GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחיאל סופר: ממש ביום השני של האירועים הייתי שם, דיברתי עם ראש המועצה, הם גרו בקראוון, אמרו אנחנו לא מוכנים, נופלים פה כמה עשרות מטרים מאתנו, הקראוונים שלהם לא ממוגנים ומה שעשינו ממש בלוחות זמנים מאד קצרים, יומיים לאחר מכן הכשרנו להם שני מקלטים ציבוריים בתיאום כמובן עם משרד הפנים.
יחיאל סופר: העברנו את התקציב, שיפצנו להם ושיכנו אותם במקום בקראוונים בתוך המקלטים.
יחיאל סופר: אז ה בעיות שידענו עליהם וטיפלנו בהן אד הוק.
יחיאל סופר: גם הסטטוס של העובדים מבחינתי הוא ממש לא רלבנטי.
יחיאל סופר: איך הוא נמצא, מי משלם לו, חוקי או לא חוקי, מבחינתנו אדם הוא אדם באשר הוא, זה לא משנה, הוא באזור שלנו, בתחומי מדינת ישראל ואנחנו כפיקוד העורף אחראים לתת לו את המענה המיטבי הטוב ביותר שאנחנו יכולים לעשות.
אורית לקסר: אני אישית מהאגף הגריאטרי אבל אני אציין גם דברים שלאו דווקא קשורים לגריאטריה.
אורית לקסר: הטיפול הרפואי באזור צפון הארץ הוא ניתן היום בשיתוף פעולה של כל קופות החולים והטיפול ניתן שם לכל אדם ולא בודקים בעצם באיזה קופה הוא מבוטח או האם הוא מבוטח בכלל.
אורית לקסר: מה שתופס אוטומטית גם לעובדים זרים שזקוקים לעזרה רפואית אז הם יכולים לקבל במרפאות מה עוד שרובם, במיוחד החוקיים יש להם ביטוח רפואי ואז הם מוצמדים לאחת מקופות החולים והם יכולים לקבל כל טיפול.
אורית לקסר: לגבי העובדים הזרים שנמצאים יחד עם הקשישים הסיעודיים אז קודם כל אני מצטערת שאין פה נציגות ממשרד הרווחה כי האוכלוסייה הזאת נחשבת כקהילה ולהם יש יותר את הנתונים.
אורית לקסר: מה שאני יכולה להגיד שאנחנו מתחילת המלחמה הועברו כ- 300 קשישים מצפון הארץ ואני מתכוונת חיפה צפונה למוסדות סיעודיים במרכז הארץ, גם ממשלתיים, גם ציבוריים וגם פרטיים.
אורית לקסר: אין לי מספרים מדויקים כמה מהקשישים האלו היו מלווים.
רן כהן: לא היו כל כך הרבה מקומות פנויים במעונות סיעודיים אז איך באמת זה טופל.
אורית לקסר: זה לא מדויק כי מיטות סיעודיות בלי קשר למלחמה יש בעודף במדינת ישראל.
אורית לקסר: מה שלא היה זה הנושא של הקודים, של הסבסוד וגם הנושא הזה די הסתדר בשנה האחרונה.
אורית לקסר: ההמתנה היא המתנה קצרה.
אורית לקסר: אז את זה לא יודעים.
אורית לקסר: נעשתה עבודת הכנה שנמצאת כל הזמן יש מאגר שאנחנו יודעים באיזה מוסדות יש מיטות פנויות ועל בסיס הנתונים האלה ועדכון של זה מדי יום, יש באגף הגריאטריה צוות שעובד על זה וגם בשעת חירום, גם הוגדרו מקומות בתי חולים סיעודיים שאנחנו הפנינו את המטופלים אליהם אבל גם אם היתה יוזמה, המשפחה לקחה את הקשיש לדרום הארץ או פתאום ראו שהם לא מסתדרים ויצרו קשר עם מוסד סיעודי פרטי באזור ואחר כך רק פנו אלינו, כל הפניות האלה נענו.
אורית לקסר: מה שאנחנו בעצם יצרנו זה אשפוז עם מימון מיוחד למלחמה, קוראים לזה קוד מלחמה או מחוז מלחמה וכל התקופה הזאת מכוסה על ידי משרד הבריאות ושי מערך מאד מסוים של איסוף נתונים.
אורית לקסר: אין לי איסוף נתונים מדויק כמה מטופלים לוו עם מטפלים ישראלים או עובדים זרים אבל היו פניות בודדות לאפשר להם להיות במוסדות.
רן כהן: כאשר האדם הסיעודי היה צריך לעבור, שיעבור אתו גם המטפל שלו.
אורית לקסר: אנחנו משתדלים ואנחנו רוצים ומעדיפים שהוא לא יעבור לבד.
אורית לקסר: במוסדות הפרטיים אנחנו הרבה פעמים שאלנו אם יש להם בעיה, לא היתה שום בעיה, היום אני יודעת מדיווח של מוסד באזור נתניה שהוא קיבל כמעט את רוב הקשישים שהגיעו אליו והם הגיעו או עם בן משפחה או עם עובד זר והם מתווספים לצוות המטפל.
