GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פאול בנדק: לעובד זר אין קופת חולים שלו, חברת הביטוח של הנהג הפוגע יהיה בעוד שלושה חודשים.
פאול בנדק: העובד הזר צריך טיפול פיזיות
פאול בנדק: רפי מחר בבוקר, על זה מדברים.
רן כהן: הבנתי נכון, מבחינת איפה הפער.
פאול בנדק: הזכויות של אזרח ישראלי הן זהות לגמרי בתחום זה.
מלי ביגר: לגבי כל ההוצאות הרפואיות - - -
רן כהן: בדיוק אותו פער מתקיים גם בנושא של תאונות עבודה.
רן כהן: נפגע עובד בתאונת עבודה, הוא משלם ביטוח לאומי, התאונה אמורה להיות מכוסה על ידי הביטוח הלאומי.
רן כהן: אבל עד שהביטוח הלאומי קובע אם זה תאונת עבודה חולפים מספר חודשים.
רן כהן: בשלושת החודשים הראשונים מאז הפגיעה ועד ההגשה, והגבייה של ביטוח לאומי, אין זכאות לטיפולים לעובדים זרים, אלא בחברות הביטוח.
רן כהן: סליחה, אחרי שלושה חודשים בחברות הביטוח הם יטפלו, אבל בשלושת החודשים מרגע הפגיעה - - -
רן כהן: למה כל הסירבול הזה על חברות הביטוח, הרי מי שנותן את השרות זה קופות החולים?
מלי ביגר: לא, חלק וחלק.
רן כהן: אלה ספקיות שרות רפואי פרטיות, כמו מדליין, ביקור חולים, ביקור רופא, הסירבול זה אינטרס כלכלי נטו.
רן כהן: למשל, חברה מסחרית שרוצה להרוויח כסף, כשמדובר באוטו שלנו אפשר לסבול את זה.
רן כהן: אבל כאשר מדובר בביטוח בריאות, חברה כדי לעשות כסף תצמצם בשירותים הרפואיים, תתן פחות ותרוויח יותר.
רן כהן: אבל יש צו, הצו של שר הבריאות מחייב.
רן כהן: הצו לא מחייב אותם לתת טיפול לתאונות עבודה במשך שלושת החודשים הראשונים לפגיעה.
רן כהן: הצו לא מחייב אותם לתת טיפול לתאונת דרכים.
רן כהן: הצו ידוע לעובד הזר בשפתו?
רן כהן: זאת אומרת, אין חובה שעובד זר ברגע שבו הוא נכנס לארץ ומתחיל לעבוד, מקבל את הידיעה מה זכויותיו בתחום הטיפול הרפואי.
משה סוויסה: זכויות העובדים הזרים מופיע בשפתם, תורגמו לפחות בחמש או בשש שפות, זה מופיע.
רן כהן: מה שכתוב שזכותך שהמעסיק יעשה לך ביטוח רפואי, אבל לא כתוב מה הזכויות בתוך הביטוח הרפואי.
רן כהן: מה קורה עם עובד זר שלא בא ממדינות אלה?
יוסי אדלשטיין: ה"זכותון" מתורגם ליותר מעשר שפות, נכון שאין ירידה לפרטי פרטים.
רן כהן: העובד צריך לדעת מה יקרה אם יהיה לו תאונת דרכים.
יוסי אדלשטיין: כבוד היושב ראש, אי אפשר לכתוב ב"זכותון" מה שהוא עושה.
רן כהן: לא, אבל אם הוא חולה.
יוסי אדלשטיין: אם הוא חולה, רשום שם שהוא זכאי לביטוח רפואי.
רן כהן: כתוב זכאי לביטוח רפואי.
רן כהן: מאחר ואני עבדתי בבניין, וגם עבדתי בחקלאות, לא עבדתי בסיעוד, אבל סעדתי את אמי זכרונה לברכה בהיותה מאוד חולה שלוש שנים.
רן כהן: אני אומר לך שעניין של פגיעה ומחלה זה עניין אינטגרלי של עבודה.
רן כהן: אדם צריך לדעת מה קורה איתו כשהוא חולה, אין מה לעשות.
רן כהן: בן אדם חייב לדעת מה קורה ביום שהוא מרגיש רע, יש לו כאבים, שבר רגל.
רן כהן: אין דבר כזה שבן אדם יחיה כל הזמן בהנחה שהוא בריא.
רן כהן: לכן הוא צריך לדעת ב"זכותון" מה מצבו, מה קורה איתו כשהוא חולה.
שושנה שטראוס: יש חובה לפי התקנות שחברת הביטוח - - -ייקרא הפוליסה באמצעותו.
מלי ביגר: לא את העיקרים, הפוליסה מתורגמת בעשר שפות.
יוסי אדלשטיין: אין ספק.
רן כהן: אני מאוד מבקש, חברת הכנסת שרה מרום-שליו, שאנחנו נתבע ממשרד הפנים ומשרד התמ"ת לדווח לוועדה לגבי מידת הפרסום והיידוע של העובדים בשפתם, כל עובד בשפתו לגבי זכויותיו ולגבי טיפול רפואי.
משה סוויסה: נביא דוגמאות.
רן כהן: אני מבקש לדעת שכל העובדים הזרים בישראל מקבלים את הדיווח הזה.
יוסי אדלשטיין: יש טענה שהם לא יודעים לקרוא.
רן כהן: הטענה הזאת כלפי המשרד שמייבא אותם.
