GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים חדד: ומי שהתנגד לזה הוא משרד האוצר.
רן כהן: מי ששם וטו זה משרד האוצר.
רן כהן: 5 מיליון.
רן כהן: כלום.
רן כהן: כמה ממשלת ישראל מקבלת הכנסות עבור עובדים זרים בחקלאות?
קריאה: 140 מיליון ש"ח.
רן כהן: אבל 5 מיליון להחזיר לעבודה בחקלאות, את זה לא נותנים.
רן כהן: אבל החוק יחזור לחקיקה.
חיים חדד: העובדים שלנו הם מרוצים, הם לא עובדים שמשתקעים בישראל, והם חוזרים לארצם.
חיים חדד: כולם תאילנדים.
חיים חדד: כששגרירות תאילנד סגרה את גוש קטיף לקבלת עובדים, הגיעו הנפאלים.
חיים חדד: זאת הסיבה היחידה שהם הגיעו.
חיים חדד: זה לא הצליח, עכשיו הם מחפשים מקום עבודה.
חיים חדד: העובדים שלנו מקבלים את התנאים הכי טובים, אנו נמצאים תחת ביקורת מתמדת של משרדי הממשלה הן בשכר, הן בתנאי המגורים, הן בתנאים הסוציאליים.
חיים חדד: אנו עובדים תחת הפיקוח, ומי שלא מתנהג כראוי מקבל את הקנסות האלה.
חיים חדד: היום פחות או יותר כל החקלאים נמצאים בתנאים הכי טובים, גם מבחינת מגורים וגם בתנאי ההעסקה.
חיים חדד: אנו, החקלאים, ממלאים את התפקיד האמיתי של המדינה בנושא קרקעות.
חיים חדד: אנו מחזיקים יום יום את קרקעות המדינה.
חיים חדד: אנו מוצאים לפתרון למזון של המדינה הזו, ולהבדיל, אנו נותנים פתרון גם לשפכים של המדינה, אנו מכניסים מטבע זר ברמה גבוהה.
חיים חדד: החלטת הממשלה הזו היא כושלת כי הצורך שלנו הוא 45, לא 29.
חיים חדד: אין לנו חלופות אחרות.
חיים חדד: אם המדינה רוצה שיהיה חקלאות, היא צריכה לתת עובדים.
חיים חדד: הפקידים צריכים ליישם את החלטות הממשלה ולא להתנגד להן.
רן כהן: אולי נוצר פה מצב שמאחר שבשנות ה-90 הכניסו הרבה עובדים זרים, ואתם בחקלאות התרגלתם שיש עובדים זרים מתאילנד שעובדים סביב השעון, שבעה ימים בשבוע, בשכר שפר שעה הוא ודאי יותר נמוך מעבודה של ישראלי – אילו הייתם עובדים מול ישראליים אמיתיים באחד על אחד, להזמין אותם לעבודה, הייתם מעלים את תנאי השכר, את תנאי העבודה.
חיים חדד: אנו עושים את זה ביום יום.
חיים חדד: האמת היא שמשנת 67 אין ישראליים בחקלאות.
חיים חדד: משנת 67 עד האינתיפאדה הראשונה הפלסטינים עבדו בחקלאות.
חיים חדד: כל עוד אנו במלחמה מול הרשות הפלסטינית, אני לא אסכים להכניס לחממה שלי פלסטינאים.
חיים חדד: בעניין עמותת מע"ן, הם מנסים לקדם ישראלים ערבים לתוך החקלאות.
חיים חדד: זה מבורך.
חיים חדד: אני רוצה לומר נתון אמיתי – במושבים שלנו כמעט אין מובטלים, כי כל מי שפנוי בא לעבוד בחקלאות, אך בישובים הערביים מעסיקים תאילנדים במאות, אז צריך להתחיל בישובים הערביים.
יצחק וקנין: צריך לזכור שפעם החקלאות זה לא מה שרואים היום.
יצחק וקנין: היום כמות החקלאים קטנה בצורה משמעותית.
יצחק וקנין: אם פעם כל אחד עיבד 12, 20 דונם, היום יש חקלאי אחד, שניים בישוב.
יצחק וקנין: אני גר בקו העימות, על גבול הצפון.
יצחק וקנין: אם פעם כל אחד עיבד 12 דונם, והיינו קמים כדי לקטוף אגס, אז היה לנו חודש בשנה בשביל זה, היום יש 600 דונם אבוקדו שמגדלים שני מגדלים.
יצחק וקנין: החקלאי שמחזיק 300 דונם, הוא חייב עובדים יום יומיים שיעבדו אצלו, ואם אין לו אותם עובדים – היום רמת כמות החקלאים ירדה מאוד.
רן כהן: לא באים עובדים מגוש חלב?
יצחק וקנין: כמעט לא.
יצחק וקנין: הם בעצמם מגדלים.
יצחק וקנין: מי שלא צריך תאילנדי, לא יעסיק אותו.
יצחק וקנין: אין רצון לשלם כסף מיותר.
יצחק וקנין: אני מסתדר עם המשק שלי גם בלי תאילנדי, אך מי שיש לו 50 דונם או חממה של פטריות – החקלאות במדינת ישראל, אפשר להתפאר בה אך לא להסתדר בלי ידיים עובדות, וישראלים לא מוכנים לעבוד בחקלאות.