אורית לקסר: צריך להבין שהיה עומס עבודה מאד משמעותי למוסדות הסיעודיים שלא רגילים לקבל בתוך תקופה קצרה כל כך הרבה מטופלים עם אינפורמציה לא מלאה אז ככה שהמטפלים שמכירים את הקשישים היו באמת לעזר לאותם המוסדות ואנחנו בירכנו על זה.
אורית לקסר: אני לא יודעת אם היו פתרונות למלונאות של אותם מטופלים.
רן כהן: סליחה ד"ר לקסר, מרכז המידע עשה עבודת הכנה לקראת הישיבה הזאת ומצא שהיו מקרים, אני שואל אותך אם את יודעת עליהם שבהם קשישים עם העובדים הזרים הצמודים אליהם הוזנחו בצפון על ידי בני המשפחה.
רן כהן: חברת הכנסת מרום אז תוכלי אולי באמת לענות על זה.
אורית לקסר: אני לא יכולה להגיד לך.
אורית לקסר: אני יודעת על סיפור אחד או שניים אבל לא בצורה שיטתית.
אורית לקסר: אני יודעת שאם היו מתגלים מקרים כאלה דרך עובדי הרווחה של הרשויות המקומיות זה הועבר אלינו למשרד הבריאות לאגף לשעת חירום ואז העבירו אותם למקום אחר.
אורית לקסר: כל מידע שהגיע אלינו, איסוף הנתונים הוא על ידי עובדי הרווחה ואני יודעת שהם כן עשו עבודה סיזיפית ועברו ממקום למקום בשביל לראות מה קורה אבל גם יכול להיות שהיו מקרים שלא ידעו.
רן כהן: את יודעת גם על מקרים שבהם עובדים זרים נטשו את המטופלים שלהם?
אורית לקסר: לא יודעת, אין לי נתונים על זה.
רן כהן: אז באמת אפרים, אם אני לא טועה וסליחה שאני פונה אליך אבל אתה הכי ותיק והכי מקצועי פה.
רן כהן: נדמה לי שגילוי הנאמנות הזה של העובדים הזרים למטופלים הסיעודיים שלהם הוא פשוט מופתי מבחינה מוסרית.
רן כהן: וזה לא עניין של פרנסה אלא זה עניין של חיים ומוות, עניין של הגינות ואמינות מלאים.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, לא פעם אני ציינתי בועדות שלך שהנושא הזה של העובדות הסיעודיות נתן קודם כל פתרון למדינת ישראל מבחינת מיטה טיפולית, אנחנו יודעים כמה עולה מיטה טיפולית אבל ל חשוב הכסף, חשוב שהסיעודי נמצא בסביבה שלו, במקום מגוריו, זה פתרון לא להעתיק אותו למקום אחר הלוא אנחנו יודעים כמה קשה לקחת בגיל מסוים ולהעתיק מקום ולכן הפתרון והשירות שלהם אין מה לדבר.
אפרים כהן: אין תחליף לזה.
אורית לקסר: אחד השיקולים בעיקר של לשכות הבריאות באזור הצפון היה לא כל כך התפקוד הסיעודי שזה מונח רפואי יותר אלא האם האיש מסוגל להגיע למרחב מוגן או למקלט, כי בצפון הארץ זה לרוב למקלטים ולא למרחבים מוגנים והרבה מן הקשישים בגלל שהם לא היו מסוגלים את אותה ניידות מהירה של תוך דקה רק בגלל זה לפעמים הם הועתקו למרכז הארץ, למרות שגם אנחנו מעדיפים שהמטפלים יהיו אתם כי זה נותן לנו איזה שהיא ערובה שהם יחזרו אחר כך לקהילה וזה החשש הגדול שלנו שיהיה פה משבר.
רן כהן: אני מאד מודה לך ד"ר לקסר ואני רוצה לבקש ממך בקשה שאם יש איזה שהיא בעייתיות בסוגייה הזאת בו בדקה שאתם יודעים על זה אני מבקש לדווח לנו כי אני מתכוון בעניין הזה לעשות כל מאמץ כדי שהדברים האלה יפתרו בדקה שאנחנו יודעים עליהם.
רן כהן: אין שום סיבה בעולם שהעובדים הזרים שסועדים את האנשים הסיעודיים שלנו במדינת ישראל יגלו נאמנות ומסירות כל כך גדולים ואנחנו לא נפתור את הבעיות שלהם בדקה שהן מתעוררות.
רן כהן: אני רוצה לפנות ליוסי , נציג משרד הפנים פה שמלווה אותנו שנים.
רן כהן: לאחר מכן אני אבקש מתת ניצב עזרא אהרון ליידע אותנו לגבי משטרת ההגירה.
רן כהן: יוסי בבקשה.
יוסי אדלשטיין: בסך הכל כפי שצוין כבר על ידי אפרים ושלום, אנחנו עם תחילת המלחמה היו מספר פניות פרטניות ולפני שנערכנו בכלל היו מספר פניות פרטניות לגבי מסעדה כזו או אחרת בנהריה, או מפעל כזה ואחר ומיד נתתי אישורים והורידו אותם למרכז הארץ לבעלי מסעדות אחרים במרכז הארץ, על מנת שהעובד לא ייפגע בשכרו ושהמעסיק לא יצטרך לשלם לו שכר כשהמסעדה סגורה, לאחר מכן יצאה הנחיה מרוכזת לגבי כל המגזרים.