שושנה שטראוס: לפי התקנות, צריכים להביא לו את הפוליסה בשפתו.
רן כהן: כל אחד יזרוק את זה על השני.
רן כהן: עובד זר שבא לארץ, ממי הוא מקבל את ה"זכותון" בכניסה, ממשרד הפנים.
רן כהן: אותו "זכותון" במשרד הפנים, צריך ליידע אותו מה קורה לו במקרה של מחלה.
רן כהן: הוא צריך לדעת שהוא צריך להיות מבוטח, שהחוק מחייב את המעסיק שלו לבטח אותו, שזכותו לקבל העתק של הביטוח הזה לידיו כדי שיהיה כל היום ביד.
אורלי שמואל: הוראה כללית קיימת.
רן כהן: ההוראות נהדרות, יש רק דבר אחד, הבעיה היא איך יוצרים מצב שבו כל עובד בכניסתו בשדה התעופה, יקבל את ה"זכותון" ביד.
רן כהן: יוסי, אם יש כאלה שלא יודעים לקרוא וכתוב, צריך לדאוג שמישהו יקרא להם, ויהיה לו ביד.
נתן סמוך: הדבר חשוב גם בגלל המורכבות של זכויות רפואיות, והקושי של אדם מהיישוב לפענח אותם.
נתן סמוך: מה שמידע צריך לכלול זה מספר טלפון או גורם מסוים שיוכל להסביר לבן אדם את זכויותיו כאשר הוא נקלע לבעיה.
רן כהן: יש טלפון כזה ב"זכותון"?
שושנה שטראוס: יש טלפון.
נתן סמוך: אפילו של ארגוני זכויות האדם.
רן כהן: אני שואל אם יש טלפון של המדינה, שכל עובד כזה יכול להתקשר ברגע מסוים ולקבל את זכויותיו.
שושנה שטראוס: יש לנו "זכותון" כללי שכולל את כל הזכויות של העובד הזר, זה קומפלט.
שושנה שטראוס: אנחנו מדברים על מגורים, ועל ביטוח, וכל הנושאים בתמצית.
שושנה שטראוס: בחוברת הזאת יש את כל מספרי הטלפון של יחידות אכיפה של יחידת הסמך וקבלת ייעוץ, והגשת תלונות, למי לפנות בתלונות למשטרה, נגד חברות כוח אדם, יש את כל מספרי טלפון של הארגונים.
רן כהן: משה, אצלכם יש אנשים שיענו בכל השפות?
משה סוויסה: השתמשנו במתורגמים, כאשר קיבלנו תלונות בשפה שלא יכולנו לתרגם, אז שלחנו אותו למתורגמנים.
רן כהן: זאת אומרת אין דבר כזה שעובד התקשר אליכם ושפתו זרה לחלוטין.
משה סוויסה: אנחנו יודעים.
רן כהן: אתם תדעו איך לאתר ולדבר.
שושנה שטראוס: קיבלנו פוליסת ביטוח, וגם זה שונה.
שושנה שטראוס: אבל התקנות חייבו שברגע שהעובד מבוטח בביטוח רפואי, חברת הביטוח תתן לו בשפתו את הפוליסה, ובשלב זה הוא מקבל את הפוליסה וגם מקבל כרטיס.
רן כהן: שושנה, הוא לא רואה את חברות הביטוח בכלל, אין לו מושג איפה חברת הביטוח.
רן כהן: על מה אתם מדברים?
רן כהן: לא רק שהוא לא מקבל, המעסיק שומר את הפרטים של הפוליסה אצלו.
שרה מרום שלו: גם אם זה בשפתו, הוא לא מבין מה כתוב פה, הישראלי לא מבין מה כתוב.
שושנה שטראוס: כמו שחברת הביטוח מחויבת לספק לו שירותים - - -
רן כהן: אני הבנתי שההסדר הנוכחי הוא מצב כזה שבו מי שמבטח את העובד זה המעסיק, ולכן בכלל הפוליסה נמצאת אצל המעסיק לא אצל העובד.
רן כהן: מה העובד בכלל יודע, אין לו אפילו העתק.
רן כהן: מעבר לזה, פרטי הפוליסה והכרטיס הרבה פעמים נמסר למעסיק, ופשוט כמו התופעה של החרמת דרכונים, כך המעסיק שומר את הכרטיס אצלו בכיס, וכאשר עובד רוצה ללכת לרופא, הוא צריך ללכת למעסיק ולבקש את רשותו.
רן כהן: ואז המעסיק אומר לו לא היום, אתה לך ביום ראשון כי זה יום החופש שלך, זה קורה במאות מקרים.
רן כהן: נמשיך לבעיה קשה וחשובה.
רן כהן: אחת הבעיות הקשות בצו, שבצו יש סעיף של אובדן כושר עבודה.
רן כהן: והסעיף הזה אומר, שאם רופא תעסוקתי של חברת הביטוח קבע שעובד איבד את כושר עבודתו, יאבד למשך שלושת החודשים הבאים, אפילו אם יקבל טיפול, למעשה החברה לא מחויבת לטיפול רפואי, אלא לייצוב מצבו הרפואי ולהטסתו מחוץ לישראל.
רן כהן: ראשית, בואו ונראה את הקונספט.
רן כהן: בדרך כלל מתי מאבדים את כושר העבודה, במצבים קשים, אז עובד משלם ביטוח במשך שנים--
רן כהן: את המעסיק והעובד.