יצחק וקנין: אני גר באזור שאוכלוסיית המיעוטים היא הגדולה ביותר במדינת ישראל – הגליל המערבי.
יצחק וקנין: רוצים לעבוד איפה שעובדים בלי תלוש שכר, כי אז הולכים לחתום אבטלה.
יצחק וקנין: לי יש לול מבוקר של האגודה ואוכלוסיית המיעוטים מוכנה לעבוד שם בשחור, לא עם תלוש שכר.
רן כהן: כבר היום בחקלאות הישראלים עובדים למעלה מ-20 אלף עובדים שכירים ישראליים, מה שמוכיח שהדבר קיים.
שי חרמש: ושהמינוף עובד.
רן כהן: כלומר יש ישראלים שעובדים כבר היום, אז בואו לא נגיד שישראלים לא עובדים בחקלאות.
רן כהן: מע"ן, בבקשה.
וופא טיארה: החקלאים טוענים שאין עובדים מקומיים, ואם יש, הם בורחים.
וופא טיארה: אני עבדתי בחקלאות שנתיים וחצי, אצל קבלן שלא הכרתי מי שיסדר את הזכויות.
וופא טיארה: עבדתי בקטיף אפרסק במושבים בשכר נמוך – 80 ₪ לעשר שעות ביום.
וופא טיארה: הייתי זקוקה לכסף והסכמתי לעבוד בשכר הרעב הזה, עד שעמותת מע"ן נתנה לי עבודה מסודרת, פעם ראשונה שקיבלתי תלוש.
וופא טיארה: יצאתי לעבוד, הבן שלי היה בן שנה ולא ברחתי.
וופא טיארה: אנו רוצים לעבוד.
וופא טיארה: אני רוצה לדבר בשם נשים ערביות, מקומיות שרוצות לעבוד.
וופא טיארה: עכשיו אני עובדת בעמותה בתור מתאמת השמת פועלים.
וופא טיארה: יש לנו מאות נשים שנרשמות, יש להן ילדים קטנים וכל היום באות אליי, בוכות ואומרות: מתי תיתנו לנו עבודה?
וופא טיארה: אנו רוצים להצטרף לקבוצות המסודרות.
וופא טיארה: אני מתביישת, מה לומר להם, שהממשלה מביאה עוד 3,000 פועלים זרים?
רן כהן: את באזור עמק חפר, ויש לכם רשימות של כמה מאות אנשים שמוכנים לעבוד בחקלאות ולא מקבלים עבודה?
וופא טיארה: לא, וכל יום באות אלינו לעמותה ואין לי מה לומר להן.
יוסי ישי: יש לנו הזדמנות פז להעמיד את הדבר הזה למבחן; החלטת הממשלה אומרת: 3,000 עובדים זרים מול 3,000 ישראלים.
יוסי ישי: המשרד עובד בשיתוף פעולה עם מע"ן, האנשים שלנו עובדים מול המחוזות.
יוסי ישי: אברהם חרד בצדק, שלא ניתן ליישם את החלטת הממשלה בגלל הקושי- -
רן כהן: כי הוא רוצה את העובדים הזרים.
יוסי ישי: המשימה שלנו כדי לעמוד בהחלטת הממשלה ולהציל את החקלאים מהמצב שהם צריכים להחליט, מה הם לא קוטפים היום, להשיג להם את ה-3,000 עובדים שאני מקווה שמע"ן תציע.
רן כהן: אך מע"ן זה עמותה שהתארגנה באופן עצמאי.
יוסי ישי: מע"ן ואחרים.
וופא טיארה: לפעמים אנו עובדים בגשם, בבוץ, ולפעמים שלחו אותנו הביתה, כשלא היו צריכים את העבודה.
וופא טיארה: לתאילנדי לא אומרים: לך הביתה, כשאין לחץ בעבודה.
וופא טיארה: למרות השכר הרע והתנאים הקשים היינו קבועים ועבדנו.
נור טיארה: אני עובד בחקלאות שנתיים וחצי, כמעט קבוע, באותו מקום עבודה.
נור טיארה: אנו מוכנים לעבוד שנים ארוכות, למדנו את המקצוע בזמן קצר, לא ארבעה עד ששה חודשים.
נור טיארה: אנו מוכנים לעבוד בשכר מינימום כדי לפרנס את הילדים – שבתות, שעות נוספות.
רן כהן: הוא אחד מה-20 אלף.
וופא טיארה: אם מקבלים אותנו, אנו ממשיכים.
דני בן-שמחון: האגדה הזאת שאין ישראלים בחקלאות היתה נכונה אולי ל-2002.
דני בן-שמחון: במצב הכלכלי של היום אם היה נעשה ניסיון דומה, היו באים אלפי אנשים.
דני בן-שמחון: הבאנו פה דוגמה לאפשרות פוטנציאלית קיימת לגיוס של אלפי אנשים, כי ברגע שאנשים מועסקים דרך קבלני משנה ב-80 ש"ח ליום, זה מרחיק את האנשים מענף החקלאות.
דני בן-שמחון: במקום לגייס כוח אדם מקצועי ולתת לו את התחושה של ההתמקצעות במקצוע, מישהו שילמד את העבודה כמו שצריך, במקום זה מעסיקים אותם דרך קבלנים.