רן כהן: אז בעצם מה הם ביקשו ממכם ממשרד הפנים?
יוסי אדלשטיין: אישור לעבור, זה אצלי ולא אצל שלום.
רן כהן: האישור לעבור ממקום אחד לשני בארץ זה אצלך?
יוסי אדלשטיין: נכון, שלום עוסק במעסיקים ואני עוסק בעובדים.
יוסי אדלשטיין: לאחר מכן יצאה הנחיה משותפת עם שלום ולכל המגזרים.
יוסי אדלשטיין: בסך הכל מבחינת החקלאות מרבית העובדים ירדו על ידי החברות המלוות.
יוסי אדלשטיין: החברות המלוות לקחו את העובדים במרוכז, העבירו אותם והם עושים את זה בדרך כלל כל השנה בעונה אז עכשיו נאלצו לעשות את זה לא בעונה אבל הם מצאו להם מעסיקים, חלק מהעובדים עברו בתיווך ישיר בין המעסיק המקורי לחברים כאלה ואחרים שגם כן במהלך השנה הם מחליפים ביניהם את העובדים.
רן כהן: העניין הזה כבר מותר מבחינת החוק, לא אפרים?
רן כהן: העניין של ניוד בין חקלאים.
אפרים כהן: זה מותר ורק היחידה של שלום והיחידה של יוסי דואגים גם במסגרת הניוד יישמרו זכויות העובדים על מנת שלא ייווצר מצב של אתמול לקחתי אז אין מי שישלם שכר, אין תנאים הולמים, אין ביטוח רפואי.
אפרים כהן: אז צריך ליצור את הקשר בין כל הגורמים על מנת שעובד זה, איפה שיהיה, יהיו לו את התנאים ההולמים שלו.
רן כהן: על כל נושא שטיפלנו בו הרבה מאד זמן וזה הכפיתה או הכבילה אז בעצם איתרנו אותו בחוק.
אפרים כהן: איתרנו אותו בחוק אבל עכשיו יש ועדה שמרכז אותה שלום.
רן כהן: סליחה, זה לא נכון לחלוטין, הכבילה קיימת, בג"צ קבע מה שפסק וקבע שהכבילה היא לא מידתית ולא חוקית ועדיין לא הוגשה הצעה אחרת ואם אני זוכר נכון היא צריכה להיות ב- 30 בספטמבר.
רן כהן: כולם כבולים ועובדי הבניין כבולים לתאגיד.
רן כהן: רן, מה שאני מבין זה שהיום נושא הכבילה שבעבר היה בעייתי בחוק הוא לא בעייתי בחוק כיוון שהיום בהודעה למנהלת ולמשרד הפנים העניין הזה מתקיים ללא תקלה אז אי אפשר לעצור עובד כזה.
רן כהן: יוסי ממשיך.
יוסי אדלשטיין: סך הכל למרבית העובדים הזרים מהצפון הם עבדו גם בתחום התעשייה והיו אלי פניות של כל מיני מעסיקים בתחום התעשייה שחלקם העתיקו את קווי היצור שלהם למפעלים מקבילים באזור המרכז וחלקם מצאו פתרונות חלופיים לעובדים שלהם, כך שאני מקווה שברגע שתיגמר המלחמה בצפון אנחנו נוכל לאט לאט להחזיר את כולם חזרה.
רן כהן: כלומר, התחושה שלך היא שכל העובדים שעזבו את מקומות עבודתם בצפון עובדים במקומות אחרים בישראל?
יוסי אדלשטיין: מרביתם.
יוסי אדלשטיין: מעט מאד קמו ונטשו את המעסיק ולא נמצא להם פתרון והם ירדו להם למרכז לחפש להם פתרון עצמאי.
רן כהן: זו סוגייה מאד מעניינת לדעת מה קרה בינתיים עם המעסיקים בצפון, איך הם מסתדרים בלי.
רן כהן: אם הפרי נופל על הארץ זה לא פתרון.
יוסי אדלשטיין: אין להם פתרון כי הם גם לא עובדים, הם לא יוצאים לקטוף את הפרי וחלק מהמפעלים בכלל סגורים ולא פעילים.
יוסי אדלשטיין: אז אנחנו מקווים שהמצב של המלחמה יסתיים ואז אנחנו נערך לבדוק שכל העובדים שירדו יחזרו חזרה למעסיקים ויתחילו לשקם חזרה את העסקים שם.
רן כהן: תודה רבה יוסי.
רן כהן: תנ"צ אהרון בבקשה.
עזרא אהרון: צהרים טובים.
עזרא אהרון: מנהלת ההגירה כזרוע המבצעית העיקרית לאכיפה בעניין בעובדים הזרים, בימים הראשונים אנחנו קיימנו הערכת מצב והוריתי להפסיק את כל פעולות האכיפה בגזרות העימות למיניהן לחלוטין.
רן כהן: מניין?
רן כהן: מחדרה צפונה?
רן כהן: מחיפה צפונה?
עזרא אהרון: לא, חדרה זה עדיין לא אבל בואו נגיד מהאזור של חיפה וצפונה, אין פעילות אכיפה של מנהלת ההגירה כלל ועיקר, אני רוצה להגיד בהזדמנות הזאת שמרבית שוטרי מנהלת ההגירה עסוקים בפעילויות אחרות באזור.
