GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: קודם כל מוזר שבו הילדים צריכים לחזור בלי ההורים שלהם.
רן כהן: אבל בוא נאמר כך, יש פה שתי בעיות שאני רואה.
רן כהן: החזרת ילדים למדינות שיש בהם סכנת חיים, דבר שלא עולה על הדעת, שמדינת ישראל תעשה אותו לגבי שום אדם בעולם.
רן כהן: יהיה מוצאו, צבעו, דתו, מינו, אשר יהיה.
רן כהן: נדמה לי שבעניין הזה, כאשר מדובר על אנשים מקונגו, מליבריה, סיירה לאונה.
סיגל רוזן: מסיירה לאונה כבר גירשנו אותם.
סיגל רוזן: נשארו פה רק אלה שיש להם ילדים.
סיגל רוזן: את הליברים עומדים עכשיו לגרש.
רן כהן: או ליבריה.
רן כהן: אלה מדינות שבהם המצב הוא כזה, שהחזרתם לשם זו סכנת חיים.
יהונתן בורוביץ: אין צווי גירוש.
רן כהן: אלה צווים שצריכים להסתלק, הם צריכים בעצמם להסתלק.
רן כהן: הבת של אוסקר בת 4, צריכה תוך 54 ימים להסתלק ממדינת ישראל, תודה רבה.
רן כהן: זה דבר שנראה לי על פניו אבסורד.
רן כהן: ברשותך, מה שפירטה כאן סיגל בפנינו, המצב האבסורדי שבו ההורים הם חוקיים, יש להם אשרת שהייה ועבודה במדינת ישראל, והילדים הם בלתי חוקיים.
רן כהן: מצב של הפרדה בין ילדים לבין ההורים שלהם.
רן כהן: אני מכיר גם מקרה של עובד או עובדת, בשגרירות קוריאה נדמה לי.
רן כהן: הוא כבר עובד פה 15 שנה, יש לו פה ילדים, הילדים שלו לא חוקיים, דבר שהוא באמת אבסורד.
סיגל רוזן: זה לא שהם לא חוקיים, הם חוקיים.
סיגל רוזן: אבל הם לא מקבלים מעמד מתוקף ההסדר הזה, כי זה הסדר לילדי שוהים שלא כדין.
עודד קורצ'ין: באופן כללי, זה נוגע לממשלה שלך, חבר הכנסת חרמש.
עודד קורצ'ין: ישראל לא עושה הפרדה בין מעמד ההורים, למעמד הילדים באופן עקרוני.
עודד קורצ'ין: כלומר, אם את עובדת זרה, ונולד לך ילד בישראל ואת חוקית --
רן כהן: עובדה אצל אוסקר.
רן כהן: אוסקר הוא חוקי.
עודד קורצ'ין: אם את עובדת זרה בישראל, את חוקית, ונולד לך ילד, מייד הילד לא חוקי, וגם את מאבדת את המעמד החוקי שלך.
רן כהן: לא, היא צריכה תוך שלושה חודשים לצאת יחד איתו, ולחזור בלעדיו.
רן כהן: עודד קורצ'ין: זה נכון היה לעבר.
רן כהן: זה מה שאמר יוסי אדלשטיין לפני שבועיים-שלושה.
סיגל רוזן: זה היה חודשיים שלושה.
רן כהן: אז השתנה, עכשיו היא כבר לא יכולה לחזור בלעדיו?
עודד קורצ'ין: נכון.
רן כהן: זו גזירה.
רן כהן: אלוקים ברא את האדם שיכול להוליד ילדים, אומרים לה אסור לך להוליד ילדים?
עודד קורצ'ין: הדבר השני הוא בדיוק להיפך.
עודד קורצ'ין: אם יש הורים לא חוקיים, שהילדים שלהם במסגרת ההחלטה של ממשלת ישראל קיבלו מעמד, אז גם ההורים מקבלים מעמד ארעי אמנם כתוצאה מהילדים.
עודד קורצ'ין: כלומר, נדיר מאוד, שההורה לא חוקי והילד חוקי או להיפך.
עודד קורצ'ין: לגבי המקרים האלה, כמו של אוסקר, זה לא שהילדה שלו לא חוקית, הוא ביקש שהילדה שלו תיכנס למעמד של תושב תושבות קבע וסורב.
רן כהן: זה לא נגמר בזה.
רן כהן: לא רק שהיא סורבה.
רן כהן: אלא עכשיו אומרים לה שהיא צריכה להסתלק.
סיגל רוזן: משרד הפנים הולך כך.
סיגל רוזן: היא הגישה בקשה למעמד מהוועדה.
רן כהן: סיגל, אני מבין בשכל ישר את הדברים, לכן אני פונה ליהונתן.
רן כהן: יהונתן, הבלגן הוא לא בלגן מאוד גדול.
רן כהן: אני אתמצת לך את זה, ממה שאני מבין בשני כיוונים--
יהונתן בורוביץ: עשו פה סלט.
רן כהן: --האחד - גירוש ילדים למדינות שנמצאות במצב של סכנה.
יהונתן בורוביץ: לא קיים, אני לא מכיר מקרה אחד שמשרד הפנים או מדינת ישראל הפרידה ילד מהוריו, וגירשה אותו ועוד למדינה שעוינת אותו.
יהונתן בורוביץ: אני לא מכיר כזה דבר.
רן כהן: הבת של אוסקר קיבלה כזה מכתב שהיא צריכה להסתלק תוך 60 יום, והוא חוקי.