דני בן-שמחון: יש אפשרות היום בעוני הקיים – היום כל ילד ששי הוא מתחת לקו העוני, 44% מהחברה הערבית היא מתחת לקו העוני.
דני בן-שמחון: אנו מדברים על המרכז – עמק חפר, השרון, הגליל, יש שם מאות אנשים שמוכנים לעבוד, תנו להם הזדמנות.
דני בן-שמחון: אנו מקבלים שמות של חקלאים ממשרד החקלאות ועובדים בשיתוף פעולה מאוד מיוחד, ואני מברך על זה.
רן כהן: תגיד לנו שב-2006 עמותת מע"ן הצליחה לשלב כך וכך- -
דני בן-שמחון: איפה שפתחו דלת, נכנסו עובדים לעבודה.
רן כהן: כמה בתיאום עם משרד החקלאות או אני לא יודע עם מי, הצלחתם לשלב עובדים בעמותת מע"ן בשנת 2006?
דני בן-שמחון: עובדים מתחילים לעבוד וכעבור חודשיים שלושה המעסיק מקבל היתר לעובדים זרים, ומושיבים את הפועלים האלה בבית.
דני בן-שמחון: באנו הנה לפני שלושה שבועות, חודשיים ימים אנשים שכבר עבדו, יושבים בבית כי המעסיקים שלהם קיבלו עובדים זרים בניוד.
דני בן-שמחון: זאת דלת מסתובבת.
רן כהן: זה פשע.
שלום בן-משה: בהומור אני אומר, שאני נותן גם היתרים לחקלאים ערבים תאילנדים.
שלום בן-משה: ..
שלום בן-משה: לדעתי, אם החלטת הממשלה האחרונה, שהיא מותנית, ומשרד האוצר, יש בו אטמוספירה חדשה ברצון שלהם להעמיד כסף כדי לעשות ניסיון לעודד עובדים ישראליים.
שלום בן-משה: יש שתי הקצאות של האוצר שהקצה אותן, יש 500 עובדי בתי מלון באילת, היה הסכם עם אגודת המלונאים שלא יהיו עוד עובדים.
שלום בן-משה: האוצר העמיד כסף, יותר מ-5 מיליון.
שלום בן-משה: יש הסכם שהולך להיחתם עם התאחדות התעשיינים, לתת כסף להכשרת עובדים ישראליים, 1,500 עובדים, להכשיר כדי שב-2010 לא יהיו עוד עובדים בתעשייה, והאוצר מעמיד שם יותר מ-10 מיליון.
שלום בן-משה: לדעתי, אתה צריך לצאת בקריאה שלאור כך שהממשלה התנתה את ה-3,000 בקליטת עובדים ישראליים, לעודד הכנסת עובדים ישראליים כדי שישתלבו בעניין.
רן כהן: על זה לא יהיה ויכוח בין חברי הכנסת.
יובל יעקובי: אני מאשר את מה ששלום אמר, ואני מוסיף את הבניין – אנו יושבים גם עם הקבלנים.
רן כהן: אני רוצה להזכיר, פה נשמעו זעקות לשמיים של הקבלנים, שישראלים לא רוצים לעבוד בבניין, ותביאו עובדים זרים, וזאת היתה התשובה היחידה, ומאז מספר העובדים הזרים בבניין ירד וענף הבניין עלה.
יובל יעקובי: בכל הענפים מה שעשינו היה בשיתוף עם הענף, גם בחקלאות היו דיבורים ב-2006, ואנו מקווים שנתחיל להתכנס לכיוונים אלה.
יובל יעקובי: חשוב לזכור את העמדה של משרד האוצר לגבי עובדים זרים באופן כללי.
יובל יעקובי: עולים פה הרבה דברים בערבובייה.
יובל יעקובי: רוב העובדים הזרים אינם בפריפריה.
יובל יעקובי: גם בטווח הארוך יכול להיות שבפריפריה יהיו כמה עובדים זרים, פה ושם.
יובל יעקובי: צריך להיכנס לפרויקט רציני של החלפת עובדים זרים בעובדים ישראליים.
יובל יעקובי: ישראליים כן מוכנים לעבוד.
יובל יעקובי: אתה רואה את זה בכל הישיבות שלך, גם בבניין אמרו שלא.
אמיר ברקן: מדובר בנושא שיש בו דעות לכאן ולכאן.
אמיר ברקן: על משרד ראש הממשלה הוטל לרכז את ועדת המנכ"לים, גם בממשלה יש דעות שונות.
אמיר ברקן: רציתי לספר איך אנו מתכוונים להתקדם עם יישום החלטת הממשלה.
אמיר ברקן: הממשלה החליטה על מסגרת, חלוקה שלא תעלה על 3,000.
אמיר ברקן: חשוב לזכור את הדבר הזה.
אמיר ברקן: מה שאנו מתכוונים לעשות זה לקיים בין חמישה לששה דיונים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה והמשרדים הרלוונטיים וגם סיור, ובדיונים אלה אנו מתכוונים לכסות בצורה רצינית את כל הנושאים שנשמעו פה – נתוני מקרו על השפעת העובדים הזרים על שוק העבודה בכלל ובחקלאות, כי יכול להיות שיש פה ורסיות שונות, נושא הפריפריה, מפתחות לחלוקה של היתרים בחקלאות ועוד.
אמיר ברקן: נקיים דיון אחד שכולו לשמוע.
