GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דורון רז: אני מאד מברך את הרגישות והגמישות, לפי ידיעתנו כמעט ואין עובדים זרים שנטשו את הקשישים שלהם, לפי ידיעתנו גם אולי זה משקף לנו תמונה לעתיד לבוא שעובדים זרים בסיעוד שמטפלים בקשישים סיעודיים בבית יש להם ערך רב מאד מבחינת הטיפול ואכן נכון שיש לא מעט מקרים שבני משפחה עזבו את האזור והשאירו את הקשישים עם המטפלים הזרים, והמטפלים הזרים מטפלים בנאמנות בקשישים וזה לכבוד לנו ואולי נצטרך לזכור את זה לעתיד, אחרי שתיגמר המלחמה לגבי ההתייחסות לנושא.
רן כהן: שלום, אני מרופאים לזכויות אדם.
רן כהן: אני אדבר קצת על בעיות בנושא הבריאות.
רן כהן: ונתחיל ממה שאמרה ד"ר לקסר.
רן כהן: קודם כדי להבין, הסדר הביטוח הפרטי שקיים כיום לעובדים זרים אינו מכסה כל מה שקשור לפגיעה מפעולות איבה.
רן כהן: זאת אומרת, אתה נפגע מפיגועי טרור או ממלחמה הביטוח הפרטי אינו מכסה.
רן כהן: יש שם סייג מאד ברור.
רן כהן: מה זה, הביטוח של מי?
רן כהן: של המעסיק?
רן כהן: הביטוח הפרטי שהמעסיק כן כי זה בעצם שייך למעסיק.
רן כהן: הביטוח הרפואי שקונה המעסיק עבור העובד אינו מכסה פגיעה כתוצאה מפעולות טרור ואיבה.
רן כהן: רגע, אבל ביטוח בריאות ממלכתי גם לא מכסה?
רן כהן: מהגרי עבודה אינם תחת חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
רן כהן: מתי הוא מקבל ביטוח לאומי?
רן כהן: ביטוח לאומי כמו שאנחנו יודעים זה מוסד שיודע למתוח את הטיפול שלו ואת הברור לאורך זמן רב ואנחנו מטפלים במהגרי עבודה שנפגעו בפיגועים ועד היום, 3 שנים אחרי, לא קיבלו.
רן כהן: מהגרי עבודה שזקוקים לטיפול במקום מקבלים אך ורק טיפול חירום לפי חוק זכויות החולה.
רן כהן: כל טיפול אחר זאת אומרת, אם אני לצורך העניין מהגר עבודה שנפגע מחרדה למשל, פגיעה כזאת, מגיע ומקבל טיפול חירום, אני לא זכאי לבוא פעם שנייה ופעם שלישית ופעם רביעית, אף אחד לא מכסה לי את זה.
רן כהן: ביטוח לאומי בודק, יכול לבדוק חודש, חודש וחצי או חודשיים בזמן הזה אני לא זכאי לטיפול.
רן כהן: אין טיפול בזמן ברור מביטוח לאומי.
רן כהן: זו בעיה אחת שהיא בעיה קריטית של מהגרי עבודה בכלל בעיקר בפעולות איבה ובכל מה שקשור לזה מניסיון, אנחנו מטפלים באנשים לאורך שנים, שביטוח לאומי לא הכיר או נמצא בתהליך בדיקה של התביעה.
רן כהן: עוד אני רוצה לדבר על מהגרי עבודה לא חוקיים שמפחדים להגיע לבתי חולים מחשש שייעצרו וכאן אני רוצה לבקש שיצאו הנחיות ברורות ממנהלת ההגירה או ממקום אחר שעובדים שמהגרי עבודה לא חוקיים שמגיעים, להוציא את ההנחיות האלה למהגרי העבודה שהם לא ייעצרו בבתי חולים.
רן כהן: כיום לא עוצרים כי הם פשוט מפחדים להגיע.
