: בית המשפט עקרונית לא הגיש צו מניעה, ולא ביקר את הנוהל אלא ביקש שלוש נקודות שאנחנו דנים בהן.
רן כהן: אבל הוא גם מבקש את התשובות שלכם.
שלום בן משה: הוא יקבל את התשובות עד תחילת חודש ספטמבר, יש תאריך, נעמוד בזה.
שלום בן משה: ואנחנו בעניין הזה נעשה את זה בהסכמה, דנו איתם את הישיבה הרצינית.
רן כהן: מה הבעיה בעצם שהיא תמשיך באותו נוהל, הרי לב העניין הוא שאתם הולכים לעבור לזה שלא המטופל הוא זה שמשלם באופן ישיר את השכר למטפל אלא ישנו תאגיד שהוא המעסיק של המטפל, זה לב העניין, התאגיד חייב בזכויות של העובד.
שלום בן משה: כן, אבל הוא לא משלם.
שלום בן משה: בשיטת ההעסקה החדשה, זה לא כמו בניין.
שלום בן משה: שיטת ההעסקה החדשה הלשכה מנהלת את העניין, אבל המעסיק הוא הזקן המטופל.
שלום בן משה: הוא משלם.
שלום בן משה: בעמותות שקיימות כבר חמש עשרה, עשרים שנה, חלק מהן הכרת, יש מצב טרם להחלטה לשיטת ההעסקה החדשה, שבעצם יש מצב שלעובד הזר יש שני מעסיקים.
שלום בן משה: אחד זה המעסיק עצמו, הזקן, שהוא המעסיק בפועל, ואחד זה העמותה, שבמסגרת חוק הסיעוד מקבלת כסף מביטוח לאומי, והיא מעבירה לו את הכסף.
שלום בן משה: כך שנוצר מצב שיש לו שני מעסיקים.
שלום בן משה: על זה אמרנו שזה לא נורמלי המצב הזה, אבל השלמנו עם המציאות הזאת עד שיתקנו את חוק הסיעוד.
רן כהן: בשוליים של העניין הזה, גם יעלה פה העניין של ביטול הפיילוט והמעבר לתשלום ישירות למטופל, לא?
שלום בן משה: לא ביטול אלא דחייה שלו.
שלום בן משה: אז אני ברשותך אעבור בצורה סדורה אחד, אחד.
שלום בן משה: בעמוד הראשון, מה שאפרים אמר, לגבי הפסקה שדובר בה, אנחנו פרסמנו את נוהל הסיעוד, אנחנו פרסמנו לתגובות את הנוהל של החקלאות.
שלום בן משה: נוהל החקלאות אנחנו צופים פחות בעיות כי עשינו אותו בתאום עם ארגוני החקלאים באופן מלא, ולהערכתי תוך חודש ימים נפרסם אותו ברבים ונזמין את החקלאים לרשום בשיטת ההעסקה החדשה.
שלום בן משה: לכן יש לנו יסוד סביר להניח שדצמבר, ינואר, אנחנו מסיימים.
רן כהן: שזה גם עובר בעצם לשיטת התיאגוד?
שלום בן משה: לשיטת לשכות, אבל לא כמו בבניין.
שלום בן משה: בניין זה שונה.
שלום בן משה: בניין התאגיד הוא גם אחראי והוא גם המעסיק.
שלום בן משה: לא הקבלן.
רן כהן: התאגיד הוא לא המעסיק, המעסיק הוא הקבלן.
שלום בן משה: לא, בבניין המעסיק הוא תאגיד.
שלום בן משה: הקבלן הוא המעסיק בפועל, אבל מי שמשלם הוא התאגיד.
רן כהן: והקבלן מעביר את התמורה לתאגיד.
רן כהן: מה יהיה בחקלאות אם ככה?
שלום בן משה: בחקלאות המעסיק ימשיך להיות החקלאי, עשינו את זה מכיוון שהמשמעות שהלשכה תקבל להיות המעסיקה, שזה הדבר הכי כאילו נוח וקל, המשמעות היא ייקור דרמטי של העלות, שהחקלאים לא יוכלו לעמוד בזה.
שלום בן משה: וגם בסיעוד כמובן אי אפשר לעשות את זה.
שלום בן משה: לכן עשינו את זה בבניין.
רן כהן: אתם יודעים דרך אגב שאני הצלחתי להעביר בהסכמה עם האוצר חמישה מיליון לעידוד ישראלים לעבוד בחקלאות.
שלום בן משה: כן, אפרים סקפטי כי הוא אמר שהוא ניסה בזמנו איזה פיילוט וזה לא עבר, אבל הלוואי.