אמיר ברקן: נזמין את כל מי שנחשוב או הוא יפנה אלינו וירצה להשמיע דעותיו.
אמיר ברקן: נדון גם בנושאים נוספים כמו נושא תעסוקת פלסטינים בחקלאות.
אמיר ברקן: אני מקווה שעבודת הוועדה תוביל להחלטה נכונה.
רן כהן: אני מקווה שתעבירו לנו דיווח שוטף מהחלטות ועדת המנכ"ל.
טל דגן: לגבי המחסור בידיים עובדות, אני רוצה לצטט פסק דין שניתן בשבוע שעבר, זה עובד שמגיע אלינו, היה לו גם ניסיון בעבודה בחקלאות, ולא מצליח למצוא מעסיק.
טל דגן: השופטת אומרת כך: "נראה שגולת הכותרת ברשומון יש לייחס להודעת מזכיר הממשלה על פיה מכסת העובדים הזרים הקיימת אינה מספקת ומהווה את החסם העיקרי לפיתוח המשקים החקלאיים ברחבי הארץ ובעיקר בפריפריה.
טל דגן: כתוצאה מהחלטה זו החליטה הממשלה לייבא עוד 3,000 עובדים לחקלאים.
טל דגן: עובד אחד אינו מוצא מקום, הכיצד ימצאו מקום 3,000 נוספים?".
טל דגן: אנו לא מתייחסים למה תהיה המכסה אלא מה יקרה לעבדים שמגיעים הנה.
טל דגן: לא ייתכן שידברו פה על הבאת עובדים נוספים כאשר לא דואגים להשמה של עובדים שנמצאים כבר בארץ.
טל דגן: כתנאי הם צריכים להיעצר כדי שהמדינה תהיה מוכנה לעזור בהעברתם למעסיקים אחרים, צריך לקום מנגנון שכל עובד שנמצא כבר היום בארץ ורוצה לעבוד יוכל למצוא מעסיק, לפני שמדברים על הבאת עובדים נוספים.
טל דגן: שכר של עובד זר בחקלאות הוא 104 או 102 ₪ לשמונה שעות עבודה, זה 13 ש"ח לשעה, וכל עובד כזה משלם כ-9,000 דולר כדי לבוא.
טל דגן: כשמדברים על זה שחייבים ידיים עובדות, שידאגו לידיים העובדות שנמצאות פה ורוצות לעבוד.
עמירה דותן: ראשית, תודה רבה על הדיון הזה, כולנו בעד חקלאות וידיים עובדות.
עמירה דותן: אני מברכת את משרד ראש הממשלה על העבודה.
עמירה דותן: יש לנו שני נושאים עיקריים; אחד, תרשים זרימה שממנו הדם הזה מגיע ארצה, נשאר בארץ, חוזר למקומו או לא, ותפקידנו לטפל בנושא הזה.
עמירה דותן: גם הממ"מ מציין את ה-9,000 דולר על כל עובד.
עמירה דותן: אנו לא נגד עובדים זרים.
עמירה דותן: כוועדה עלינו לראות את תרשים הזרימה של הדרך, ואיני נגד החקלאים, אך צריך לראות היכן הפער בין העובד שנמצא לבין החקלאי, מי גוזר את הקופון הזה באמצע, כולל ישראלים, ולא משנה אם זה מיעוטים, נשים, שרוצה לעבוד בחקלאות ויש חסמים שעלינו ללמוד עליהם כדי לאפשר זאת.
עמירה דותן: ייתכן שמה שאמרתם, של עד 3,000 עם ההתניה של אחד על אחד יכול לפתור את הנושא הזה, ומע"ן וגורמים נוספים, שייתן יד כדי למנף את היכולת.
עמירה דותן: את הנורמות של תעסוקה נשנה, כלומר נעשה מעשה – לא נגד החקלאים - כדי לשפר את נורמת החיים.
עמירה דותן: לא דיברנו גם על ברחנים שהממ"מ מדבר עליהם.
שרה מרום שלו: אני חושבת שכל הבעיה היא פער התיווך, כי אם לא היה פער תיווך גדול כזה, ובזמנו אמרתי פה – אם הממשלה היתה פונה לממשלות אחרות ומבקשת עובדים ולא היה צריך לשלם את פער התיווך, היה טוב יותר לעובדים שלנו כי היו משלמים את מה שמגיע להם, והעובד הזר לא היה צריך לשלם את ה-9,000.
שרה מרום שלו: את זה הוא לא משלם פה, פה הוא צריך לשלם רק 3,000.
שרה מרום שלו: תארו לכם כמה הוא צריך לעבוד כדי להחזיר את זה.
שרה מרום שלו: ברור לחקלאי קל יותר להחזיק אותו, כי הוא בפתח ביתו מתי שהוא צריך אותו, אך זה לא פותר את הבעיה.
שרה מרום שלו: עלינו לדאוג לעניין הזה.
שי חרמש: לבנק ישראל אני רוצה לומר שמשרד החקלאות הגדיר את הצרכים ב-45 אלף עובדים חקלאיים לנושא עבודה בחקלאות.
שי חרמש: בכל מתמטיקה שלמדתי, הפער בין 45 ל-29 הוא 16 אלף, והוא לא מסופק.