רן כהן: למיטב ידיעתי ומאחר ואני מעורב הרבה מאד שנים בעניין הזה, משטרת ההגירה לא עוצרת לא ליד כנסיות, לא בבתי ספר וגם לא בבתי חולים.
רן כהן: את זה ראיתי עשרות פעמים ולא מתאר לעצמי שתת ניצב אהרון שינה את ההחלטה הזו לרעה.
רן כהן: אף אחד לא שינה את ההחלטה הזו לרעה אבל מהגרי העבודה לא יודעים את זה.
רן כהן: הם עדיין חיים בחרדה.
רן כהן: זה תפקידה של המדינה לפרסם הנחיות.
רן כהן: אנחנו נתקלים בזה וקרו פיגועים בתל אביב שאנשים הגיעו למרפאה שלנו ולא לבתי חולים ובפיגוע האחרון שהיה בנווה שאנן התקשורת בבקשת משרד הבריאות הודיעה שלא ייעצרו מהגרי עבודה.
רן כהן: ואותו דבר צריך לעשות מתוך דאגה אליהם גם בצפון ולהודיע בכל השפות שמהגרי עבודה שאינם חוקיים שנפגעו מחרדה, מקטיושה או ממשהו אחר, יבואו לבתי החולים ולא ייעצרו.
רן כהן: את זה צריך לעשות.
רן כהן: יש כלים לעשות את זה?
רן כהן: יש כלים לפיקוד העורף להנחות.
רן כהן: העובדים האלה הם עובדים שמפוזרים במקומות מחבוא.
רן כהן: אני אומר, יש הנחיות זה לא התפקיד שלי.
רן כהן: כמו שמנחים, כמו שפיקוד העורף כתב הנחיות בשפות שונות, הנחיות מיגון, משרד הבריאות יכול להוציא את אותן הנחיות והנחיות אחרות לגבי טיפול חירום בזמן לחימה, לגבי הגעה לבתי חולים, לגבי זכויות הבריאות של מהגרי העבודה, לתרגם לשפות ולהפיץ את זה.
רן כהן: גם מהגרי עבודה ל חוקיים מקבלים את המידע, זה מגיע אליהם בהרבה מאד דרכים, וזה לא תפקיד של ארגונים, זה תפקיד לחלוטין של מוסדות המדינה.
רן כהן: אני רק רוצה עוד מילה קצרה וזה קשור לפיטורין או ליכולת של עובד להתפטר או לעזוב את התפקיד בזמן מלחמה.
רן כהן: אפשר להתווכח על כל עניין הקבילה, אני חושב משהו אחד ואני יודע מה קורה בשטח אבל צריך לזכור שאם מעסיק אומר לעובד שלו, בוא תקטוף אתי תפוחים, גם אם העובד מפחד הוא לא יכול להגיד לא כי אם המעסיק מפטר אותו, אז תוך זמן מאד קצר הוא הופך להיות שוהה בלתי חוקי.
רן כהן: למעסיק יש כוח רב מאד.
רן כהן: שמישהו יתקן אותי אני רוצה לדעת.
יוסי אדלשטיין: עובד שמפוטר ממעסיק א' יוכל לעבוד אצל מעסיק ב' ולכן הבעיה הזאת לא רלבנטית.
רן כהן: קודם כל רן, הדעת נותנת זה שמעסיק שכבר קיבל סוף סוף מבחינתו את העובד הזר כדי שיעזור לו בחקלאות, הוא לא יילך לפטר אותו כל כך מהוא כי הוא זקוק לו.
רן כהן: כי זה גם כדאי לו להעסיק אותו כי הוא גם פותר לו את הבעיה בחקלאות והוא גם נותן לו את הרווח, אחרת הוא כלל לא היה מעסיק אותו.
רן כהן: אני מבקש שתרדו לסוף דעתי ולהבין.
רן כהן: אני מבקש מכל העמותות שעוזרות לעובדים זרים לדווח לנו על כל עובד שמאולץ לעבוד בימי המלחמה בניגוד לרצונו.