רן כהן: לעולם אסור לוותר.
שלום בן משה: הנקודה השנייה עוסקת במושג של סחר בבני אדם ועונש וכו', פה צריך לומר כך, בעצם זה שיתוף פעולה בינינו לבין משטרת ההגירה הארצית, שאחר כך דורית תרחיב את הדיבור מה המכלול פעולות שהם עושים, צריך לומר בטורה טובה מאוד שמשטרת ההגירה בשנה האחרונה וגם לפני זה ממקדת יותר מאשר בעבר את תשומת הלב מול המעסיקים ומול הגורמים שעוסקים בנושא של הונאה וסחר וכו', ותוסיף על זה כהנה וכהנה.
שלום בן משה: עכשיו משרד האוצר שם למשטרת ההגירה הארצית הפעם יעדים לגבי כמה הוא רוצה שאנשים יעזבו את הארץ, משטרת ההגירה תתייחס לזה, הוא שם יעדים די גבוהים, עשרת אלפים, כי בשנים האחרונות המספר של המגורשים - - -
אינה וולף: המסמך שהוכן לקראת הדיון בוועדה, הסתמך על הצעת מחליטים שלא מומשה.
אינה וולף: הנוסח החדש של הצעת מחליטים לא כולל חלק מהסעיפים שעליהם מתייחס ההמלצה לדיון.
אינה וולף: שני הסעיפים הקודמים שאליהם התייחסו כאן אכן נכלל גם בהצעה שהוחלט לגביה.
אינה וולף: הסעיף שנוגע ליעדים כמותיים בנקיטת מספרים קונקרטיים, אין החלטה בנוגע לזה.
אינה וולף: זה לא עבר בממשלה.
אינה וולף: מה שכן, אכן הוחלט שעל המפקח הכללי להקים צוות שיקבע עבור משטרת ישראל יעדים כמותיים.
אינה וולף: זאת אומרת המפקח הכללי אכן צריך לבוא ולהציע יעדים.
אינה וולף: אז לא מוותרים לנו אמנם לעבוד על פי יעדים, אבל גם אין החלטה שמחטיבה לנו את המספרים הקונקרטיים כפי שזה היה בהצעה.
רן כהן: והמנכ"ל יקים את הצוות הזה?
אינה וולף: כמובן.
רן כהן: אז יש לי בקשה אליך אינה.
רן כהן: אני מבקש שברגע שבו הצוות הזה מוקם ודן בנושא אני מבקש לקבל דיווח על העניין ואני מתכוון להזמין את ראש הצוות, ברשות השר לבטחון פנים, שיבוא לכאן, כי יש לי עניין שהדיון בנושא הזה יהיה דיון ציבורי פה.
רן כהן: אתם תקיימו את הדיונים הפנימיים שלכם איך שאתם רוצים, אבל את השיקולים, ואת ההיגיון ואת הנתונים אני רוצה לדעת פה.
רן כהן: כי אני לא רוצה, הגענו בשנים האחרונות, ואפרים כהן עד לעניין הזה יותר מכל אחד אחר, הגענו פה להבנות עם כל מפקדי משטרת ההגירה על כללים ונורמות של התנהלות שאני לא מתכוון שהפעם יתמוטטו.
רן כהן: השבוע למשל, התקשר אליי מישהו ואמר לי האם נקבעו כללים לגבי טיפול בריאותי בעובדים זרים.
רן כהן: אמרתי לו מה שאני יודע.
רן כהן: בין היתר אמרתי לו תשמע, אני יודע שהגעתי להסכמה עם מפקדי משטרת ההגירה.
רן כהן: משטרת ההגירה לא עוצרת אדם שבא לקבל טיפול בחדר מיום.
רן כהן: לא עוצרת.
רן כהן: זה כלל ברזל.
רן כהן: או לא עוצרת אדם שבא להתפלל.
רן כהן: או לא עוצרת אדם, גם אם הוא לא חוקי, שבא לגן הילדים של בנו.
רן כהן: לא הופכים את זה למלכודות.
דורית בן מאיר: זה כלל נוקשה מאוד אפילו.
רן כהן: וזה התקבל על ידי כל מפקדי משטרת ההגירה?
רן כהן: אני מבקש שהכללים הללו יישמרו.
רן כהן: אנחנו לא נפסיק להיות חברה שיש בה רגישות אנושית בסיסית.
דורית בן מאיר: בודאי שהצוות הזה ייקח את כל החומר מהעבר ועל בסיס החומר מהעבר הוא יטפל.