שי חרמש: אני לא מכיר חקלאי שחסר לו כוח אדם והוא אומר:
שי חרמש: אני לא לוקח אותו כי הוא בא מכפר קרע.
שי חרמש: יכול להגיע עובד לבית המשפט ולתבוע את כל מה שהוא רוצה, רק צריך לשאול את המעסיק מה בדיוק קרה בחממה באותו רגע.
שי חרמש: אני מניח שהוא בא כשתשע אצבעותיו נקיות, ובקצה ציפורן אחת יש בעיה.
שי חרמש: אם בכל המערכת של 70 אלף עובדים חקלאיים נותר קורבן אחד שהגיע לבית המשפט ויצא צדקו לאור, אני מברך על זה, אך מסיפור אחד אי אפשר לעשות הכללה.
שי חרמש: החקלאי נמצא בין הפטיש לסדן.
שי חרמש: הוא לא אחראי לפער התיווך.
שי חרמש: זה הסקטור היחיד במדינה שבאופן אדמניסטרטיבי מישהו קוצב לו גורם ייצוא.
שי חרמש: החקלאות היא סקטור, להבדיל מנושא הבניין, שמתמודד מול שוקי חול.
שי חרמש: מיליארד דולר ייצוא ישיר, מיליארד דולר ייצוא עקיף, השוק העיקרי של החקלאות מתמודד עם הדולר ליום באתיופיה ועם שני הדולר ביום במרוקו.
שי חרמש: אני לא מציע להגיע לזה, חס וחלילה.
שי חרמש: יש כל הדרייב בעולם לפתח טכנולוגיה, אין דבר שמסתובב בעולם ויכול לנוע בחממה שלא נמצא היום בארץ.
שי חרמש: אם אחרי כל הפיתוחים האלה נאלצים עדיין לקחת ידיים עובדות, כנראה שאין דרך אחרת.
שי חרמש: מנתונים שיש לי, עם עוד 7,000 עובדים זרים מדינת ישראל מייצאת עוד מיליארד דולר.
שי חרמש: אם עוד סקטור כזה יקום, תיירות, בניין, תעשייה, מסחר, מייצרים עוד מיליארד דולר ייצוא, עם ערך מוסף גבוה.
שי חרמש: כנראה שאנו מפונקים, בנק ישראל, כנראה שכל הבעיות נפתרו – גם בכלכלה, גם בייצוא, גם בייבוא.
שי חרמש: זה הסקטור היחיד שיכול להביא היום עוד דולרים נטו לארץ.
שי חרמש: אני מציע – בואו נוותר על המיליארד דולר, נשמור לפחות על השני מיליארד דולר שעדיין קיים.
רן כהן: אני מבקש לסכם בשם כל חברי הכנסת, תעירו אם יש לכם הערות.
רן כהן: אנו חייבים להניח נייר עמדה של הוועדה בפני מליאת הכנסת.
רן כהן: הדיון הזה חשוב לחקלאות ולחברה הישראלית; בעינינו, החקלאות הוא ענף קריטי לביסוסה של הכלכלה והחברה בישראל, ואינו עוד ענף כלשהו במערכת הכוללת, גם לחברה וגם לכלכלה.
רן כהן: שנית, אנו רואים תהליך מסוכן שבו למעלה משליש מהעובדים בחקלאות עלולים להיות בעתיד עובדים זרים.
רן כהן: בהקשר לזה, עלינו לדרוש מהממשלה, אולי מוועדת המנכ"לים, לגבש תוכנית לאומית לעידוד ישראלים לעבוד בחקלאות וצמצום בטווח הארוך של מספר העובדים הזרים.
רן כהן: בעניין זה אנו פונים גם למשרד האוצר לממן תוכנית כזאת כדי להשיג את המטרה הכלכלית והלאומית בעניין זה, אנו פונים גם למשרד החקלאות לשתף פעולה עם מע"ן, עם שירות התעסוקה ועם גורמים אחרים כדי לדאוג להשמה מה שיותר מסיבית של עובדים ישראלים לעבודה בחקלאות.
רן כהן: נדמה לי שעלינו בכל זאת לפנות לגורמים האחראיים לקראת הייבוא של ה-3,000 עובדים זרים, קודם כל לדאוג להשמה של העובדים הנמצאים בארץ ללא עבודה כדי לעשות ניוד של העבודה מחקלאי לחקלאי או מחוסר אישור לאישור, או גם עוברים מענפים לענפים, היכן שאפשרי, לפני שמייבאים עובדים זרים חדשים מחו"ל.
שי חרמש: בוא נדבר חיובי ולא שלילי.
שי חרמש: תוריד את המילה "מסוכן".
רן כהן: "הוועדה מודאגת".
עמירה דותן: לא נגענו בחברות האלה.
רן כהן: שלום העביר לי פתק, ובדיון הבא או אחריו נקיים דיון מיוחד בסוגייה הזו של פערי התיווך.
עמירה דותן: יכול להיות שהכסף הזה שהם מקבלים ילך לתוכנית שאנו רוצים למנף.
רן כהן: הנושא שנולד ממש בשבוע האחרון, הוא הנושא הזה של גביית הכסף מעובדים זרים כתנאי, כשוחד, אני לא יודע איך לקרוא לכל הדרכים האלה.