יהונתן בורוביץ: מקרה-מקרה.
יהונתן בורוביץ: הוא חוקי, תחת מה, יכול להיות שיש לו מעמד פליט של האו"ם.
יהונתן בורוביץ: מעמד פליט של האו"ם מתחדש כל חצי שנה, שנה.
יהונתן בורוביץ: משרד הפנים לא נוגע בו.
רן כהן: אבל נוגע בבת שלו.
יהונתן בורוביץ: הבת שלו חוקית תחתיו.
רן כהן: אז למה היא קיבלה הוראה להסתלק תוך 60.
יהונתן בורוביץ: אם היא קיבלה, זו הוראה לא נכונה.
יהונתן בורוביץ: היא לא צריכה להסתלק.
יהונתן בורוביץ: היא חיה תחתיו, לא יעלה על הדעת שיפרידו הורים מילדיהם.
סיגל רוזן: בעוד 4, 5, שנים נקווה שהמצב בקונגו השתפר, אפשר יהיה להחזיר את -- אז הילדה שלו תהיה בת 8
רן כהן: אנחנו יכולים לסכם כך, שאנחנו פונים לשר הפנים, וזו לא בעייתי.
רן כהן: יהונתן, מה שאתה אומר, שאנחנו יכולים לפנות לשר הפנים, רוני בראון, ולומר לו, אנחנו מבקשים שכל אותם צווים, או הוראות לילדים להורים חוקיים, שקיבלו הוראה להסתלק ממדינת ישראל, יבוטלו.
רן כהן: ושהם יהיו צמודים להורים שלהם.
רן כהן: כמו המקרה של אוסקר.
רן כהן: אם ההורים חוקיים, הילדים צריכים להישאר איתם.
יהונתן בורוביץ: העניין הוא תוקף חוקיותם של ההורים.
יהונתן בורוביץ: ממה זה נובע.
רן כהן: מכל מצב.
רן כהן: אם בתור פליט הוא חוקי.
יהונתן בורוביץ: האו"ם בוחן את זה, האו"ם מחדש את זה.
רן כהן: כל זמן שהאו"ם נותן לו מעמד חוקי פה, הוא חוקי במדינת ישראל.
רן כהן: אי אפשר להפריד אותו מהילדים שלו.
יהונתן בורוביץ: בטוח.
רן כהן: אז זאת הפנייה שלנו.
סיגל רוזן: האם לא כדאי לפנות גם למען 200 ליברים, זה כולל את כל ההורים והילדים.
סיגל רוזן: האו"ם כבר הסיר את ההגנה שלו, והרבה מדינות מערביות אחרות, למרות שהאו"ם מאפשר חזרה לליבריה, הם נתנו לה מעמד מטעמים הומניטריים.
רן כהן: מי יודע להגיד לנו פה משהו מיוחד על ליבריה.
רוויטל דנקרר-מלי: נכון לגבי ליבריה.
רוויטל דנקרר-מלי: זאת אומרת, האו"ם הסיר את ההגנה לפני מספר חודשים, אבל מדינות בעיקר מערביות, לא מחרימות את הליברלים, עדיין מגבילות את עצמן.
רן כהן: עדיין בגלל הסכנה הפנימית שקיימת שם.
סיגל רוזן: את הסיירה לאונים כבר גירשנו.
סיגל רוזן: הנשים נאנסות שם ונרצחות, וכל מי שרק שומעים שחזר ממדינה מערבית כלשהי, ישר פורצים אליו הביתה.
סיגל רוזן: נשק מצוי בבתים, ורוצחים אנשים בבתים.
רן כהן: אנחנו רוצים לפנות לשר הפנים, שלא לגרש שום אדם מהקהילה האפריקאית, וודאי לא ילדים, לשום מדינה שבה יש סכנת חיים לאותם אנשים, כולל ליבריה.
שי חרמש: מה ההיקף של כל הסיפור?
סיגל רוזן: כל האפריקאים.
סיגל רוזן: הכל מכל וכל, אנחנו מדברים על פחות מ-1,000 איש.
סיגל רוזן: הרבה פחות מאלף ילדים.
רן כהן: לפחות בינתיים, אין שום סיבה לגרש אותם.
רן כהן: אני מדבר על כך, שלא להחזיר אותם למדינות האלה למוקד הסכנה.
רן כהן: אם מדינת ישראל, משרד החוץ, משרד הפנים ימצאו סידור עם האו"ם לאיזשהו פתרון הומניטרי אחר, זה עניין שממשלת ישראל יכולה לנקוט בו.
רן כהן: אי אפשר שמדינת ישראל תחזיר אנשים למוקד סכנה לחייהם.
רן כהן: בעניין הזה אנחנו כן רוצים לפנות לשר רוני בראון, גם לליבריה, ולהצטרף בכך למדינות הנאורות בעולם שלא מחזירות למוקד סכנה, למרות שהאו"ם הסיר את המגבלה.
אלן בנגורה: הזמן הוא עד 25 ביוני, לליברים.
אלן בנגורה: יש להם אישור עד 4 ליולי.
רן כהן: נפנה עוד היום לשר רוני בראון, אם אני אראה אותו במליאה, אני גם אדבר איתו.
סיגל רוזן: יש פה עניין בירוקרטי קטן, שאם משרד הפנים יתייחס אליו, אני מאוד אשמח.
סיגל רוזן: שמחנו מאוד שהשר בראון הרחיב עוד את הקריטריונים בנדיבותו כי רבה.