רן כהן: לא משנה מי משלם, מישהו משלם את הביטוח.
רן כהן: מי שמשלם את זה, זה העבודה של העובד, גם המעסיק כאשר הוא משלם, זה על חשבון עבודתו של העובד, אחרת למעסיק לא היה מאין לשלם.
רן כהן: מגיע רופא תעסוקתי מטעם חברת הביטוח, קובע, אתה איבדת את כושר עבודתך לשלושת החודשים הבאים, בשלב הזה למעשה נגמר הביטוח, קונים לו כרטיס טיסה- - -
מלי ביגר: לא נכון.
יוסי ארי: הוא בפירוש מטעה.
רן כהן: רבותי, בוועדה הזאת מעלים את הנושא, בשביל זה התכנסנו.
רן כהן: מי שחולק יגיד.
רן כהן: החברה מחויבת לתת לו טיפול לשם ייצוב מצבו הרפואי עד להטסתו מישראל.
יוסי ארי: הוא צריך להפנות אותו אליך, שידייק בדברים.
רן כהן: בפועל, עובדים שמבוטחים שנים, ברגע שהם חולים במחלה קשה, הם מוטסים החוצה מישראל ללא טיפול רפואי.
רן כהן: קודם נאמר כאן שהביטוח כולל אפילו טיפולי סרטן.
רן כהן: הם כן מקבלים או לא מקבלים?
רן כהן: נכון, בלשון החוק כוללת בפועל סעיף אובדן כושר עבודה, זה סעיף שחברות הביטוח מנצלות אותו בשביל להתנער מטיפול.
רן כהן: ולכן ברוב הפעמים הם למעשה לא מקבלים.
שרה מרום שלו: הם מנצלים את זה גם כלפי העובדים שלנו.
רן כהן: מדובר בתמריץ לחברת הביטוח.
רן כהן: מה עדיף לך לטפל בעובד, או לקבוע לו אובדן כושר עבודה, ולהוציא אותו מישראל.
רן כהן: ברוב המקרים זול לקבוע על אובדן כושר עבודה, לקנות לו כרטיס בשש מאות דולר ולהוציא אותו מישראל.
רן כהן: למה לטפל בסרטן שעולה כמה עשרות אלפי שקלים, כשאפשר לטפל בעובד ולהוציא אותו מישראל באלף דולר.
רן כהן: ואז יתקבל אוטומטית עובד במקומו?
יוסי אדלשטיין: עובד שחלה בסרטן, אני כרגע לא נכנס אם זה בא לו מהבית, הוא הפסיק להיות עובד, הוא לא יכול להישאר במדינת ישראל 30 שנה ולקבל טיפולים כימותרפיים.
יוסי אדלשטיין: אני מניח שחברות הביטוח וכל השירותים הרפואיים מביאים אותו למצב של ייצוב.
יוסי אדלשטיין: לא הגיוני שהוא יישאר פה, הרי המעסיק לא מעסיק אותו.
יוסי אדלשטיין: אני אגיד למעסיק סיעודי, תשמע, העובד שלך חולה סרטן עכשיו תטפל בו אתה.
רן כהן: אם הוא חולה סרטן הוא צריך לקבל טיפול לסרטן.
רן כהן: מה זה השתמש וזרוק, מדובר בבני אדם.
יוסי אדלשטיין: הוא לא יכול להישאר פה עשרים שנה עד סוף חייו.
רן כהן: התשובה היא להחזיר אותם בחזרה לארצם.
רן כהן: בעניין הזה חברות הביטוח נוטות להוציא אובדן כושר עבודה על ימין ועל שמאל, על כל דבר.
רן כהן: ברגע שזה שפעת מטפלים, אם זאת מחלה יותר קשה, יותר זול לשלוח אותו הביתה, ובדרך כלל הוא לא יקבל טיפול.
רן כהן: היום עובד שרוצה לקבל טיפול, צריך להרים טלפון למוקד, ולבקש לראות רופא.
רן כהן: חברות הביטוח מספקות שרות בשפה העברית, האנגלית, ובמקרה הטוב רוסית.
רן כהן: אם יש עובד סיני או עובד תיאלנדי, או עובד מנפאל, הסיכוי שלו בכלל לעבור את המחסום הזה של המוקד הטלפוני קלוש.
רן כהן: כל הנושא של נגישות שפה לא קיימת.
רן כהן: החברות לא מספקות שירותים בשפות שונות, כי למה להן, כי הן רוצות לצמצם את העלות עבור המעסיק ולא להרחיב את השרותים עבור העובד.
רן כהן: עובדים מוחתמים על הצהרת בריאות בשפות שהם לא מבינים, ואחר כך החברה משתמשת בזה כדי לטעון שהעובד שיקר בהצהרת הבריאות, ואז זה מאפשר לה לבטל מייד את הפוליסה.
רן כהן: רן, אתם רופאים לזכויות אדם.
רן כהן: בכמה מקרים כאלה בשנה אתם נתקלים שבהם עובד מגיע למצב שבו הוא חולה, והוא נזרק לארצו כי רוצים להתנער ממנו.
רן כהן: בשנה אנחנו נתקלים בעשרות מקרים, בין 30 ל-40 מקרים.
רן כהן: יש להם ביטוח, אבל הם מוטסים.
רן כהן: אנחנו מצליחים לערער על למעלה מ-70% מהתביעות, וזה מראה כמה חברות הביטוח ידם קלה על ההדק.