עזרא אהרון: אנחנו מסייעים ליחידות המשטרה בצפון בפעילות החשובה שהם מבצעים שם.
עזרא אהרון: לא רק זה.
רן כהן: לא עשית הסטה של השוטרים שלך בצפון דרומה כדי לאכוף את החוק אלא העמדת אותם לרשות המשטרה.
עזרא אהרון: השוטרים שהתפנו מפעילות האכיפה מסייעים בפעילות המשטרה הצפונית בפעילות החשובה של ההגנה על האזרחים בצפון.
עזרא אהרון: לא רק זה, גם יחידות אכיפה של מנהלת ההגירה במרכז ובדרום, באזור בתל אביב מופנים לסיוע למשטרת המחוז הצפוני שעושה עבודה חשובה.
רן כהן: הערכת המצב שלך היא שמעסיקים פיראטיים בצפון ינצלו את התקופה הזאת שבה אתה לא משליט את המרות שלך שם לרעה?
עזרא אהרון: לא, אני לא חושב.
עזרא אהרון: אני חושב שיש בעיה אובייקטיבית ביכולת להעסיק עובדים זרים באזורי העימות.
עזרא אהרון: יש קושי להעסיק ישראלים אז על אחת כמה וכמה עובדים זרים.
עזרא אהרון: אני מעריך שזה לא מנוצל לטובת העניין ואני רק רוצה להשלים, אנחנו כמה ימים לפני פרוץ המערכה הזאת השלמנו מבצע גדול בענף החקלאות, עשינו פחות או יותר סגר ושיתוף פעולה עם החקלאי, זה היה מבצע מבורך אבל למערי כנראה שהמערכה הזאת קצת טרפה לנו את הקלפים ולהערכתי ללא ספק שנסיים את המערכה הזאת אנחנו נשחזר את אותו מבצע בתיאום עם החקלאים על מנת לנייד את אותם עובדים זרים שבעקבות המצב האובייקטיבי התגלגלו דרומה, שיחזרו למעסיק שלהם בצפון.
עזרא אהרון: צריך לאתר אותם.
עזרא אהרון: חלקם כבר כנראה זה כבר חודש שלם, חלקם כבר קשורים איכשהו למקומות אחרים וצריך לאתר אותם גם בסיוע משרד הפנים וגם בסיוע משרד התמ"ת.
עזרא אהרון: אנחנו יודעים לעשות את זה, זה פחות או יותר היה דפוס הפעולה, אותה קונספציה שגיבשנו במהלך המבצע האחרון ואנחנו נצטרך לנייד את אותם עובדים חזרה לאזור הצפון.
רן כהן: קרוב לודאי שמי שידאג לזה זה המעסיקים שלהם שירצו אותם בחזרה.
רן כהן: לא?
עזרא אהרון: צריך כנראה איזה שהוא דירבון לטובת העניין.
עזרא אהרון: אפרים דיבר על האפשרות לפתוח שמיים לטובת העניין הזה.
רן כהן: איך אתה מנייד אותם צפונה?
עזרא אהרון: אנחנו עוד לא נכנסנו למבצע הזה.
רן כהן: חברים, אני רוצה לבקש, לגבי התקופה של חזרה מהמלחמה נדבר עוד מעט.
רן כהן: אני רוצה כרגע לשמוע את הסקירות של הדופים שנוגעים בדבר ועכשיו מדבר תנ"צ אהרון.
עזרא אהרון: מדיניות האכיפה של מנהלת ההגירה ביתר המקומות נעשית ברגישות הראויה.
עזרא אהרון: היא בעיקר ממוקדת מודיעינית כולל פעילות לילה.
עזרא אהרון: בימים הראשונים לא ביצענו פעילות כלל, הסתייגנו מפעילות לילה וכיום אנחנו מתחילים לבצע פעילות אכיפה אבל מאד מבוקרת עם רגישות ולראייה אנחנו לא שומעים על שום תקלות בעניין הזה.
עזרא אהרון: אני רוצה לומר שאנחנו מנצלים את ההזדמנות למקד את הפעילות בין מחוללי התופעה.
עזרא אהרון: אותן חברות כוח אדם ובאותן עבירות שמתבצעות דווקא נגד העובדים הזרים.
עזרא אהרון: זוהי הזדמנות משום שאת עיקר המאמץ במקרה הזה נוח לנו להפנות לכיוון הזה והניסיון למצוא את האיזון בין פעולת אכיפה לבין הטיפול במחוללי התופעה.
רן כהן: אגב, אם מותר לי להמליץ.
רן כהן: את זה תעשו כל השנה.
רן כהן: העובדים הזרים לא מתפרצים למדינת ישראל מרצונם.
רן כהן: הם מובאים לכאן.
עזרא אהרון: אני יכול לומר לך שאנחנו כבר תקופה של כמה חודשים מאזנים בין הצורך לבצע פעולות אכיפה לבין הצורך לטפל במחוללי התופעה וזה כולל טיפול באותם חוקים ותקנות שפוגעים במעמדם של אותם עובדים זרים חוקיים במדינת ישראל.