סיגל רוזן: ילדים שעד ספטמבר השנה בני שש, יוכלו להישאר במסגרת אותו הסדר.
סיגל רוזן: העניין הוא, שהרבה מהילדים לא נרשמו כי הם לא ידעו.
סיגל רוזן: כיום יושב בכלא אב לילדה גינאית, שבאוגוסט תהיה בת שש.
סיגל רוזן: הוא יושב בכלא לקראת גירוש מהארץ.
סיגל רוזן: השאלה האם אין מקום לאפשר לילדים האלה להירשם.
יהונתן בורוביץ: אני מניח שאנחנו צריכים לבחון את הסוגייה.
יהונתן בורוביץ: זה כמו לרדוף אחר הזנב של עצמנו.
יהונתן בורוביץ: תמיד יהיה מצב שבו אנשים לא ידעו ואנשים לא נרשמו.
רן כהן: אם הבנתי נכון, לא מדובר על העניין המהותי.
רן כהן: כלומר, מי יהיה עד גיל, לא על העניין הפרוצדורלי של הרישום.
רן כהן: אם השר איפשר לילדים שיגיעו לגיל 6 עד ספטמבר, המשרד צריך להיערך באופן שבו ילד יוכל להירשם אם אכן הוא בן שש לפני ספטמבר.
רן כהן: אנחנו מצרפים גם את זה לבקשה שלנו.
רן כהן: הייתי רוצה לצרף עוד דבר, חבר הכנסת חרמש.
רן כהן: פנייה לשר הבריאות, להסדיר את הנושא של ביטוח בריאות לבני 18 .
רן כהן: לילדים עד גיל 18, אוטומטית יש טיפול רפואי.
סיגל רוזן: לא אוטומטית, מי שמשלם.
רן כהן: אגב, קופת חולים מאוחדת, לא מוכנה לעשות את זה לבני 18 אם הם משלמים?
עודד קורצ'ין: בקושי הסכימו.
מאיה גלברג: אפשר בדרך פרטית, וזה עולה בסביבות 500 שקלים לחודש.
רן כהן: אזמן ישיבה על סוגייה של ביטוח בריאות לעובדים זרים.
שי חרמש: כי פה אם הממשלה לא תשים כסף, אף קופה לא תיכנס לזה.
עודד קורצ'ין: אולי אפשר לעשות סקר מייצג מהאנשים האפריקאים, למי מהם יש ביטוח בריאות.
עודד קורצ'ין: (אנגלית)
רן כהן: מר סווארה, האם יש לך ביטוח בריאות?
אלוסין סווארה: בגלל האנשים שלי, כן.
רן כהן: אתה תושב ישראל זמני, אני מבין.
רן כהן: באיזה קופה אתה מבוטח?
אלוסין סווארה: "מאוחדת".
ג'ון בנגורה: בקופת חולים "מכבי".
רן כהן: פליסיה, האם יש לך ביטוח בריאות?
רן כהן: היכן את מבוטחת פליסיה?
פליסיה אמיאווה: לא, כי הילד הוא רק בן ארבע.
רן כהן: אז כשאת צריכה רופא את צריכה לשלם?
אוליבר אוסקר: אין לי.
אלן בנגורה: יש לי במאוחדת.
רן כהן: אף אחד לא בקופת חולים לאומית.
רן כהן: לילדים אין בעיה, הממשלה התערבה כדי שלכל ילד יהיה ביטוח בריאות, בקופת חולים מאוחדת תמורת 191 שקלים.
רן כהן: אני מאוד אודה לכם גם למסיל"ה וגם לסיגל, אם תעזרו לנו להכין דיון, בנושא הזה של ביטוח בריאות לכל העובדים הזרים בכלל וילדיהם, ולכל הקהילה הזאת.
רן כהן: באותה הזדמנות נעשה גם את פליטי דרפור, נראה מה קורה עם ביטוח בריאות שלהם.
רן כהן: אני מודה לחברי, חבר הכנסת שי חרמש.
רן כהן: תודה רבה לאיגוד העובדים האפריקאים על היוזמה לדיון הזה.
רן כהן: רבותי, היום אנחנו עוסקים בנושא שנוגע לעובדים זרים פלסטינים בישראל.
רן כהן: לדאבוני, הסוגייה הזאת ירדה במידה רבה מאוד מהפרק הציבורי, בתקופה שבה נושא העבודה בישראל, כמעט נחסם לחלוטין, עם הצפת המשק הישראלי בעובדים זרים מארצות רחוקות.
רן כהן: אבל בכל זאת, מדובר בכמה עשרות אלפי פלסטינים שעובדים בישראל, במשק הישראלי הכולל, גם בישראל וגם בשטחים, אף גורם בכנסת לא עוסק בנושא הזה, והואקום שנוצר, הוא ואקום לא נכון.
רן כהן: ולכן החלטתי במידה רבה מאוד, גם לנוכח תלונות שקיבלתי, לעסוק בנושא הזה.
רן כהן: מאחר והוועדה היא ועדה לעובדים זרים, לצורך העניין הזה, גם הפלסטינים עובדים זרים.
רן כהן: הם לא ישראלים, ולכן אם הם עובדים בישראל, הם עובדים זרים.
רן כהן: נדמה לי שגם הממשלה במידה רבה עוסקת בהם כעובדים זרים.
רן כהן: יהיה נכון לעסוק בנושא הזה, ולא להותיר אותו בואקום פרלמנטרי.