רן כהן: עובדים סינים, תיאלנדים, ומי שמגיע אלינו הם בעיקר דוברי אנגלית.
רן כהן: עובדים שהם מקבלים את ה"זכותון" שלהם בעברית ובאנגלית, מי שלא יודע לא פונה אלינו.
רן כהן: בערבה אין לי ספק שמוצאים הרבה יותר עובדים מדי שנה בלי טיפול, בלי אפשרות לערער.
מלי ביגר: דווקא בערבה.
רן כהן: תודה רבה לך רן כהן.
רן כהן: תוכל לומר לנו יוסי כמה עובדים זרים מבוטחים ב"הפניקס"?
יוסי ארי: כ-9,000 מבוטחים בענף הסיעוד.
יוסי ארי: מה שרן עשה זאת הטעיה, כי הוא נתן שבריר אינפורמציה, וביסס תיאוריה שלמה.
יוסי ארי: גם החוק וגם הפוליסה וגם הפרקטיקה שונים לגמרי.
יוסי ארי: הרופא התעסוקתי שלי קובע שאי כושר עבודה צריך להיות בעוד 90 יום.
יוסי ארי: כלומר, אם אי הכושר הוא רק ל-60 יום אני לא רשאי להוציא את העובד, רק אם הוא יימשך מעבר ל-90 יום.
מלי ביגר: ועובד יכול לחלוק על זה.
יוסי ארי: קבע הרופא שלי קביעה כזאת, אני צריך לתת את חוות הדעת לידי העובד, לא למעסיק, אלא לעובד ישירות.
יוסי ארי: אני צריך לתת לו מכתב שזכותו לערער, לתת לו את שמות הארגונים שיכולים לעזור לו בערעור, אני צריך לממן רופא שהוא יבחר.
רן כהן: כל זאת אתם חייבים לתת לו על פי חוק?
יוסי ארי: על פי החוק, ועל פי הפוליסה.
רן כהן: שושנה, זה פיקוח שלכם?
ליאורה הירשהורן: שלנו, משרד האוצר, שוק ההון.
רן כהן: בגלל שזה חברות ביטוח.
יוסי ארי: קבע הרופא שלקח העובד שהוא כן כשיר לעבודה, יהיה כשיר לעבודה.
רן כהן: לכם ב"הפניקס" יש את כל השפות של העובדים שבאים?
רן כהן: יוסי באיזה שפה נותנים לעבוד את "זכותון" הערעור?
יוסי ארי: באנגלית, ברוסית.
רן כהן: ובעברית.
יוסי ארי: הרופאה מסבירה, ולא מקובל עליך שהרופאה הסבירה בשפתו של העובד.
יוסי ארי: אני מדבר על מקרה שהרופאה ידעה את השפה והסבירה לעובד, וזה לא היה מקובל עליו.
יוסי ארי: אבל קבע עובד שהוא כן יהיה כשיר לעבודה, קובעים רופא בורר שיהיה מוסכם גם על העובד וגם על החברה, ואין כזה משרד הבריאות צריך לקבוע.
יוסי ארי: כלומר זה קביעה של שלושה רופאים, לא לוקחים וזורקים אותו.
רן כהן: אתה אומר שזה צריך להיות מקובל גם על העובד וגם על החברה.
רן כהן: מי מייצג את העובד במצבים האלה, הוא...
יוסי ארי: רן.
רן כהן: מזל שרן קיים.
יוסי ארי: רן, קו לעובד, יש חמישה ארגונים שמייצגים.
יוסי ארי: כלומר, ישנם שלושה רופאים שדנים בנושא, זה לא לוקחים וזורקים אותו מייד.
יוסי ארי: אי הכושר צריך להיות לפחות מעבר לתשעים יום.
יוסי ארי: יש לי עובדת, רן מכיר את המקרה, שכרתו לה שד בגלל סרטן.
יוסי ארי: היא עובדת רק כמה ימים בשבוע, כי היא עובדת אצל נכה צה"ל.
יוסי ארי: בימים שהיא לא עובדת אצל הנכה היא מקבלת את טיפולי הסרטן, לא הוצאנו אותה לשום מקום.
יוסי ארי: זה החוק, זאת הפוליסה, וכך אנחנו נוהגים.
רן כהן: זאת נורמה שהיא בסדר גמור.
מלי ביגר: לנו יש אוכלוסיות זרות באופן כללי 100 אלף מבוטחים.
מלי ביגר: זה עסק ענק, ולכן אני קצת מאוכזבת מרן מסיבה אחת, לא להשחיר את פניו, אבל אני בהחלט חושבת שהוא משחיר את פנינו.
רן כהן: מאחר ואנחנו נמצאים בפרלמנט, כאן כשאומרים עמדה, ומציגים עמדה שיודעים אותה, זה לא עניין של הכפשת מישהו אחר.
רן כהן: כאן מציגים עמדות שונות מבלי הכפשה של אחרים, כל אחד איך שהוא רואה אותה, רן הציג את מה שהוא יודע.
מלי ביגר: אייצג את "הראל" בנושא הזה של העובדים הזרים.
מלי ביגר: אכן כל מבוטח שלנו מקבל כרטיס מבוטח, יש לנו שירותים שלנו, לא לידי המעסיק, לידי המבוטח, עם זה הוא יכול לקבל שירותים בכל בתי החולים בארץ.