עזרא אהרון: בסך הכל אני יכול לומר שמאז המערכה הזאת, מעבר לקושי האובייקטיבי שלנו להתמודד בכלל עם פעולות אכיפה, אנחנו יודעים לגלות את הרגישות המתבקשת , למקד את הפעילות בצורה כזאת שהיא כמובן לא תהווה בעיה.
עזרא אהרון: אנחנו משוכנעים שעם סיום המערכה הזאת אנחנו נצטרך להתארגן מחדש ולמצוא את המפתח לניוד של העובדים הזרים כל אחד חזרה למקומו הטבעי הקודם.
רן כהן: האם במצב הזה , באווירה של האחדות הלאומית וכו', אתם גם נמנעים מלעשות פעולות אכיפה במרכז הארץ ובדרומה?
עזרא אהרון: אמרתי שאנחנו עושים את זה אבל ברגישות הראויה ובעיקר בהתמקדות מודיעינית.
רן כהן: ברגישות, אתה מתכוון יותר רך, יותר מה?
עזרא אהרון: יותר רך, פחות צוותים, בלי פעילות לילה, רק באישורי.
עזרא אהרון: בכל מקרה הפעילות שלנו ממוקדת נגד עובדים זרים ששוהים במדינת ישראל שלא כדין.
עזרא אהרון: אם י עובד זר והוברר לנו שהוא הגיע מהצפון, אף אחד לא יגע בו.
עזרא אהרון: זו הנחיה וזו החלטה ובעניין הזה אנחנו מקיימים את זה כך.
רן כהן: אז מה קורה באמת בבתי הכלא?
רן כהן: בחדרי המשמורת?
עזרא אהרון: הצטמצמו בכמות ניכרת.
עזרא אהרון: אני יכול לומר שאנחנו עומדים אולי על 10 או 20 אחוז מההיקף הרגיל.
עזרא אהרון: יש קושי להרחיק וזה כבר סיפור אחר אבל חדרי המשמורת הצטמצמו.
עזרא אהרון: אני יכול להגיד יותר מזה ואולי זה יעניין את כולם, בחדרה יש מתקן ואנחנו ערוכים לאפשרות הפינוי שלו בכל בהתאם להחלטות של פיקוד העורף, אם תושבי חדרה יצטרכו להיכנס למקלטים אנחנו נפנה אותו מאנשים, מאותם עובדים זרים ששוהים בו.
עזרא אהרון: ואז נעביר אותו למתקנים אחרים.
עזרא אהרון: יש להם כבר פתרון.
עזרא אהרון: החלק האופרטיבי הוא לא בעייתי ומהבחינה הזאת היה ותושבי חדרה יאלצו להיכנס למקלטים, אז אנחנו נפנה את המתקן הזה.
רן כהן: אני מאד מודה לך, תנ"צ אהרון.
רן כהן: יוסי, אני חוזר אליך בשאלה שלא שאלתי קודם, מה מידת הזרימה של עובדים זרים החוצה מישראל בתקופת הלחימה הזאת?
יוסי אדלשטיין: כמעט ולא קיימת.
יוסי אדלשטיין: יש את היציאה השגרתית, כאלה שסיימו 5 שנים והחברות מוציאות אותן אבל אין איזה שינוי התנהגות בגלל המלחמה.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, העלות להבאת עובד זר כל כך העובד משלם שם שלא כדאי לו לצאת כי הוא צריך לממן את ההתחייבות שלו וזה מה שעושה כיום שלום בן משה, כמה שאפשר להפחית את העלות הזאת על מנת שעובד זה לא יהיה ממושכן הרבה שנים.
שרה מרום שלו: כל הסקירה שלכם באמת מאד מעניינת כל השנה אבל מה שאני רואה היום כדחוף זה דווקא הסיעודי.
שרה מרום שלו: אני הייתי בצפת ובטבריה וראינו מה שהולך שם עם האנשים הסיעודיים, אתם ל יכולים לתאר לכם, זה ממש נורא.
שרה מרום שלו: כי הסיעודיים לא יכולים להגיע למקלטים, בלתי אפשרי בתוך דקה להגיע למקלטים.
שרה מרום שלו: והעובדים הזרים באמת עושים עבודת קודש אבל יש הרבה מאד אנשים שאין להם עובדים זרים וזה בעצם אשמתנו כי לא נותנים אישורים לזה.
שרה מרום שלו: אנחנו יודעים שלא נותנים אישורים וגם לא כולם יכולים להרשות לעצמם.
שרה מרום שלו: בצפת למשל לא יכולים להרשות לעצמם עובד זר ללא השתתפות הממשלה.
שרה מרום שלו: אם הוא צריך לקבל עובד זב ואין לו השתתפות של המוסדות אז זה מאד קשה.
שרה מרום שלו: אבל גם עם העובדים הזרים קשה ובמיוחד כשאין אף אחד.
שרה מרום שלו: וזה מה שאתה אמרת, אפרים, בסך הכל כמה עובדים זרים שעובדים בסיעודי?
אפרים כהן: עובדות זרות בישראל שאדון בן משה נתן להן היתר זה 42 אלף.
רן כהן: מה שאני יודע זה שתוך 3 שבועות מרגע הגשת הבקשה כבר מתקבל אישור.
אפרים כהן: לגבי עובד חדש.
אפרים כהן: לגבי הארכה זה תוך יומיים עד ארבעה.
שרה מרום שלו: זה בכל זאת לוקח יותר.