רן כהן: אם אני מבין נכון, אנחנו נמצאים במצב שבו יש כ-40 אלף עובדים פלסטינים שעובדים במשק הישראלי, מהם כ-18 אלף בהתנחלויות.
רן כהן: כ-3,000 באזור ירושלים ועטרות, וכ-20 אלף בתוך מדינת ישראל.
רן כהן: סגן אלוף ברוך פרסקי, אולי אתה תוכל לומר לנו איך הדברים נראים, מנקודת הראות של מתאם הפעולות בשטחים.
רן כהן: כי בעצם במידה רבה מאוד, מי קובע את הכללים הללו, לגבי כניסה, אי כניסה, איפה עובדים, זה הצבא.
רן כהן: אחר כך אבקש ממשרד התמ"ת.
רן כהן: סליחה שאני שואל, אפרים, זה במחלקה שלך?
אפרים כהן: זה ביחידת הסמך, שם יש אגף לתשלומים של אהרון ברזני, שהופקד עליו.
אפרים כהן: הוא אחראי על כל נושא ההיתרים והתשלומים לנושא הפלסטינים.
אפרים כהן: אם תרצה פרטים, יש לו פרטים.
רן כהן: אבקש ממך וגם ממר ברזני, להציג את הדברים לאחר דבריו של סגן אלוף פרסקי, מנקודת הראות של משרד התמ"ת, בבקשה.
ברוך פרסקי: אפתח בתמונת מצב עכשווית.
ברוך פרסקי: הסקירה נכתבה לפני כחודש, ויש שינויים בעיקר על רקע עונתי.
ברוך פרסקי: אפתח בישראל.
ברוך פרסקי: בתוך תחומי ישראל, ישראל ולא ההתיישבות, יש כ-19 אלף עובדים.
ברוך פרסקי: מפולח לפי כ-14 אלף בבניין; כ-3,000 בחקלאות; וכ-2,000 תעשיה והשירותים.
ברוך פרסקי: המספרים האלה יכולים להשתנות, מכיוון שבתקופת העונות החקלאיות שהמשמעותיות ביניהם זה סוף השנה, תחילת החורף, תחילת חודשים ינואר פברואר.
ברוך פרסקי: יש איזושהי התרחבות מסויימת בתעסוקה, קטיף הדרים, ענפי התותים וכו'.
ברוך פרסקי: כך שהמספר יכול גם להגיע בעונות האלה ל-20 אלף עד 21 אלף.
רן כהן: אתה מדבר כרגע ברשות, הכל באישור.
ברוך פרסקי: כן, באישור, בהיתר.
ברוך פרסקי: הקולגות שלי הם אלה שבפועל מיישמים את זה.
ברוך פרסקי: מעבר לזה, כמו שאמר היושב ראש, תחומי ירושלים ועטרות שזה למעשה גם ישראל, אבל הם מאפשרים קריטריונים מקלים יותר.
ברוך פרסקי: פה אנחנו מגיעים סביב ה-3,000, כ-1,500 מתוכם באזור התעשייה עטרות.
ברוך פרסקי: כ-1,200 עובדי בריאות בבתי החולים במזרח ירושלים, וכ-150 בבתי מלון במזרח ירושלים.
רן כהן: למה אתה מבדל בין אלה, לבין שאר הנכנסים בישראל.
רן כהן: כיוון שהם במין מצב ביניים, גם באזור ירושלים זה בעצם פתוח, הוא לא בדיוק כניסה לתוך ישראל, וגם בכל זאת שייך לישראל.
ברוך פרסקי: המערכת הביטחונית מקלה במעט עם הקריטריונים.
ברוך פרסקי: היום לישראל יכול להיכנס עובד רק בחלק של המקרים, המינימום של המינימום עד גיל 30.
ברוך פרסקי: מחייב שיהיה נשוי עם ילדים, זו קבוצת הסיכון הנמוכה.
ברוך פרסקי: בעוד שלמשל, בבתי חולים במזרח ירושלים, מאפשרים גם לאנשים בני 21, רווקים, מתוך הכרה בחיוניות והצורך.
רן כהן: אני מבין, שגם אלה עוברים בידוק ביטחוני.
רן כהן: זה לא מצב שבו מהעובדה שהוא בגיל 30 ומעלה, אוטומטית - -
ברוך פרסקי: כל אדם שמחזיק ברשיון בהיתר תעסוקה, בסוף עובר את המסננת הביטחונית.
ברוך פרסקי: אלא שבתוך ישראל עצמה רוצים להפחית סיכונים.
רן כהן: מה בעצם הבעיה להגדיל את המספר הזה.
רן כהן: במקום עוד 3,000 תיאלנדים בחקלאות, מביאים עוד 3,000 פלסטינים.
רן כהן: למה לא היה מענה מיידי כזה?
רן כהן: או בבניין.
ברוך פרסקי: אני יכול לעדכן, שמתאם הפעולות עושה מהלך גם עם שר הביטחון, וגם עם שר התמ"ת, כדי להרחיב את מעגל התעסוקה בלפחות 3,000, יש ביקוש גדול מאוד במיוחד בענף הבניין.
ברוך פרסקי: זה מתחבר אגב בעקיפין, וזה לא בתחום אחריותי כל נושא העובדים הזרים.
ברוך פרסקי: ממה שאני שומע מהקבלנים, יש להם מחסור.
רן כהן: ההצעה של האלוף משלב לשר הביטחון, להגדיל את מספר הפלסטינים בבניין, ב-3,000 --
ברוך פרסקי: עיקר הביקוש והצורך בבניין, ענפי החקלאות מקבלים מענה מהעובדים הזרים.