רן כהן: נדמה לי, שזה נושא שלא רק שאין מחלוקת שחייבים לעסוק לעומק, ולרדת לסוד האמת שבעניין, אלא מבחינת שמירת החוק, שברור לחלוטין שמדובר פה במערכת שחורה משחור, אלא גם ברמה המוסרית והערכית.
רן כהן: מבחינתנו, ההתערבות בכניסה לישראל לצרכי עבודה הוא הרי אסון.
רן כהן: אני מודה לשלום בן משה, שהעיר את תשומת לבי שכדאי לעסוק בעניין הזה.
רן כהן: הייתי רוצה שלום שאולי אתה תפתח לגבי הצגת הדברים.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, אני רוצה להציג מספר נתונים.
רן כהן: בעיקרו של דבר, אנחנו רוצים לשמוע מה אתם יודעים על העניין הזה, ומה דרכי ההגעה לעניין.
רן כהן: כי אני מעריך אולי בתמימות יתרה, אני לא בטוח שלא כל הבולשת הישראלית עובדת עליו לצערי.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, עם הקמת יחידת סמך ב-2003, התחלנו להתמודד עם הבעיות הפנימיות בתוך הארץ, בכך, שבזמנו היו כ-300 אלף עובדים זרים חוקיים ולא חוקיים, ואז התברר בסוף שישנם חוקים סוציאליים לגבי עובדים זרים.
אפרים כהן: התחלנו לעשות סדר בתחום הבניין, בתחום החקלאות, בתחום התעשייה ובסיעוד.
אפרים כהן: אז התברר שישנם קריטריונים, ישנם נהלים, יש פחות או יותר סדר בנושא, ידוע לך מה היה בעבר בנושא.
אפרים כהן: בסופו של דבר, לא ראינו מה קורה מעבר לים.
אפרים כהן: הבאת עובד זר למדינת ישראל קשור בכל מיני גופים של חברות למיניהן, שזה בעצם סחר בעובדים מעבר לים להביא אותם ארצה.
אפרים כהן: התקיימו דיונים עם כל הגורמים הממשלתיים, ואין אחד שלא מסכים שצריך לטפל בבעיה הזאת, שקוראים לה הבאת עובדים, העלויות והסחר בעובדים לפני הגעתם לארץ.
אפרים כהן: כולם מסכימים, אבל אף אחד לא עושה צעד קדימה איך לטפל בנושא הזה.
אפרים כהן: אז מצד אחד אומרים, אין הסכמים בין מדינות, ואי אפשר לעשות את זה.
אפרים כהן: יש אחד אומר, אנחנו לא אחראים מעבר לים לבצע אכיפה.
אפרים כהן: השלישי אומר, זו האחריות של אותה מדינה, כי יש מדינות מהעולם השלישי, שיש להן מטרה לייצא עובדים זרים לארץ, והן לא מעוניינות בסדר בעניין הזה, ולא בכל התהליכים האלה.
רן כהן: יש גם ממשלות שמעונינות ברווח כספי?
אפרים כהן: אני אומר זאת בזהירות מירבית.
אפרים כהן: יש יחסים בינינו לבין המדינות, והנושא חשוב.
אפרים כהן: היום גם בכירים בשרות המדינה, לא רצו לגעת בנושא הזה, בגלל הרגישות וההסכמים בין המדינות.
אפרים כהן: אנחנו נראים לא טוב לחלוטין, כשפחות או יותר ראינו אור במנהרה בעשיית סדר בתוך הארץ, אבל עדיין עובד זר היום כרוך בתשלום של 9,000$, ואז אנחנו בבעיה.
רן כהן: אם אני מבין נכון, הסכומים משתנים בין מדינה למדינה, בין מקצוע למקצוע.
רן כהן: הבנתי שיש סכומים הרבה יותר גבוהים, יש גם קצת יותר נמוכים, שלום התייחס בבקשה.
אפרים כהן: מה עשו ישראלים חכמים בעשיית כסף, כשראו לגבי אכיפה שאנחנו בשליטה מירבית, אמרתי בזהירות מירבית, נסעו לחו"ל ועושים את הכסף בחו"ל.
אפרים כהן: יש שיחלוף בנושא סיעוד.
אפרים כהן: אין מגבלות, אפשר להביא סיעוד כמה שרוצים, על פי החלטת ממשלה.
רן כהן: כמה שאתם נותנים היתר, לא כמה שרוצים.
רן כהן: על פי הואוצ'רים.
אפרים כהן: היום אנחנו מעודכנים בכך שיש כ-85,000 היתרים, מחציתם לסיעודי, והשאר חקלאות, בניין ותעשיה.
רן כהן: בהערכה שלי, גם הבלתי חוקיים זה בערך אותו סדר גודל.
אפרים כהן: לא קצת פחות.
אפרים כהן: היום אנחנו נעים בין 50-60 אלף, על פי נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
רן כהן: בעבר זה היה קרוב ל-200 אלף.
אפרים כהן: נכון, בוועדה הקודמת שלך הגענו ל-240 אלף, לפי הנתונים הלא חוקיים.
אפרים כהן: אני מברך את שלום על היוזמה שהוא מוביל את הנושא הזה, כי יש סדר במדינה וגם צריך לעשות סדר.
אפרים כהן: אני אומר שזה נושא כאוב, נושא טעון, אבל בזהירות מירבית, מאחר וכשיש יחסים בין מדינות, הם מאוד נזהרים מלקבל החלטות בנושא.