מלי ביגר: יש לנו רפואת הסכם של "הראל" שנבנתה, רשת בתי מרקחת של "הראל" שנבנתה.
מלי ביגר: אנחנו גם משתפים פעולה עם קופות החולים.
מלי ביגר: זאת אומרת, קופות החולים משמשות לנו כספקי שירות בעניין הזה, ואנחנו משלמים עבור כל עובד איזשהו סכום לקופת חולים תמורת השירותים.
רן כהן: אוטומטית, או רק כפר טיפול.
מלי ביגר: יש אוכלוסיות של חברות כוח אדם שמבטחות את כל הקבוצה שלהם, מהרגע שהם נוחתים בארץ במסגרת קופת החולים.
מלי ביגר: דרכי, אני המבטח בפועל, וקונה את השירותים --
רן כהן: אתם מבטחים בכל קופות החולים?
מלי ביגר: לא בכולן, יש לנו הסכם עם כללית, יש לנו הסכם עם "מכבי" שזה SEE FOR SERVICE .
מלי ביגר: במקומות שאין רופא, ויש רופא מכבי, הוא זכאי להגיע למכבי ואנחנו מתחשבים עם "מכבי".
מלי ביגר: איך זה עובד בפועל, האיש לא מתקשר אלינו, לא מבקש רשות.
מלי ביגר: הפעם היחידה שהוא פוגש אותי, כשהוא מגיע למיון, ואני צריכה להוריד טופס 17 למיון בדיוק כמו לאזרח ישראלי, שמגיע לבית החולים, את הישראלי מחתימים ומקווים שהקופה תשלם, אצלנו פונים אלינו, מורידים טופס 17 לבית החולים.
מלי ביגר: המוקד שלנו פועל 24 שעות ביממה, דובר לפחות שלוש שפות, רוסית אנגלית ועברית כמובן.
רן כהן: מה עם הפיליפינים?
מלי ביגר: דוברי אנגלית מצוינים.
מלי ביגר: באמת, הם מקבלים רפואה, נכון שהעלות זולה יחסית למה שאזרח ישראלי משלם.
רן כהן: קרוב לוודאי שמתוך 100 אלף עובדים זרים, יש מעט מאוד שצריכים טיפול רפואי, רובם צעירים ובריאים.
מלי ביגר: במהלך השנה הוצאנו יותר מחמישה עובדים על כזאת כמות גדולה שבאמת חלו במחלות קשות, ובסוף היום האנשים האלה באים לעבוד פה, הם לא באים להשתקע, למרות שאני מכירה מבוטחים שמבוטחים אצלי כבר 12 ו-15 שנה.
מלי ביגר: החוק אומר שאכיפה לגבי הביטוח, חל על המעסיק, גם לגבי עובד עם אשרת עבודה, וגם לגבי עובד שאין לו אשרת עבודה.
מלי ביגר: אנחנו לא בודקים את הנושא הזה, הפיקוח בא ועשה רביזיה בנושא הזה, ואחרי שלוש שנים גם אין סיפור של מצב קיים יותר, זאת אומרת אני צריכה לתת לו את כל השירותים, כך שאני חושבת שיש פה עיוות.
ורד ניר: מלי תיארה את המצב מצוין.
רן כהן: כמה מבוטחים אצלכם?
ורד ניר: סדרי גודל של 30 אלף.
רן כהן: באיזה ענפים?
ורד ניר: כל הענפים.
רן כהן: משרד הפנים מודאג מהמספרים.
רן כהן: שלא יהיו אי הבנות.
רן כהן: ברור לחלוטין שמדובר על כך שגם עובדים בלתי חוקיים מבוטחים.
רן כהן: אגב, הם נמצאים כאן, הם בני אדם, ובני אדם לפעמים חולים, זה בסדר גמור.
ורד ניר: אנחנו מבטחים בכל הענפים, סיעוד, בריאות, חקלאות תעשייה, כמובן שגם אורחים.
ורד ניר: אני מאוד גאה בשרות שאנחנו נותנים.
רן כהן: מה זאת אומרת אורחים?
רן כהן: זה תיירים?
ורד ניר: אורחים במדינת ישראל.
ורד ניר: אורחים של חברות.
ורד ניר: אני מאוד גאה בשרות שאנחנו נותנים, אנחנו מטפלים בצורה סופר הומנית.
ורד ניר: ברגע שאנחנו נחליט להשאיר כאן חולה לאורך זמן, זה אומר אפילו סדרי גודל שיכול להיות למשך עשרות שנים.
ורד ניר: אותו מטופל, אותו עובד זר שהופך להיות מטופל יצטרך עזרה סיעודית לפעמים, יצטרך את כל המגורים, את כל הנלווים למגורים האלה.
רן כהן: בסוף נביא עובדים זרים שיטפלו בעובדים זרים שחלו במחלות קשות.
ורד ניר: אותו מטופל סיעודי יזדקק בסופו של דבר למטפל זר נוסף שיטפל בו.
ורד ניר: העובד הזר יצטרך מטפל זר נוסף שיטפל בו, אנחנו נהיה פה עם שלושה עובדים זרים שיטפלו באותו תיק סיעוד.
ורד ניר: אני רוצה לספר סיפור שהיה לי באופן אישי, רציתי לדאוג לבחורה שהגיעה ממנילה.
ורד ניר: חלתה כאן בסרטן ורציתי ללוות אותה, רציתי לטפל בה.