שרה מרום שלו: אני אומרת לכם את זה מידיעה, אני מטפלת בזה ואני יודעת את זה.
שרה מרום שלו: מה שקרה עכשיו, אף עובד סיעודי, עד כמה שנודע לנו, לא עזב את המקום עבודתו.
שרה מרום שלו: הם נשארו עם המבוגרים ומטפלים בהם.
שרה מרום שלו: מה שאנחנו צריכים לדאוג זה שיקבלו יותר אישורי כניסה לעובדים זרים לסיעודיים.
רן כהן: לעובדים סיעודיים אין מגבלה מספרית של הממשלה או של המנהלת.
שרה מרום שלו: האמת היא שהבעיה היא לא אצלכם, הבעיה היא את האישורים שמקבלים מהביטוח הלאומי.
שרה מרום שלו: בדיוק דיברתי עם מנהלת הועדה, כשמקבלים כשאתה מקבל 2.9 אחוז אתה מכיר את זה ולא 3 אחוז אז אתה לא מקבל את העובד הזר.
שרה מרום שלו: אתה צריך לקחת אותו באופן פרטי ולעקוף את כל הפרטים האלה.
רן כהן: אני מציע שבעניין הזה נקיים דיון נפרד כי היום אנחנו מדברים בעיקר על גורל העובדים הזרים שנמצאים כאן במלחמה.
שרה מרום שלו: אבל הם שותפים לכל הסיעודיים, זה שיתוף.
רן כהן: אני מניח שאם היום היה אדם מאזור הצפון שהוא זקוק לעובדי סיעודי הוא היה מקבל את זה אפילו בדחיפות יותר גדולה מאשר במצב רגיל.
רן כהן: אבל אני מציע שנקיים דיון גם על הקריטריונים.
רן כהן: אני רוצה בכל זאת לעבור ולשמוע גם את האחרים.
אלי מוגרבי: אני מארגון מגדלי הירקות.
אלי מוגרבי: תראו, אני אחזור על חלק מהדברים שנאמרו פה או אביא כמה דברים בעקבות לפחות המידע שיש ברשותי ובארגון לגבי הנושא של העובדים הזרים בעיקר בצפון.
אלי מוגרבי: נכון שבתחילת המלחמה או המבצע הזה היתה בהלה בקרב העובדים הזרים והיה רעיון של נטישה וזה אפילו לעזוב את גבולות מדינת ישראל.
אלי מוגרבי: והתחיל לחץ על העובדים הזרים פשוט לנייד דרומה או לכיוון מרכז הארץ וישנה מערכת בין חקלאים וגם בין ועדות חקלאיות אזוריות.
אלי מוגרבי: יש אגודה במטולה, ביסוד המעלה ובכל המקומות האלה ויש ועדות חקלאיות באזורים הדרומיים בארץ כמו אזור הערבה, רמת הנגב, אזור אשכול ומרחבים, שדות נגב, יש שם ועדות חקלאיות פעילות ויש קשרים של בין רכזי הועדות החקלאיות.
אלי מוגרבי: חלק מהעובדים באמת נוידו במסגרת הועדות החקלאיות בתיאום עם החברות המלוות והיו אוטובוסים שהורידו עובדים דרומה.
אלי מוגרבי: ישנה עוד שיטה שהעלה אותה פה אחד החברים, מפקד משטרת ההגירה שיש שיטה שנקראת חבר מביא חבר ושיטת הפלאפונים בין העובדים הזרים.
אלי מוגרבי: פשוט עובד זר בצפון נוטש את המעסיק שלו בתיאום או לא בתיאום ועובר לאיזה מעסיק אחר דרך חבר בטלפון שהוא הגיע אליו ולא בדרך המסודרת.
אלי מוגרבי: במקביל, ב- 19 ליולי הוציא שלום בן משה מסמך שהיה טוב ופתר הרבה בעיות וזה המכתב שאישר ניוד זמני לעובדים בלי כל הבירוקרטיה של הניירת וזה עד ה- 31 באוגוסט.
אלי מוגרבי: אני חושב שהדבר הזה פתר חלק מן הבעיות.
אלי מוגרבי: בשבוע שעבר ביום שישי מסתבר שחלק מהעובדים שירדו דרומה לפני שבועיים או שלוש התחילו לעלות צפונה.
אלי מוגרבי: נתקלתי בתופעה הזאת שאחד החקלאים בדרום אמר, הבטיחו לי את העובד ופתאום מבקשים אותו חזרה.
אלי מוגרבי: ואמרו, אין ברירה, אתה קיבלת אותו במתנה לשבועיים שלוש והמעסיק שלו בצפון רוצה אותו.
אלי מוגרבי: ואז עלו צפונה מספר עובדים כאשר ברור שהמעסיק בצפון הבטיח להם מיגון.
אלי מוגרבי: ברגע שהם ידעו שיש להם מיגון אז הם העדיפו לחזור למעסיק שלהם.
אלי מוגרבי: בכלל לגבי הנושא של הפירות בצפון יש קריסה רצינית מאד בנושא הזה.
אלי מוגרבי: אולי זה עדיין לא בא לידי ביטוי מספיק בשווקים כי המחירים של הפירות לא קפצו לשמיים אבל י סיכוי זה יקרה.