ברוך פרסקי: כנ"ל תעשייה והשירותים.
ברוך פרסקי: זה סקטור שיש לו מקורות מתוך ישראל עצמה.
רן כהן: זה רק אנחנו עם עצמנו, או שזה גם בתיאום עם הרשות הפלסטינית, או איך זה נעשה, יוזמה שלנו.
ברוך פרסקי: יוזמה שלנו, בסוף אותו פועל זה אדם פרטי, לא עובד דרך הרשויות.
ברוך פרסקי: רוצה להתפרנס, המעסיק הישראלי דורש אותו לעבוד אצלו.
ברוך פרסקי: המעגל לא עובר דרך הרשות, זה מעגל מול הסקטור הפרטי, מול אדם שרוצה לעבוד ולהתפרנס.
רן כהן: איך מגייסים את האנשים האלה?
רן כהן: יש להם לשכות בשטחים.
ברוך פרסקי: רק להשלים את התמונה.
ברוך פרסקי: דיברנו על ישראל ועל ירושלים.
רן כהן: למה האלוף הגיע למסקנה רק על 3,000?
אפרים כהן: היום ירדנו מ-35 אלף, ל-12 אלף.
אפרים כהן: בשנה הבאה ל-9,000 ב-2008.
רן כהן: 60% סינים ברובם הגדול.
רן כהן: הפלסטינים פחות מוכשרים לבנות מאשר הסינים.
ברוך פרסקי: אנחנו רוצים ללכת בצורה מדורגת, כדי לתת לעסק להיבנות.
ברוך פרסקי: אבל גם כשהם מחליטים, לוקח זמן התגובה עד שהמעסיקים מאתרים את האנשים.
ברוך פרסקי: אנחנו לא רוצים שיווצר מצב של פער ציפיות.
רן כהן: ההמלצה של האלוף היא רק מיהודה ושומרון, או גם מרצועת עזה.
ברוך פרסקי: הנושא של עזה כרגע בעייתי, אבל בהחלט האלוף רוצה לבחון בהמשך.
ברוך פרסקי: על הבחינה הזאת דובר לפני שהחמאס השתלט על הרצועה.
ברוך פרסקי: טיפה מורידים הילוך, אבל בהמשך נבחן את זה.
ברוך פרסקי: לגבי יו"ש האלוף עושה מהלכים גם עם שר הביטחון, שהאחריות הביטחונית היא שלו, גם עם שר התמ"ת, שהוא בסוף רואה את ההסתכלות של צרכי המשק הישראלי והעובדים, והוא פועל בשני הכיוונים.
רן כהן: אתה יכול לומר לנו באיזה שלב זה נמצא הפנייה של האלוף.
רן כהן: זה כבר נשלח, או מדובר בינו לבין שר הביטחון.
רן כהן: זה הועבר לשר התמ"ת, מה המצב עם זה.
אפרים כהן: לפי מיטב ידיעתי ב-22 בחודש, תתקיים פגישה בין מתאם השטחים לבין שר התמ"ת בנושא.
ברוך פרסקי: בנושא של הבדלה.
רן כהן: כשזה הנושא על הפרק.
ברוך פרסקי: לשר הביטחון הוא כבר פנה.
ברוך פרסקי: שר התמ"ת, צפויה פגישה שבמהלכה זה יעלה.
ברוך פרסקי: כך שעד סוף החודש תהיה לנו התייחסות של שני השרים.
רן כהן: אם הוא כבר הולך לשר התמ"ת, הוא כבר צריך את ההסכמה של שר הביטחון.
ברוך פרסקי: יש הסכמה עקרונית, זה לא פורסם.
ברוך פרסקי: אני מניח שהכל הולך לתקשורת.
רן כהן: לא הכל, דברים חשובים יש סבירות שייצאו לתקשורת.
ברוך פרסקי: היות וזה גם לא פורסם, לא הייתי רוצה שיגיע לתקשורת.
ברוך פרסקי: מתאם הפעולות נמצאים תמיד גם מול המשרדים, גם יש לנו שר משל עצמנו.
ברוך פרסקי: אנחנו עובדים בשקט, בסוף מביאים תוצאות, אחרי שעושים עבודה מסודרת.
ברוך פרסקי: לגבי השלמת התמונה של אותם 40-41 אלף, בתחומי ההתיישבות יש גם מספר יחסית מכובד, בינתיים זה גדל והגיע ל-18.5-19 אלף.
רן כהן: אני מבין שזה נעשה גם באזורי תעשייה, ברקן ואחרים בשטחים.
רן כהן: אבל גם בתחומי היישובים.
רן כהן: דיברתי גם עם רון נחמן, וגם שאול גולדשטיין.
רן כהן: הם אמרו לי שגם הם נכנסים ליישובים, ולעבודות הבנייה בתוך היישובים.
רן כהן: רק שם הם כן צריכים אישורי כניסה מיוחדים.
ברוך פרסקי: שם מערכת האישורים עוברת דרך המינהל האזרחי, שכל עובד כזה מחזיק ברשיון, עוברת את המסננת הביטחונית בצורה מסודרת, זאת התמונה של אותם 41 אלף.
ברוך פרסקי: דיברנו על הכיוונים להמשך.
רן כהן: למיטב זכרוני, הפיגועים הביטחוניים מדי עובדים זרים פלסטיניים בישראל הם ספורים, פחות מכף יד אחת.