אפרים כהן: אני מודה לך.
רן כהן: אני מודה לך מר אפרים כהן.
שלום בן משה: ברשותך, אעבור על העניין באופן שיטתי.
שלום בן משה: גביית עמלות בסכומי עתק מעובדים זרים, קראתי לכך תופעה משחיתה, וזאת בלשון המעטה.
שלום בן משה: ציטטתי את כבוד השופט מודריק ב-2004, הוא התייחס לסוגייה הזאת.
שלום בן משה: כתבתי שיש צורך לשלם בין 7,000 שקלים ל-14,000 שקלים.
שלום בן משה: היום מדברים גם על יותר בתחום של בניין.
שלום בן משה: השופט אומר במפורש על גבה של המדינה חורשים, חורשים, עושים תעשייה עולה כפורחת שנעשית במשך כל הזמן הזה.
שלום בן משה: בחלק מהמקרים אין בינה לבין הבאת עובדים זרים ולא כלום.
שלום בן משה: המצב הזה השתפר בשנתיים האחרונות באופן משמעותי, אבל בשנים עברו היה מסחר רק להבאת עובדים זרים.
שלום בן משה: אנחנו זוכרים שהגיעו 5,000 עובדים זרים בתחום מסויים, ולא היה מה לעשות איתם, הם התפזרו מייד בשטח.
רן כהן: התפזרו מייד בהגעתם לשדה התעופה.
רן כהן: היה ידוע, שמביאים לשדה התעופה, מורידים אותם בצומת, ומשלחים אותם לכל רוח.
שלום בן משה: המצב הזה היום כבר לא קיים כמעט באופן משמעותי, הוא קיים באופן ספורדי.
שלום בן משה: הבאת עובדים זרים, חקלאות וסיעוד בעיקר, אינטרס עם העובד הזר, למקסם את הרווח.
שלום בן משה: המעסיק – מינימום של תשלום.
שלום בן משה: העובד הזר במצב של אין ברירה, הוא חייב להחזיר את הכסף, יש ריבית חודשית קטלנית.
שלום בן משה: יש לחץ, יש איומים על משפחה שלו בחוץ לארץ.
שלום בן משה: המציאות של אין ברירה מביאה למציאות של ניצול, של שיעבוד, וגם של ניצול מיני.
שלום בן משה: אתם יודעים שאנחנו מתעסקים מדי פעם בבעיה הזאת של ניצול מיני גם כן.
שלום בן משה: אנחנו יודעים שיש ניצול מיני, אנחנו מטפלים בזה, גם אנחנו, גם המשטרה, וגם משרד הפנים.
שלום בן משה: האיום על פיטורים או הרחקה מביא לסוג של הכנעה.
שלום בן משה: השלמה עם מצבים בלתי אנושיים ובלתי חוקיים.
שלום בן משה: מציאות של כפייה, מציאות של סחר בבני אדם.
שלום בן משה: פה אני מצטט את הגברת גרשוני, שהיא ממשרד המשפטים, ויש לה הרצאה על העניין הזה, והיא יודעת להגיד בוודאות שמצבים כאלה הם בעצם מדמים מצב של כפייה בסחר בבני אדם.
שלום בן משה: האנשים שנמצאים במציאות כזאת - - -
רן כהן: אין לזה הגדרה אחרת, ההגדרה הזאת היא סחר בבני אדם.
רן כהן: גובים מבני אדם כסף תמורת עבודה, זה סחר בבני אדם.
רחל גרשוני: זה לא, אבל כפי ששלום בן משה אמר, זה יוצר אקלים נוח.
רן כהן: הרי בעצם תופסים את האדם הזה במצוקתו הכלכלית, סוחטים ממנו וממשפחתו את הכסף הזה תמורת מקום עבודה.
רחל גרשוני: אבל זה לא סחר בבני אדם.
יוסי אדלשטיין: זה דמי העמלה שהוא צריך לשלם.
רן כהן: לטעמי, זה סחר בבני אדם.
שלום בן משה: המציאות הזאת כמובן מדרבנת ומעודדת את העובד לעבוד גם בניגוד להיתר.
שלום בן משה: הסינים בעיקר, וגם עובדות הסיעוד מסיימות את העבודה, מחפשות עבודה נוספת לעבוד בלילה, ביום, בשבתות, בחגים, כדי להחזיר את הכסף העצום הזה שהן צריכות לשלם.
רן כהן: וגם קצת לפרנס א המשפחה שלה, בשביל זה הן באו.
שלום בן משה: לגבי המעסיקים, הגבייה הזאת מעודדת את הבאה לשם רווח, ללא בדיקת התאמה - בסיעוד אנחנו יכולים להגיד שיש מקרים לא מעטים שאני מקווה שבשיטת העסקה החדשה נקטין את המציאות הזאת כמעט לגמרי, שבה מביאים עובדת זרה לסיעוד, לא עושים בדיקות מקדימות של התאמה.
שלום בן משה: העובדת מגיעה, לא מבינה לאן היא מגיעה.
שלום בן משה: אחרי זמן מסויים היא מבינה שזה עונש לא קטן, היא עוזבת.
שלום בן משה: אם מוצאים לה מקום עבודה אחר בסדר גמור, אם לא, היא הופכת בלתי חוקית, ואנחנו נדרשים ומאפשרים להביא לסיעוד, לנסעד עובד נוסף.