אלי מוגרבי: יש בעיה של מטעים לא מושקים, יש בעיה של פירות נושרים, חלק ממערכות המים והדישון חטפו קטיושות ונפגעו וזה גרם להם לנזקים.
אלי מוגרבי: גם הטנקים של צה"ל והמרכבות והפומות וכל הטילים הכדים פגעו בפירות ובמערכות ההשקיה ומעבר לזה יש גם את ההנחיות של פיקוד העורף לא לצאת ולקטוף כי זה אוזרים מאד מסוכנים אז בנקודה הזאת זה יש מי שיטפל בנושאים האלה, אבל בנושא העובדים הזרים על הפרויקט אן המבצע שהיה ביסוד המעלה גם הגיע לנו.
רן כהן: ממה שאתה יודע יש פגיעה קשה משמעותית אצל מגדלי הירקות בצפון?
אלי מוגרבי: פירות וירקות יש.
רן כהן: פירות אני יודע, זה ברור.
אלי מוגרבי: לגבי הירקות, כמעט ואין הרבה ירקות בצפון.
אלי מוגרבי: ל מגדלים מלבד ירקות תעשייה אבל זה גם כן מפעלי תעשייה.
אלי מוגרבי: כמעט ואין ירקות בצפון.
אלי מוגרבי: היות וגם לא עלינו נפטר מנכ"ל ארגון מגדלי הפירות, גיורא סלע לפני שבוע אז אני ביקשתי לעזור קצת בעניין.
רן כהן: מה הפתרון באמת לגבי העניין של הקטיף בצפון או שאין פתרון?
שי חרמש: סוכם על שתי רמות פיצויים.
שי חרמש: אכן קיבלו את זה.
שי חרמש: מקבלים כיסוי מלא על פי הוצאות נורמטיביות, האוצר בעניין הזה גילה באמת הבט אנושי.
שי חרמש: אין שום סיבה היום לקטוף שום דבר, הפרי ייפול, הפיצוי יגיע והעונה הלכה.
שי חרמש: בקטע של מ- 9 ק"מ דרומה הפיצוי הוא של 60 אחוז וגם הוא די סביר בנושא הזה כאשר אין שום סיבה להסתכן.
שי חרמש: לא הייתי היום שולח שום עובד זר לקטוף לא אגס ולא תפוח ולא שום דבר אחר בגבול הצפון, אין צורך.
שי חרמש: הפיצוי הוא מלא ובהסכמת החקלאים וזה יאושר מחר בועדת הכספים.
רן כהן: אני יכול להגיד לך מנשמה של חקלאי שהחקלאים ובני משפחותיהם קוטפים בין הפגזה להפגזה, אי אפשר דבר שאתה מגדל אותו אתה לא יכול לראות אותו נרקב ונופל.
רן כהן: אל תשכחו שיש לזה עוד השלכה שזה יוצר מצב של היעדר פרי בשוק גם המחירים עולים.
רן כהן: החקלאי יקבל פיצוי אבל מה יקבל הצרכן?
רן כהן: תודה רבה לאלי מוגרבי.
שי חרמש: אנחנו בנושא העובדים הזרים קיימנו דיון.
שי חרמש: אין ספק שברגע שהמלחמה תיגמר הצורך בצפון יהיה גדול יותר מהצורך הנורמלי.
שי חרמש: שלום כבר התארגן לזה והבטיח לצפון תוספת של 15 אחוז לעובדים הזרים.
שי חרמש: חלק מזה יישארו הצעות על הנייר בלבד אם משרד הפנים לא יזרז את המהלכים להברקה.
שי חרמש: אנחנו הצבנו לנו יעד של 900 עובדים וחסרים כרגע 1800 עובדים.
שי חרמש: 900 הם התחייבו להוציא הברקות לתאילנד עד אמצע אוגוסט ועוד 900 עד סוף אוגוסט.
שי חרמש: אם אפשר היה וחבל גם שיוסי לא פה, להבין שבמצוקה הזאת כל אחד יכול לעשות יותר, גם משרד הפנים צריך לעשות יותר.
רן כהן: דיברנו על זה ממש לפני שהגעת.
רן כהן: העניין הוא שמשרד הפנים עשה את כל הסידורים כדי שהעובדים הללו יקבלו את האישור.
רן כהן: מי שלא נתן להם לצאת מתאילנד זו ממשלת תאילנד.
שי חרמש: אז קודם כל להבריק לשגרירות בתאילנד שה- 1800 שמות האלה יהיו אתמול ולא מחר.
שי חרמש: מתי שהממשלה תשחרר תשחרר.
שי חרמש: המצב כרגע הוא שחסרים 1800 פועלים ועד שלא יוצאות הברקות ממשרד הפנים לשגרירות אין שם הנעת תהליך.
רן כהן: ולמיטב ידיעתך עדיין אין הברקות?
שי חרמש: חסר כרגע 1800 .
רן כהן: אומר כרגע חבר הכנסת חרמש שלמרות הסיכום שבו מאפשרים לעובדים זרים בחקלאות כדי לתת תגבור עד ה- 26 אלף עדיין לא יצאו מברקים ממשרד הפנים לשגרירות שלנו בתאילנד כדי שהעובדים יוכלו להגיע.