רן כהן: יש מעט מאוד סיכון ביטחוני אמיתי, לפחות על פי הנסיון.
רן כהן: נדמה לי, שהמקרה הבולט ביותר, היה אותו נהג אגד מרצועת עזה, שנכנס ועשה את הפיגוע בצומת אזור, פיגוע מאוד קשה.
רן כהן: אבל בסך הכל, בודקים וזה בסדר גמור.
רן כהן: אבל ללא ספק, הבדיקה מרתיעה מפני כניסה של אנשים כאלה, והסיכון הוא מאוד קטן.
רן כהן: האם זה נכון?
רן כהן: מה אתם מתרשמים כלשכת מתאם.
רן כהן: השאלה השנייה, מה המעורבות שלכם בהגנה על הזכויות של העובדים האלה.
רן כהן: זכויות השכר, זכויות לתנאי עבודה, הסעות, המעבר שלהם במחסומים וכו'.
ברוך פרסקי: לגבי השאלה הראשונה, סטטיסטית המקרים הם בודדים.
אפרים כהן: היו כמה מקרים בודדים בחקלאות, של החקלאים.
רן כהן: היו שני מקרים, שהם פגעו במעסיקים שלהם.
יוסי אדלשטיין: בתל מונד, וליד גוש קטיף.
ברוך פרסקי: בגוש קטיף, בעטרות.
ברוך פרסקי: היה גם מקרה או שניים, שעצרו אותם לפני שנכנסו.
ברוך פרסקי: אפשר לומר, מקרים בודדים.
רן כהן: בגלל זה הפסיקו את עבודתם.
רן כהן: כל ההחלפה בעובדים זרים מארצות ניכר, היה בגין העובדה שהיה חשש מפיגועים של העובדים בתוך ישראל.
ברוך פרסקי: בשנים האחרונות, הסטטיסטיקה מוכיחה... בסוף גם מקרה אחד זה הרבה.
רן כהן: לשאלה שנייה.
ברוך פרסקי: מהלך שמתאם הפעולות קידם לאחרונה, הרחבת הזכויות של העובדים בתוך יהודה ושומרון.
ברוך פרסקי: כידוע בישראל, בחוק יש חובת שכר מינימום גם על העובדים הפלסטינים.
ברוך פרסקי: בתוך יו"ש, החוק שהוא בעצם צו האלוף.
ברוך פרסקי: עד לאחרונה חל על תחומי ההתיישבות בלבד.
ברוך פרסקי: אנחנו זיהינו עוד אוכלוסיות שעובדות במקומות כמו תחנות דלק, מחצבות, וגם פה מתאם הפעולות במהלך לתקן את המצב, ולהרחיב את הצו של אלוף הפיקוד.
ברוך פרסקי: בעצם כל ישראלי שיעסיק פלסטיני בתחומי יהודה ושומרון, יהיה חייב בשכר מינימום, ודומה לישראל.
רן כהן: יש לכם כלים לפקח על זה?
ברוך פרסקי: זה יצריך כמובן מהלך משולב, יש קושי לפקח על זה.
רן כהן: תקחו חיילים, תשלחו אותם לאזורי תעשייה, שיבדקו אם העובדים האלה מקבלים שכר מינימום או פחות?
ברוך פרסקי: כבר היום מסתייעים ביחידת האכיפה של התמ"ת.
רן כהן: מבחינה חוקית, נדמה לי שמשרד התמ"ת, לא לגמרי עליכם.
ברוך פרסקי: פה נסתייע בהם, גם היום הם עושים פעילות לגבי הרשיונות בתיאום איתנו.
ברוך פרסקי: גם פה נשמח לקבל סיוע מהם.
רן כהן: לגבי פלסטינים, אתם הרשות הצבאית לעניין הזה.
ברוך פרסקי: אבל לנו אין יכולות, כל יכולות האכיפה לא קיימות.
רן כהן: יש לנו לפחות דבר אחד שהוא בידיכם ממש.
רן כהן: למשל מעסיק שלא משלם שכר מינימום, ואתה יודע את זה, אתה יכול לא לאשר לו עובדים אחרים.
רן כהן: זה העונש הכי גדול למעסיק, תאמין לי.
ברוך פרסקי: צריך לשקול מה בעצם - - -
רן כהן: נשמע את מר ברזני, אולי נעשה סיבוב ונשמע את הדברים.
אפרים כהן: לא, אהרון הוא המומחה ואחראי על הנושא.
אהרון ברזני: כמו שכתבתם בנייר שהכנתם—
רן כהן: אני רואה שכולם קראו את הנייר.
רן כהן: אין לי מה לחדש.
אפרים כהן: לידך יושב איש יקר, שמכין את הניירות.
רן כהן: נכון, גלעד נתן עושה עבודה יוצאת מן הכלל.
אהרון ברזני: תפקידנו מתמקד בארבעה תחומים.
אהרון ברזני: למנוע העדפת בריחת עובדים פלסטינים על ישראלים.
אהרון ברזני: שמירת זכויות העובדים, וזה המרכיב החשוב ביותר שאנחנו פועלים.
רן כהן: מכוח מה אתם ממונים על העניין הזה?
אהרון ברזני: החוק.
אהרון ברזני: חוק עובדים זרים.
אהרון ברזני: מאז הסכם אוסלו, היתה החלטת ממשלה על הסכם אוסלו, וכבר בתוך החוק.
אהרון ברזני: חוק עובדים זרים מתייחס גם לעובדים פלסטינים.