רן כהן: תעשו את העבודה הזאת.
רן כהן: לא נעים לי להגיד אבל באמת בלעדיכם מדינת ישראל לא היתה עומדת עם פנים נאורות כלפי העובדים הזרים ואתם עושים עבודת קודש .
רן כהן: בבקשה תזעיקו אותנו על כל מקרה שבו מישהו מכריח בן אדם לעבוד בניגוד להוראות פיקוד העורף.
רן כהן: אגב זו גם עבריינות.
רן כהן: אתם כולם מכירים את ההסדר היום.
רן כהן: כולם יודעים.
רן כהן: רגע, אני לא רוצה להמשיך את זה ככה.
רן כהן: זכותו של רן לומר גם אם זה בעלמא אבל חובתי לבקש ממך שאם אין לך דוגמאות כאלה תפסיק אם זה עכשיו ואם תהיה לך דוגמה כזאת אז תעביר את זה אלי ברגע שאתה יודע.
רן כהן: אני אעביר את הדוגמאות.
רן כהן: אני מנסה שוב לדבר על העניין העקרוני.
רן כהן: כל מי שיושב כאן יודע שעובד זר שמתפטר ממקום עבודתו מאבד את אשרת השהייה שלו תוך זמן קצר ולכן למעסיקים יש כוח.
אפרים כהן: אני מאד מעריך את הגופים הוולונטריים אז אני מבקש גם להיות אחראים כשמביאים דברים.
אפרים כהן: שיוכיחו דבר ולא רק אמירות והצהרות.
אפרים כהן: אני מאד מכבד אתכם ואני חושב שאתם עושים פעולה ברוכה אבל אני רוצה להבהיר בצורה שאין לה פירושים.
אפרים כהן: לא היה ולא יהיה שעובד זר אשר צריך טיפול רפואי אפילו יגיעו אליו לא אכיפה ולא משטרה.
אפרים כהן: חד משמעית, זה לא מהיום ועוד מזמן שרן היה בקדנציה הראשונה שלו כיושב ראש ועדה דיווחנו על כך כי זה לא עניין של אכיפה.
רן כהן: אז אני אביא לך דוגמאות קונקרטיות.
רן כהן: תעביר את זה אלי.
אפרים כהן: ולא קרה שעובד זר אשר כאילו פוטר והוא נהפך לשוהה בלתי חוקי אנחנו מברכים על כך.
אפרים כהן: מפקד משטרת ההגירה ויוסי ושלום רק שכחו לומר, שהפסקנו להרחיק עובדים זרים שהגיעו לפה באשרה של עובד ולא נמצא להם פתרון והראייה לכך, שבוע ימים לפני המבצע הגדול 1200 עובדים בחקלאות הועברו ממצב בלתי חוקי לחוקי ולא גירוש אותם.
אפרים כהן: אתה היית בא ואומר, אני נציג וולונטרי ואתם עושים דבר פשע.
אפרים כהן: אתם מרחיקים 1200 עובדים ומצד שני נתתם ל- 1800 להיכנס.
אפרים כהן: לא עשינו את זאת עד אשר עשינו פעולה מבורכת של משטרת ההגירה, של משרד הפנים למצוא בצורה הכי אנושית עובדים זרים שהגיעו באשרה של עובד ולא נמצא להם אישור על מנת לקבל את החותמת.
אפרים כהן: 1200 , חסכנו לחברות כוח האדם "חסכנו" הרבה מיליונים לקבל בתמורה להבאתם ארצה.
אפרים כהן: ואני אסיים בזה, לא היה שעובד זה אשר עזב את מקום עבודתו או על ידי המעסיק או מרצונו, שלא נמצא לו פתרון על ידי הגורמים.