ורד ניר: בשעה תשע בערב הגיעו אליי בנות המשפחה שלה, שהן פיליפיניות שחיות כאן בארץ.
ורד ניר: ביקשו ממני ברמה האישית, ורד אל תעזרי, היא יוצרת נזק כפול ומכופל.
ורד ניר: מצד אחד היא לא שולחת לקהילה במנילה את הכסף שהיא אמורה להשתכר כאן ולשלוח מפני שהיא לא עובדת.
ורד ניר: מצד שני, אותו כסף שאנחנו אמורות לשלוח הביתה לגדל את הקהילה שלנו, את הילדים שלנו, אנחנו גם שולחות הרבה פחות כי אנחנו צריכות לעזור לה להתקיים כאן.
ורד ניר: הן הציעו לתת לה מענק חד-פעמי.
ורד ניר: זה בדיוק מה שעשיתי, נתתי פיצוי חד-פעמי, הענקתי לה את התיק הרפואי המלא, הוצאתי אותה מכאן עם תידרוך רפואי מפורט בשפה שהם דוברים.
ורד ניר: נתתי לה להצטייד בזה, כדי שלפחות ההמשכיות של הטיפול תינתן בצורה הנכונה ביותר, במדינה שנותנת טיפול נאור שתוכל לקבל את המשך הטיפול בארץ מוצאה.
מלי ביגר: אפילו עושים תיאום—
רן כהן: למיטב ידיעת
רן כהן: כם, חלק מהעובדים האלה, יש להם ביטוח רפואי בארצם?
ורד ניר: אף אחד לא.
רן כהן: זאת אומרת, הם באים לכאן בלי שום ביטוח רפואי.
ורד ניר: עזוב את זה, אנחנו מדברים על ישראלים.
ורד ניר: בוא ניקח אותי ואותך, אנחנו גדלים במדינה די נאורה, שמקבלים לאורך החיים גם טיפול מונע.
ורד ניר: עסקינן כאן באוכלוסיות שלא יודעות מה זה בכלל טיפול מונע.
ורד ניר: אלה אוכלוסיות שמגיעות לכאן, ולצערנו בגיל ה-30, 40 מתחילות להופיע בעיות רפואיות שאליהן נקלעים מהעדר טיפול מונע במשך 20, 30 שנה.
רן כהן: זה ברור, הרי אנחנו בחרנו להביא אותם, לא מישהו אחר.
ורד ניר: אני מנהלת חברת בריאות שאני אחראית על ישראלים, לא רק זרים.
ורד ניר: אני מכירה את המטריה משני הצדדים שלה.
ורד ניר: לא פעם בגלל העובדה שאין קופת חולים ששומרת, ואין את המדינה ששומרת, אנחנו נאלצים לתת טיפול בצורה הומנית, שהם לפעמים קצת יותר.
ורד ניר: אם אני צריכה לבצע העברה רפואית לארץ המוצא, אנחנו מלווים עם אנשי מקצוע.
רן כהן: זה נעשה מרצונך הטוב כי את בחורה טובה או מה?
ורד ניר: אתה נאלץ.
ורד ניר: אתה עומד מול אדם שהוא חסר אונים, ואתה נאלץ לעזור לו יותר.
ורד ניר: אבל יש גבול לזה, אנחנו לא יכולים להחזיק במדינת ישראל אוכלוסייה, שהמחלה שלהם היתה קורית גם אם היו בארץ מוצאם, לא אנחנו גרמנו למחלה הזאת.
רן כהן: מה לעשות, מדובר בבני אדם, אי אפשר להניח שכל בני האדם בריאים תמיד.
ורד ניר: אנחנו נותנים מעל ומעבר, ואנחנו רוצים לציין בתיק הרפואי שיסייע להם לקבל טיפול נאור בארץ המוצא.
רן כהן: ורד עם כל הכבוד, את לא בתחקיר של אחרים, גם לא בתחקיר, בדיון.
רן כהן: רציתי לשאול אותך לגבי הנושא של רצף ביטוחי.
רן כהן: מה קורה עם עובד, כאשר הוא עובד ממעסיק למעסיק.
ורד ניר: הוא ממשיך להיות מבוטח.
ורד ניר: החברה שלי טורחת ליצור קשר מיידי עם כל מבוטח שמעסיק ביקש לעצור את הביטוח.
ורד ניר: אנחנו יוצרים קשר עם המבוטח, מיידעים אותו, יש לי אינטרס כלכלי.
ורד ניר: אני לא יוצרת קשר עם הפועל בבניין בקומה ה-67.
ורד ניר: אנחנו הרבה יותר ערים לתופעה הזאת בתחום הפרט, זה אומר בתיקים הסיעודיים, שם הפיזור של עובדים יותר רחב.
ורד ניר: בבניין בדרך כלל יש העברה של כל המבוטחים מחברה לחברה.
ורד ניר: עוד לא ראיתי מישהו שנשאר בלי ביטוח.
ורד ניר: אנחנו עדים לזה יותר בתיקים הפרטיים, ואז אנחנו יוצרים קשר עם המטופל.
רן כהן: את יודעת איפה העובד הזה, עובד שהוא סועד קשיש או אדם?
ורד ניר: בוודאי, יש לי כתובת וטלפון נייד של העובד.
ורד ניר: אני אמורה הרי למסור לו פרטים רפואיים בתהליך הביטוח.
רן כהן: ליאורה, אתם מפקחים על העניין הזה?