רן כהן: אבל אני רוצה בכל זאת דורית להיות בטוח שעבודת הצוות הזאת נעשית בפיקוח, ואני מתכוון להזמין את הצוות הזה, על ההמלצות שלו, כדי לשמוע את זה.
שלום בן משה: בעמ' 3 מופיע שהממשלה אישרה באמת להטיל על המפקח הכללי.
אינה וולף: זה במקום המספרים הקונקרטיים וכו' סוכם על הקמת צוות.
שלום בן משה: הנקודה הבאה, 2.5 בתחתית עמ' מס' 3, להטיל על אפרים, נושא שבעצם כבר הוטל ואנחנו עושים בו כבר כמה חודשים, לסיים באופן מהיר עד אחד בדצמבר לדרישתנו להנפיק כרטיס זיהוי.
שלום בן משה: לצערי הרב הוא כבר יכול היה להיות מונפק, אבל בגלל ויכוחים בינינו וסיפורים - - -
אפרים כהן: המצב הוא בכך שחלק עשתה משטרת ההגירה וחלק מתחיל לעשות שלום היום.
אפרים כהן: אני רוצה לחבר את שני הדברים האלה בהקדם האפשרי על מנת לעשות מערכת אחת, שכל המשתמשים, הן משטרת ישראל, הן יחידת הסמך, הן משרד הפנים, יוכלו לדבר בשפה אחת.
דורית בן מאיר: אבל אנחנו מדברים על תעודת זהות חכמה, תביעת אצבע לרבות צילום.
רן כהן: אני רוצה לדעת אם יש לך את האמצעים לעשות את זה.
אפרים כהן: יש את האמצעים, וברוך השם האוצר על ידנו.
אפרים כהן: זה אלף בית של תכנית העבודה המשותפת של הגופים, לא כל אחד ילך, אחד כותב, אחר רושם ואחד עוצר.
אפרים כהן: צריך לעבוד בשפה אחת בנושאים.
רן כהן: גם פה אפרים יש לי אליך בקשה.
רן כהן: כל עיכוב שגורם כלשהו מעכב אותך בעניין הזה אני מבקש לדעת על זה, ואני מתכוון לגייס את הוועדה כדי לתת, בעיניי המהלך הזה הוא מהלך מהחשובים ביותר בהסדרת כל התחום.
שלום בן משה: זה בעצם כלי ניהולי.
שלום בן משה: עכשיו בסוף הכרטיס,
רן כהן: האמת שאם היתה קמה רשות הסיפור הזה היה כבר פתור לפני כמה שנים.
רן כהן: כי בלי זה אי אפשר היה.
שלום בן משה: בסופו של תהליך הכרטיסים האלה יונפקו במרכזים אצלנו, אנחנו ניקח את האינפורמציה החשובה, מה שהיא קוראת כרטיס חכם של הביומטרי, נשתול אותו בתוך כרטיס, ואז בתוך כרטיס יהיה הביומטרי וגם התמונה וגם כל התנועה של העובד הזר, באיזו לשכה הוא נמצא, יהיה כרטיס בצבע מסויים לחקלאות, בצבע אחר לסיעוד וכו'.
שלום בן משה: וכשהמפקח יבוא בשטח, מפקח שלי או שוטר או מפקח משרד הפנים יהיה מסוף, הוא יעביר את זה ויקבל את התמונה, מיהו, מהו.
רן כהן: עד מתי אתה מעריך אפרים שזה יסתיים?
אפרים כהן: אנחנו התחלנו בחלק הארי.
רן כהן: עד סוף השנה האזרחית זה ייגמר?
שלום בן משה: ההחלטה אומרת עד ראשון לדצמבר.
שלום בן משה: האוצר רצה לדחות את זה עד אמצע השנה הבאה, ולדרישתי לסיים את זה השנה הוא נענה וזה יסתיים השנה אני מקווה.
שלום בן משה: הסוגייה הבאה נוגעת ל-2.6, והיא בעצם אחת מהסוגיות הכי כבדות שלצערי הרב לא נפתרה, והיא מסובכת מאוד, ותרשה לי להרחיב בשני משפטים לגביה.
שלום בן משה: אתה מכיר את זה.
שלום בן משה: זה סוגיית גביית היתר.
שלום בן משה: אני רוצה לספר לך ש-IOM היו בארץ, שבוע ימים, ארחנו אותם, אפילו לקחנו אותם לכותל המערבי.
רן כהן: תגיד שלום, בעניין הזה, ל-IOM יש סוכנים בישראל?
שלום בן משה: אין להם שום סוכנים.