רן כהן: אפרים, רק להוסיף לזה משפט אחד, שהיוזמה על הפול הזה היתה יוזמה גם של הועדה הזאת והיא התקבלה מאד יפה והיא עבדה מצוין, גם נחסך כל הצורך להביא עובדים זרים חדשים על כל הבדיקות והגלגולים והאלפי דולרים שהאנשים האלה חויבו לשלם, אבל אם יש בעיה רן, א אל תהסס להעביר את זה אלינו, אני מבטיח לך שנטפל בזה.
רן כהן: ענת בבקשה.
ענת גונן: קודם כל אני חייבת להקדים ולומר שאנחנו לא המשרד שלנו עבד בחיפה כרגיל כל תקופת המלחמה וקיבלנו פניות טלפוניות, אבל מטבע הדברים אנחנו לא יכולים לתת תמונת מבט כללית על מה שקורה בשטח כי אנחנו קודם כל בימים כאלה אנחנו לא ממש נמצאים בשטח ומקבלים רק דיווחים טלפוניים וגם מטבע הדברים עובדים צוות מתנדבים מאד חלקי בגלל המצב.
ענת גונן: כך שהפניות שקיבלנו הן לא מייצגות.
ענת גונן: מייצגות אולי מיעוט אבל הן מאד מטרידות.
ענת גונן: לגבי ענף הסיעוד, אנחנו קיבלנו המון טלפונים פשוט של בהלה, אנשים ששמעו פעם ראשונה בחיים שלהם אזעקה וטילים ולא היה איזה שהוא גורם שייתן להם אינפורמציה, שיסביר להם איך צריך לנהוג.
ענת גונן: אני חושבת שחלק מאד גדול מהמשפחות בסך הכל היתה עזיבה די מסיבית של הצפון וגם המטפלים עזבו יחד עם המשפחות.
ענת גונן: אנחנו שמרנו על קשר יומיומי עם עובדים שנשארו עם קישים סיעודיים כשכל המשפחה למעשה התפנתה ונשארו לבדם.
ענת גונן: ובאמת סיפורים של מסירות יוצאת דופן כי הקשישים מטבע הדברים לא יכולים לרדת למקלט והעובדים האלה נשארים אתם גם בזמן אזעקות , כשאני יורדת למקלט הם נשארים ומטפלים.
ענת גונן: היה לנו רק מקרה אחד בנהריה שהמשפחה פשוט השאירה את העובדת ואמרה לה, את אחראית והעובדת הזאת נותרה בלי מזון, בלי תרופות, חששה לצאת ועירבנו שם את רשויות הרווחה שפעלו באופן ממש מיידי.
ענת גונן: הגיעו למקום וענו על הצרכים.
ענת גונן: המצב הבעייתי לדעתי הוא דווקא בענף החקלאות שזה ענף שבו העובדים הם לאורך כל השנה מאד מאד חלשים.
ענת גונן: עובדים חלשים ומאוימים ובענף החקלאות יש נוהג מאד מגונה אבל מאד נפוץ של מעסיקים שלוקחים את העובדים לשדה התעופה, זה לא גירוש של המדינה אבל מבחינת העובד זו תוצאה שההשלכות שלה הן גרועות באותה מדינה.
ענת גונן: לוקחים ומטיסים את העובדים.
ענת גונן: אני למשל לא מכירה אקט של פיטורין בענף החקלאות, לוקחים את העובד בניגוד לרצונו ומטיסים אותו לתאילנד וזו תופעה מאד נפוצה.
ענת גונן: נתקלתי בזה המון והעמותה שלנו מכירה הרבה סיפורים כאלה והפנינו מקרים כאלה לטיפול המשטרה.
ענת גונן: אני פשוט הבאתי את זה כרקע כי זה מסביר החולשה הזאת של העובדים שכל כך קל לאיים עליהם, או שאתה יוצא לעבודה למרות שזה קו עימות או שאתה חוזר לתאילנד, זה דבר שהוא היה מאד נפוץ.