עירית בראון: זה היה בחוק שרות התעסוקה, וכשהסמכות של העובדים הזרים עברה לממונה ליחידת הסמך היא חזרה, זה פרק שלם.
רן כהן: העובדים הזרים הכי נוחים מכל העובדים הזרים, כי הם באים הנה, חוזרים בערב.
רן כהן: סוף שבוע הם שם, יש להם משפחות, וגם אתה נותן פרנסה לשכנים שלנו, מה רע.
אהרון ברזני: לנו קל מאוד לאכוף את חוקי העבודה בשמירת הזכויות, מכיוון שאנחנו מבצעים אותם באמצעות דיווחי השכר של העובדים.
אהרון ברזני: מעסיקים חייבים לדווח את שכר העובדים דרכנו.
אהרון ברזני: בעצם אנחנו אלה שמכינים תלושי המשכורת וכו'.
רן כהן: אתם משלמים?
אהרון ברזני: אנחנו מכינים את תלושי המשכורת.
אהרון ברזני: בעבר שילמנו גם את הנטו, שינינו את המהלך לטובת העובדים, מכיוון שיותר קל להם לקבל את המקדמות.
אהרון ברזני: אבל סך הכל, אנחנו גובים את התנאים הסוציאליים, את הניכויים ואת ההפרשות.
אהרון ברזני: אנחנו בודקים את שכר המינימום.
אהרון ברזני: אין מצב אחד של תשלום שהוא פחות משכר מינימום.
אהרון ברזני: כל דו"ח כזה שמגיע, מייד הוא חוזר למעסיק ומתוקן.
רן כהן: באיזה אופן הדבר נערך.
רן כהן: נניח שהמעסיק הוא קבלן בניין ברמלה.
רן כהן: הוא מעסיק 10 או 20 עובדים, הוא מדווח לך כמה ימים הם עבדו, ואתה מכין לו את התלוש משכורת על פי מה?
אהרון ברזני: לפני זה, מעסיק שרוצה להעסיק עובדים פלסטינים, ניגש אליי, מגיש בקשה מסודרת.
אהרון ברזני: אנחנו בוחנים את הבקשה, אחרי שאישרנו, הוא ממציא לנו את רשימת העובדים.
אהרון ברזני: שאלת איך מגיעים אליהם, מגיעים אליהם.
אהרון ברזני: מכיוון שאין גורם שם שיכול לעזור.
רן כהן: אם הוא ביקש פועלים מסויימים.
אהרון ברזני: רשימות של עובדים.
אהרון ברזני: ת"זים של עובדים, עם שמות שלהם.
אהרון ברזני: אנחנו את הרשימות למינהל האזרחי.
אהרון ברזני: המינהל האזרחי בודק אם אכן הם כשירים לעבודה ואין מניעה להעסיק אותם.
אהרון ברזני: מעביר לנו פידבק בקטע הזה.
אהרון ברזני: אני מודיע למעסיק שיש אישור לאלה ואלה, ורשיונות העסקה ממתינים לעובדים.
רן כהן: אתה יודע לזהות שאם הוא מבקש עבודה לבניין, שזה עבודת בניין ולא מטפלות בית?
אהרון ברזני: בוודאי, אני נותן רק מי שרשום ברשם הקבלנים בבניין.
אהרון ברזני: זו האינדיקציה הטובה ביותר, רשם הקבלנים בבניין.
אהרון ברזני: לאחר שאני מודיע לו שהעובדים קיבלו רשיונות, הוא מודיע לעובדים שלו לגשת למינהל האזרחי.
אהרון ברזני: ישנם כמה נקודות ששם ניגשים לקבל את הרשיונות.
אהרון ברזני: מתאמים קליטת עובדים, מהמחסומים הוא חייב להסיע אותם למקום העבודה, בסוף כל חודש הוא צריך להגיע אליי ולדווח על מרכיבי השכר של העובדים האלה, ישנו יומן העסקה מסודר.
רן כהן: מה שאתה נותן לו ביד, נותן לו את האפשרות לעבור את המחסום בתור פועל שנכנס לעבוד באופן חוקי, בלי טרטורים?
רן כהן: הוא לא צריך לקום בשלוש לפנות בוקר כדי להגיע?
אהרון ברזני: זה לא עזה.
אהרון ברזני: בחאן יונס, באופן הגיוני הוא צריך לקום בשתיים לפנות בוקר, עד שהוא יגיע למחסום, לעבור שעתיים את המחסום.
אהרון ברזני: פה אין שום בעיה.
אהרון ברזני: הוא מגיע, מושך אותו, לוקח אותו לעבודה ומחזיר אותו למחסום, וזאת באחריות המעסיקים.
אהרון ברזני: הדיווחים שלהם, כמובן חודש לאחר מכן, בגין החודש הקודם, הוא מדווח לי על מרכיבי השכר, אני מבצע את כל הניכויים ואת כל ההפרשות, שזה כולל לגבי הניכויים, מס הכנסה, ביטוח לאומי.
רן כהן: אם במקרה הוא השתגע ונותן יותר משכר מינימום.
אהרון ברזני: אין שום בעיה, להיפך.
אהרון ברזני: אני מונע ממנו לשלם פחות משכר המינימום, אני אוכף את שכר המינימום.
אהרון ברזני: מי שמשלם יותר זה ודאי.
רן כהן: אם הוא מדווח לך על שמונה שעות, אבל בעצם הוא פועל לבד שתים עשרה שעות, מאיפה אתה יודע?