ליאורה הירשהורן: מבחינת הפוליסות בכפוף להוראות הצו.
ליאורה הירשהורן: אם יש תלונות, ככל שאנחנו מסוגלים לברר אותם, אנחנו נכנסים לפרטים שלהם.
ליאורה הירשהורן: רן יודע, שאם יש בעיות נקודתיות של הנציגים, אנחנו מסדרים אותם באמצעות הוראות משלימות כמו חוזרים.
רן כהן: מי שפונה אליכם זה לא העובדים, הרי העובדים לא מכירים אתכם.
רן כהן: מי שעובד זה הרופאים לזכויות אדם, או האגודה לזכויות האדם, או המעסיקים.
ליאורה הירשהורן: לפעמים גם המעסיקים.
יוסי אדלשטיין: אני רוצה להעיר הערה, שלאו דווקא קשורה, אני רוצה לתת מחמאה לחברות הביטוח.
יוסי אדלשטיין: לפני כחודשיים התעסקתי רבות בנושא מסתננים, שנכנסו למדינת ישראל, אני הוצאתי אותם לחלופת משמורת אצל החקלאים.
יוסי אדלשטיין: ביקשנו לעשות להם ביטוח והיתה בעיה, כי בדרך כלל חברות הביטוח עושות ביטוח לאחד כזה שהגיע לארץ עם בדיקה רפואית בחוץ לארץ.
יוסי אדלשטיין: מכיוון שפה המסתננים הגיעו כמובן ללא תיק רפואי, ולצערי ישנם כאלה עם צהבת ושחפת, וכל מיני מחלות כאלה.
יוסי אדלשטיין: למרות הבעייתיות הזאת, הייתי במשא ומתן עם מספר חברות הביטוח, ובסופו של דבר הם נענו לבקשה שלי, והסכימו לבטח אותם עם כל הצרות האלה.
רן כהן: פליטים הסודאנים ואריתראים.
ערוץ 1 - ליאורה: אנחנו עושים תחקיר על הנושא הזה, על העובדים הזרים.
ערוץ 1 - ליאורה: במסגרת העבודה פגשנו רופאים של בתי חולים, לא מדברת על רופאים של האגודה "לזכויות האדם".
ערוץ 1 - ליאורה: רופאים של בתי החולים שהעידו בפנינו שיש בעיה בנושא.
ערוץ 1 - ליאורה: אין להילחם עם חברות הביטוח כדי שאותם חולים, אותם עובדים זרים יקבלו טיפול.
ערוץ 1 - ליאורה: דיברתי עם אונקולוגית בלה קאופמן שסיפרה שהיתה לה חולת סרטן השד, עושים טיפולים כימותרפיים, ואין שום סיבה לא לחזור לעבודה.
ערוץ 1 - ליאורה: אני לא יודעת למה היא לא פנתה לעמותה, אבל אותה חולה בסופו של דבר דרשו ממנה לחזור חזרה לפיליפינים עם סרטן שד.
ערוץ 1 - ליאורה: יש מקרים של בחור שהיה לו מחלת לב, והוא היה צריך לעבור ניתוח.
ערוץ 1 - ליאורה: אחר כך הוא חזר לעבודה רגילה והמעסיק שלו רצה שהוא ימשיך לעבוד.
ערוץ 1 - ליאורה: המעסיק שלו לא פיטר אותו, הוא רצה שהוא ימשיך לעבוד.
ערוץ 1 - ליאורה: הוא היה צריך המשך טיפול, רצו להחזיר אותו בחזרה לפיליפינים, בלי עמותת הרופאים הוא לא היה חוזר.
רן כהן: חברים יקרים, הסיפורים של ליאורה מזעזעים.
רן כהן: בכל זאת הם בני אדם, וזה על משקל של "השתמש וזרוק".
רן כהן: ליאורה מספרת כאן מקרה אחד או שניים, ואני רוצה לומר, אלינו בלבד מגיעות כ-400 תלונות בשנה.
רן כהן: חלק מהתלונות הן תלונות פשוטות, כמו אני לא יכול לדבר עם חברת הביטוח.
רן כהן: כולם שואלים פה על פיליפינים, אבל בוא נשאל על סינים, שמישהו יצביע פה ויגיד אני מספק שירות בסינית למשל.
רן כהן: יש פה עשרות אלפי סינים.
יוסי ארי: לפני שבועיים, הבאתי מתורגמן סיני בשביל לתקשר עם העובד הסיני.
רן כהן: גם ורד אומרת שיש לה סיני, גם לחברת "הראל".
רן כהן: בואו נזכור, לחברות הביטוח יש אינטרס כלכלי.
רן כהן: גם ההעברה הרפואית שמציירים אותה כל כך יפה, אכן אתם מעבירים מאוד יפה ממקום למקום.
רן כהן: כי אתם לא רוצים לטפל בו בישראל.
רן כהן: עולה לכם זול יותר להוציא אותו מאשר לטפל בו כאן.
רן כהן: בעיקר שאני רוצה להזכיר לך רן, שמוציאים אותו כחוק, זה נותן הזדמנות להביא אחד חדש ולהרוויח עליו בדרך את כל הקופונים.
רן כהן: כולם גוזרים קופון.
רן כהן: אי אפשר לצייר מצב שעובד זר במשך שנים יישאר כאן.
רן כהן: אני גם לא מסכים לזה.
רן כהן: אני לא חושב שחולה כרוני צריך להישאר כאן עשרות שנים.