ענת גונן: כי בשבוע הראשון של המלחמה אנחנו ממש כשכל הסיפור התחיל קיבלנו דיווחים ממטולה שהעובדים נדרשים לצאת לעבוד.
ענת גונן: וזה ממש לא מרצונם, זה לא אנשים שבאו לכאן למות בעד ארצנו , פרסמנו את זה ב- YNET והיו שם טוקבקיסטים חקלאים שרשמו את התגובות שלהם כמו, מה זאת אומרת, אם אני יוצא לשדה ודאי שהעובדים חייבים להתלוות אלי.
ענת גונן: עובד שלא ייצא אתי יעוף הביתה.
ענת גונן: זה היה פשוט רשום שם וזה נמצא גם באתר שלנו.
ענת גונן: אחרי שהמצב בקו העימות קצת יותר החמיר מבחינת הלחימה, אני חושבת שהיתה יותר נוכחות של הצבא בשטח ואנחנו חשבנו שמטבע הדברים אי אפשר לצאת ולעבוד בלי הפרעה בשבועות האלה אבל המשכנו לקבל דיווחים מעובדים שהם לא ממש בקו העימות אלא באזורים קצת יותר מרוקחים שהם אזורים שקיבלו קטיושות גם כן וההנחיות של פיקוד העורף היו שאפשר לצאת למקום עבודה ורק למקום עבודה מוגן והעובדים האלה עבדו בשדה וההנחיה היתה שאם נופל טיל אז שירוצו למקלט או משהו בסגנון.
ענת גונן: העברנו את זה לשגרירות התאילנדית.
רן כהן: תת ניצב אהרון, זאת עבירה.
רן כהן: התלונה צריכה להגיע למשטרה.
עזרא אהרון: לפני טיפול משטרתי אפשר להעביר לטיפול מנהלי דרך משרד העבודה.
ענת גונן: המקרה האחרון שקיבלנו זה ממש מיום שישי האחרון, שוב ממטולה.
ענת גונן: נמצאים שם מתנדבים שמתנדבים באזור במקלטים ובכל מיני דברים כאלה, הם לא תושבי המקום והם לנים ליד בית האריזה של מטולה ומאד הפריע להם לראות שהטרקטורים מגיעים עם פירות מהשדה ואפשר גם לראות את שמות המעסיקים מכיוון שעם הקונטיינרים רשום בדיוק מי המעסיק שקטף את הפרי, הם ניסו לערב את פיקוד העורף ושוב, ההנחיה של פיקוד העורף באזור מטולה זה להישאר במלקטים.
ענת גונן: והשבוע כבר יש הסדר של פיצוי החקלאים כך שזה ממש לא ברור לנו למה זה קרה.
ענת גונן: ניסו לערב את פיקוד העורף, פיקוד העורף הפנה את המתנדבים האלה למשטרה וראש מחלק חקירות של משטרת קריית שמונה סירב לקבל את הרשימה של המעסיקים וטען שהוא לא יכול לאכוף עליהם את החוק בעניין הזה.
ענת גונן: אנחנו מבינים את ההגיון שפיקוד העורף לא יכול ללכת לחקלאים במטולה ולהגיד להם, אתה אל תצא לשדות, בן אדם שרוצה לקחת את הסיכון הוא אחראי על גורלו אבל העובדים האלה בפירוש לא בחרו לצאת לשדות.
רן כהן: אני רוצה מאד לבקש מתת ניצב אהרון ליידע.
שלום בן משה: לא צריך להכניס את המשטרה לעניין הזה.
שלום בן משה: אני רוצה לומר כך, שאם נמצא מעסיק שכופה על העובדים שלו ומאיים עליהם לפטר אותם ולסלק אותם מן הארץ אני רוצה לדעת.
שלום בן משה: יש לנו כלים מנהליים הרבה יותר אפקטיביות.
רן כהן: ענת היא מתנדבת, זה ארגון מתנדבים כמו שאפרים הגדיר אותם קודם ובצדק שהם עושים עבודה יוצאת מן הכלל, אבל אי אפשר לבקש מהם שהם יהיו לוחשי החרש.