אהרון ברזני: פה יש לנו בעיה.
אהרון ברזני: לאחרונה עשינו אכיפה בקטע של הדיווחים שלהם.
אהרון ברזני: לצערנו, הדיווחים הם לא אמיתיים כל כך.
אהרון ברזני: בקטע הזה עשינו סדר.
אהרון ברזני: הוצאנו הודעה יחד עם היועצת המשפטית שלנו, מכיוון שהרשיונות שאנחנו מנפיקים הם לשלושה חודשים, אין מצב להעסיק עובד חלק מהימים.
אהרון ברזני: הם חייבים להעסיק אותם חודש שלם.
אהרון ברזני: כמו שאנחנו מחייבים עובדים זרים, גם לגבי עובדי שטחים, זה אותו דבר.
אהרון ברזני: בעבר לפני שנים אם אתה זוכר, ישבנו עם דימרי בזמנו.
אהרון ברזני: מכיוון שהדיווחים לא היו דיווחים אמיתיים, החלטנו לקבוע ימי מינימום לשלם.
אהרון ברזני: קבענו בזמנו בחקלאות, מכיוון שהעבודה היא בדרך כלל עונתית, לשלם 12 ימים מינימום, בבניין 20 ימים, בתעשייה ושירותים 25 ימים.
אהרון ברזני: האנשים מנצלים את אותו נייר, ומשלם את ה-12 יום בחקלאות.
אהרון ברזני: קבענו ואמרנו שאין יותר דיווחי מינימום, יש דיווחים מלאים, אנחנו מכירים את כל המעסיקים הטובים.
רן כהן: זאת אומרת, הוא חייב להעסיק אותו חודש מלא.
אהרון ברזני: בעקבות המעברים שיהיו, כל עובד כמו בעזה יעבור עם הכרטיס המגנטי, נקבל דו"ח חודשי מהמתאם.
אהרון ברזני: ואז יידע כל עובד כמה ימים הוא נכנס, והוא יצטרך לשלם את הימים האלה.
רן כהן: זה מעניין.
רן כהן: ברגע שבו העובד מעביר את הכרטיס, אוטומטית זה מדווח למתאם.
אהרון ברזני: אני אקבל רישום.
אהרון ברזני: באופן אוטומטי אני מטביע ביומן הדיווח שלו.
יוסי אדלשטין: סביר להניח שהוא עבד.
רן כהן: בעצם אתה עושה הצלבה בדיווח שלו.
אהרון ברזני: אז לא יהיה מצב של רמאויות לגבי דיווחים של ימים.
אהרון ברזני: כל עובד שייכנס יהיה חייב לדווח את מלוא הימים, גם אם ברח.
חנה זוהר: זה בעזה.
אהרון ברזני: ביו"ש.
אהרון ברזני: עזה אין.
אהרון ברזני: אנחנו מדברים רק לגבי יו"ש בלבד.
אהרון ברזני: לגבי עזה לא נכנסים כבר שנתיים.
אהרון ברזני: האכיפה אצלנו מלאה.
אהרון ברזני: לגבי התשלומים הסוציאליים, חופשה, מחלה, אני גובה את התשלומים האלה, ואני אחראי לגבי הפנסיה של העובדים.
אהרון ברזני: יש לנו 1,000 פנסיונרים, בגלל המצב הביטחוני מימשו הרבה אנשים את זכויות קופות הגמל שלהם.
אהרון ברזני: אבל כל מי שמבקש להישאר ולקבל פנסיה, אז הוא מקבל מהמדינה פנסיה.
אהרון ברזני: מכיוון שכל הכספים האלה נצברים באוצר.
אהרון ברזני: כל ההפרשות שאנחנו גובים, אנחנו מעבירים אותם לאוצר.
אהרון ברזני: יש שתי בנקים ששומרים שם, שני חשבונות מיוחדים לנושא הזה.
חנה זוהר: הוא שילם בשביל זה.
רן כהן: המדינה הסדירה בבנקים.
רן כהן: בדרך כלל המדינה משלמת רק פנסיה תקציבית.
אהרון ברזני: במקרה שלהם היא כן משלמת.
רן כהן: זה לא המדינה משלמת.
אהרון ברזני: כמובן, למדינה יש אחריות לכספים האלה.
יוסי אדלשטיין: המדינה מממנת את הקרן.
עירית בראון: הפנסיה היא פנסיית יסוד.
אהרון ברזני: ראיתי התייחסות לגבי דיווחים.
אהרון ברזני: אני רוצה להתייחס לשני נושאים שהעלו בנייר הזה.
אהרון ברזני: גם לגבי דיווחים של חודש מלא, היתה פנייה של קו לעובד אלינו.
אהרון ברזני: אנחנו מתכוונים לאפשר דיווח של חודש מלא, אני מקווה שיהיה ממש בקרוב.
אהרון ברזני: אנחנו מטפלים בזה, בנושא של מחשובים, אנחנו ממחשבים את הדבר הזה.
אהרון ברזני: לסוגייה השנייה של קופות גמל, אין שום בעיה לקבל את הכספים האלה.
אהרון ברזני: לא נתקלתי בשום בעיה של מימוש הכספים האלה.
אהרון ברזני: להיפך, רק בשנה האחרונה, שילמנו קופות גמל ל-7,940 עובדים שהועסקו אצלנו, ביקשו לממש את קופות הגמל שלהם.
אהרון ברזני: זה לא קשור בשום דבר.