שלום בן משה: ואז בא עובד נוסף, והמצב הזה כרגע חוזר חלילה.
שלום בן משה: מעודדת גירוש עובדים כדי להביא במקומם אחרים.
שלום בן משה: שמתי לכם בסוגריים (סיפור התחזות לשוטרים).
שלום בן משה: ממש בשנה האחרונה, הרי ברגע שעובד בורח ממקום עבודתו, נוטש, המעסיק לא יכול לקבל עובד במקומו, הוא נשאר על צווארו.
שלום בן משה: כדי לא לעודד שיעודדו את האנשים לנטוש.
שלום בן משה: הוא יקבל עובד במקומו, רק אם העובד עזב את הארץ.
שלום בן משה: אם משרד הפנים מדווח שהעוזב עזב את הארץ, אז המעסיק יקבל במקומו.
שלום בן משה: כשהמעסיק רוצה לקבל מישהו חדש, כי החדש מביא 8,000$, שחלק מזה גם המעסיק מקבל כסף, אז כמו שהרוסים עוזרים למישהו למות, הוא עוזר לו לעזור.
שלום בן משה: אבל במקרה הזה, לפני כמה חודשים, הגדיל לעשות מעסיק מסויים, שלקח שני אנשים, הלביש אותם כשוטרים, התחזו כשוטרים, באו, ותפסו את העובד הזר, לקחו אותו לחוץ לארץ.
שלום בן משה: למזלנו, משרד הפנים הצליח לעלות על זה ברגע האחרון, עצר את העניין, עצרו כמובן את המעסיק ואת השוטרים, והאשימו את העובד.
שלום בן משה: כל הפעולה הזאת נעשתה, כדי שהוא יסולק, כדי שאפשר להביא מישהו במקומו.
שלום בן משה: תראו עד איפה העניין הזה באטרף רציני.
רן כהן: זו תעשיית כסף.
שלום בן משה: שנית, היא מעודדת דיווחים, העובדים נוטשים כבורחים כדי לקבל חדשים במקומם.
שלום בן משה: לשמחתי, המדיניות של משרד הפנים היא חד-משמעית.
שלום בן משה: דיווחת על מישהו שנוטש, זו בעיה שלך, לא תקבל במקומו.
שלום בן משה: על זה יש כל הזמן לחץ עלינו לוותר להם, שמי שנוטש, יקבלו מישהו במקומו.
שלום בן משה: משרד הפנים התעקש בצדק לא לעשות את זה.
שלום בן משה: היא מעודדת ספסרות בעובדים, כתבתי לכם בסוגריים דוגמאות, גניבת עובדים בבניין, ומאבק התאגידים בהקטנת ההקצאה להביא חדשים.
שלום בן משה: מעודדת ספסרות בעובדים.
שלום בן משה: הקמנו תאגידים לבניין, שהשיטה, ככלל שיטה נכונה.
שלום בן משה: אני מודה שהתופעה של גבייה והבאת עובדים בכסף על זה לא התגברנו.
שלום בן משה: אנחנו משתלטים בצורה יותר טובה על הניהול של העובדים בארץ, על התנועה שלהם, על התשלום, על תשלום הפיקדון כן.
שלום בן משה: אתן לכם דוגמה, לפני חצי שנה עלינו על תופעה שהחברות, התאגידים והקבלנים, גונבים עובדים אחד מהשני בעיקר סינים ואחרים, בצורה דרמטית.
שלום בן משה: הם התלוננו בפנינו.
שלום בן משה: מה התברר לנו, שיש להם אינפורמציה שהעובד אמור בעוד חודשיים שלושה לעזוב את הארץ, הם רוצים להביא אותו אליהם, כדי שכאשר יגיע לפרקו, כשהוא יעזוב הם יזכו במקומו.
שלום בן משה: בעצה עם משרד הפנים, עשינו מהלך, אמרנו מעתה ואילך, לא יזוכה ולא יקבל מישהו חדש אלא אם הוא עבד אצלו לפחות חצי שנה.
שלום בן משה: בעניין של בג"צ הקבילה קצת בבעיה.
שלום בן משה: אבל כאשר עשינו את זה, נעצרה במידה מסויימת התופעה.
שלום בן משה: מאבק התאגידים בהקטנת ההקצאה להביא חדשים.
רן כהן: מה שאתה אומר בעצם, זה כשיש עובד זר שמסיים את תקופת עבודתו, הוא הופך להיות בעצם לאוצר, כי זה פוטנציאל לגבות בעבור החדש ולהתחלק על הכסף.
עמיחי אילון: מחירו עולה לקראת סיום שירות עבודתו.
שלום בן משה: עוד דוגמה אחת.
שלום בן משה: לפני כפחות משנה, שמונה חודשים, הגענו לסיכום שחסר כ-1,200 עובדים זרים בתחום הבניין, בדין.
שלום בן משה: הם באו אלינו ואמרו, רבותי, תשלימו כי יש ממשלה.
שלום בן משה: הממשלה החליטה 15,000.
שלום בן משה: עשינו אימות נתונים עם משרד הפנים, והם צדקו.
שלום בן משה: עכשיו אנחנו צריכים להחליט, לחלק 1,200 עובדים זרים, כפול עשרת אלפים בערך, תעשו חשבון כמה כסף זה.