רן כהן: אבל, ישנם מקרים, בגלל שכל המערכת היא פרטית ובעלת אינטרס כלכלי, היום חברות הביטוח מוציאות עובדים בהמוניהם.
רן כהן: אני רוצה לצטט מתוך מכתב של חברת הפניקס, שחתום עליו יוסי הארי שיושב כאן, והוא כותב כאן.
רן כהן: "לדעתנו, העברת העובדים לאחריות קופות החולים היא הפתרון הרצוי באמת.
רן כהן: יגבו את התשלום מהמעסיקים, ויבטחו את העובדים מקופות החולים.
רן כהן: מהלך כזה יוזיל את הביטוחים וימנע טענות מהסוג הזה".
רן כהן: משה, למה הביטוח לא נעשה ישירות בקופות החולים?
רן כהן: הרי קופת החולים היא קופה שגם נותנת שירות, וגם מבטחת.
שושנה שטראוס: חוק עובדים זרים מסמיך את שר הבריאות לקבוע את סוג העיסוק.
שושנה שטראוס: שר הבריאות קבע את ההסדר הביטוחי שדברנו עליה.
שושנה שטראוס: יש לה גם חזקות, וכמו כל דבר זה עניין של איזון, עניין של עלויות, ועניין של עלויות של מערכת הבריאות הישראלית.
רן כהן: ללא ספק התשלום לחברות הביטוח כדי שהם יבטחו אצל הקופות עולה יותר.
רן כהן: כי גם הקופות צריכות להרוויח.
רן כהן: הן מרוויחות על אותו ביטוח, עיני לא צרה, זאת לא הבעיה.
רן כהן: הבעיה היא למה צריך את ההחרגה הזאת.
מלי ביגר: זה הרבה יותר זול.
מלי ביגר: בסך הכל היום חודש ימים של ביטוח עולה בסביבות 40$ שזה הרבה כסף.
מלי ביגר: זה 120 שקל לחודש.
רן כהן: חברת הראל שאת מייצגת אותה, צריכה להרוויח, לגיטימי?
מלי ביגר: אנחנו מרוויחים.
רן כהן: הקופות שנותנות את הטיפול מרוויחות על הטיפול, יוצא שפעמיים מרוויחים על אותו טיפול.
מלי ביגר: סליחה, זה לא נכון.
רן כהן: מצטער שנגעתי באינטרסים.
רן כהן: נתן, למה משרד הבריאות קבע את זה כך?
נתן סמוך: נקודת המוצא של החוק, שמי שאחראי לביטוחם של העובדים הוא המעביד.
רן כהן: אבל לא מעסיקים החליטו שזה יהיה דרך חברות הביטוח.
נתן סמוך: נקודת המוצא של החוק היתה שמי שאחראי לביטוחם של העובדים הם המעסיקים.
נתן סמוך: נקבעה אמנם האלטרנטיבה, שאפילו לא היה צריך לקבוע אותה בחוק, אבל זה נאמר למען שלמות התמונה, אם שר הבריאות יפעל לפי סעיף 56, ויקבע שהעובדים מבוטחים דרך חוק ביטוח בריאות ממלכתי, אז זאת תהיה האלטרנטיבה.
נתן סמוך: אבל זה לא היה הקו שבחרה המדינה, אבל אני אנסה להסביר קונספטואלית מה העניין.
נתן סמוך: חוק ביטוח ביטוח בריאות ממלכתי, כשמו כן הוא.
נתן סמוך: ביטוח בריאות ממלכתי.
נתן סמוך: המשמעות היא שהמדינה, ולא המעביד, או כל גורם פרטי אחר, הוא הגורם המבטח.
נתן סמוך: כלומר, יש לדברים האלה משמעויות.
נתן סמוך: קודם כל קופת החולים בסיטואציה של חוק ביטוח ממלכתי, לא רק ספק שירות.
נתן סמוך: היא מבטח שנושא בעלויות, כאשר העלויות האלה ממומנות בסופו של דבר מהקופה הציבורית.
רן כהן: על אחת כמה וכמה, לכן אני שואל.
נתן סמוך: צריך להבין, שעל פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי היום, רק חלק כ-50% אמנם הולך וגדל עם הזמן, ממומן מתוך נכסי הבריאות של האוכלוסייה.
נתן סמוך: המחצית הנוספת היא מתקציב המדינה.
נתן סמוך: הדברים האלה נובעים מקונספט שאומר כמה דברים.
נתן סמוך: קודם כל אומר תקופת - - -
רן כהן: זה 12 מליארד בערך?
נתן סמוך: זה בערך 24 מליארד שקל עלות שירותי הבריאות.
נתן סמוך: זה חלק ממערכת כוללת יותר, שאומרת, אתה מקבל את השירות בלי שום קשר למצבך הרפואי לפני או אחרי.
נתן סמוך: אתה מקבל את השירות בלי שום קשר לשאלה עם אתה משלם דמי ביטוח.
רן כהן: נתן זאת לא השאלה שלי.
רן כהן: מה שאני שאלתי, אני חושב שגם חברת הכנסת שרה מרום-שליו, שואלת את אותה שאלה.
רן כהן: היום המעסיק מבטח את העובד הזר שלו בחברת הביטוח.
רן כהן: כשחברת הביטוח הולכת לקופת חולים בדרך כלל כדי לבטח את העובד הזה אצלו.
רן כהן: למה לא ישירות?