רן כהן: פה מדובר גם במסגרת המכסה וגם ברגע של מצוקה.
יוסי אדלשטיין: היתה ישיבה ביום שלישי או רביעי בועדת כספים.
יוסי אדלשטיין: שם עדכנתי שאנחנו בינתיים הוצאנו כ- 1200 הברקות לתאילנד והתחייבתי בפני יושב ראש ועדת הכספים שעד סוף אוגוסט אנחנו נסיים להבריק את כל ה- 3000 החסרים.
רן כהן: חבר הכנסת חרמש, אם אני מבין נכון, אם היו 1200 כבר היו יכולים להגיע?
שי חרמש: לא, חסר 1800 .
רן כהן: אבל 1200 בינתיים אין 1 מתוך ה- 1200 .
יוסי אדלשטיין: אני מבחינתי את כל הפעולות הטכניות אנחנו מבצעים מול הקונסוליה שלנו בתאילנד.
יוסי אדלשטיין: כרגע יש עיכוב וההחלטה של ממשלת תאילנד לא להתיר להם להיכנס לארץ.
יוסי אדלשטיין: להבריק אני מבריק.
רן כהן: הבקשה של חבר הכנסת חרמש היא צודקת, זה לא לחכות לסוף אוגוסט, לעשות את זה בשבוע הבא.
יוסי אידלטשיין: אני לא מחכה לסוף אוגוסט.
יוסי אידלטשיין: אני התחייבתי בפני ועדת הכספים שעד סוף אוגוסט אנחנו נסיים להבריק את כל היתרה.
יוסי אידלטשיין: זו פעולה טכנית שצריך לבצע אותה.
רן כהן: אנחנו מתקדמים בדיון בבקשה.
דורון רז: אני מאיגוד חברות הסיעוד.
דורון רז: קודם כל אני רוצה לציין שרוב הקשישים שנמצאים בית מטופלים על יד עובדים ישראלים.
דורון רז: מיעוטם על ידי עובדים זרים.
דורון רז: נוצר קושי רב של טיפול על ידי מטפלות ישראליות שישבו עם ילדים שלהן במקלטים, שלא היתה תחבורה ציבורית שיכלו להגיע, אז התארגנו ומטפלים בהם.
דורון רז: אני רוצה לציין שמתוך 118 אלף זכאי חוק סיעוד קשישים רק 20 אלף מטופלים על ידי עובדים זרים.
דורון רז: ה- 40 אלף האחרים שזה נכי צה"ל ואחרים שלא קשורים בכלל לקשישים.
דורון רז: אני מברך על ההחלטה של יחידת הסמך לגבי הנושא של עובדים שהלכו עם קשישים למוסדות סיעודיים.
דורון רז: אני מאד מבקש אם אפשר לציין לפניכם ליידע את המוסד לביטוח לאומי כי המוסד לביטוח לאומי לא ישלם לקשישים את התשלום אלא אם כן תהיה לו הנחיה מכם, כי המוסד הסיעודי הוא כמו ביתו של הקשיש.
דורון רז: כי ההתניה שלהם היא טיפול בביתו של הקשיש.
דורון רז: והוא נמצא במסגרת מוסדית אז הם לא מכירים בה כזכאות לקבל את שעות הסיעוד.
דורון רז: הבקשה הנוספת שיש לי אם אפשר למשרד הפנים, יוסי, גם נושא של חידוש הויזות של עובדים זרים הם תנאי מבחינת המוסד לביטוח לאומי בתשלום לקיש עבור שעות הטיפול שהוא מקבל.
דורון רז: אז אם אפשר לתת הנחיה לביטוח לאומי אתם שעד תום המלחמה ושבועיים אחרי המלחמה, בכל מקרה מי שהיה לו עד תחילת המלחמה היתר זה תופס לגבי ההליך הלאה לשלם לו כי אחרת ברגע שנפסקת הויזה שלו אם היא נפסקה כתוצאה מזה שמשרד הפנים לא עובד, או זמן שאי אפשר להגיע למשרד הפנים, המוסד לביטוח לאומי לא משלם את התשלום לעובד.
רן כהן: לצערי נציגת המוסד לביטוח לאומי לא הגיעה.
דורון רז: לא חשוב, הם רק צריכים לקבל את הנחיה מהגופים האלה ונפתרה הבעיה.
רן כהן: אני רוצה להציע על מנת שהדבר הזה גם לא יטואטא מתחת לשטיח, שאתה תכתוב מכתב אל מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי עם העתק אלי לכנסת ואנחנו נדאג שהדבר הזה ייעשה.
יוסי אדלשטיין: יש תשובה.
יוסי אדלשטיין: הסוגיה הזאת בלי שום קשר לביטוח לאומי או לא , קיבלנו החלטה להאריך את תוקף האשרות של העובדים הסיעודיים ל- 3 חודשים מתום הלחימה.
יוסי אדלשטיין: על מנת לא ליצור מצב של לחץ של הסיעודים בלשכות.
דורון רז: רק מה שאני מבקש זה שיעבירו את זה לביטוח לאומי שידעו שזה קיים.
דורון רז: בגלל רגישותך לנושא אני אחר כך אדבר אתך בנפרד לגבי הנושא של תשלום שכר לעובדים הישראלים בסיעוד שהוא בעיה בפני עצמה.