שלום בן משה: כמו שהיא מעבירה לשגרירות תאילנד את התלונות אז שתעביר אלי.
רן כהן: את זה כבר ביקשתי ממנה אבל אני לא יכול לבקש ממנה יותר מאשר שהיא תעביר את זה אליך או אל יוסי.
רן כהן: אבל אני כן הייתי רוצה לבקש, אולי אתם במנהלת שלכם, אולי גם המשטרה תנסו לעשות בדיקה בצפון האם יש מקרים כאלה שבהם מכתיבים לעובדים זרים לעבוד גם תחת אש.
שלום בן משה: אבל אני מוכרח להתייחס רגע להערה שנאמרה כאן, אי אפשר לשבת בשוויון נפש.
שלום בן משה: היא אמרה כך, שיש תופעה נפוצה שבה לוקח חקלאי לשדה התעופה ומסלק את העובד הזר.
שלום בן משה: אם זו תופעה נפוצה ואנחנו לא יודעים זה יהיה חמור יותר.
רן כהן: התופעה הנפוצה זה האיום.
שלום בן משה: היא אמרה לגבי תופעה נפוצה שמלווים את העובד הזר לשדה התעופה כדי לגרש אותו.
שלום בן משה: גם אם זה לא נפוץ זה לא תקין וזה חמור ואסור שזה יקרה.
שלום בן משה: אני חושב שאם זה קרה בעבר זה קרה במקרים ספורדיים, היום זה ודאי שלא קיים אבל אם זה קיים חשוב שנדע את זה.
שלום בן משה: זה אסור בתכלית האיסור.
רן כהן: אז באמת ענת, אני מבקש בעניין הזה שתעבירו את זה לשלום ולאפרים, גם למשטרה בלי בושה, בעניין הזה אין שום סיבה בעולם שאנחנו נקל ראש.
רן כהן: אני גם ביקשתי במקביל וגם במשטרה וגם במנהלת יעשו בדיקה באותם אזורים האם הדבר הזה מתקיים וישמרו על כך שהמעסיקים הללו ישמרו על החוק וישמרו על העובדים שלהם משום שזה מחויב המציאות.
רן כהן: אני מודה לך ענת.
יוסי אדלשטיין: אני באמת מסתייג מהאמירות הכלליות האלה.
יוסי אדלשטיין: סך הכל באזור הצפון כל העובדים הזרים שרצו להתפנות התפנו ויש חלק שהסכימו להישאר שם עם האש ובלי האש והיו לנו מקרים דומים בגוש קטיף שגם אז ממשלת תאילנד הורתה להם לצאת והם לא רצו לצאת והם המשיכו לעבוד שם, אז אי אפשר לבוא ולהגיד שמחזיקים אותם בכפייה, זה סתם אמירות בעלמא וזה לא נכון.
ענת גונן: אני סייגתי את הדברים שלי.
רן כהן: אני רוצה לתקן דבר אחד ואני אגיד לך מה.
רן כהן: אני מסכים אתך שמי שרצה לצאת היה יכול לצאת ויצא.
רן כהן: למרות הכל, ברגע שבו מתקבלת תלונה שהדבר הזה מתקיים, גם אם זה מקרה אחד, חובתנו לבדוק שהדבר הזה לא יתקיים.
רן כהן: זה הכל, זה מה שאנחנו עושים.
רן כהן: אנחנו הרי לא יחידה של המשטרה, אנחנו ועדה של הכנסת ואנחנו משתדלים לעשות את עבודתנו בצורה הראויה ביותר, לכן חובתנו שהדבר הזה ייבדק אז בואו נתקדם.
רן כהן: זהבה בבקשה.
זהבה גור: שתי הערות.
זהבה גור: קודם כל בנושא ההברקות, לצערי הגדול יוסי זה לא בדיוק, אולי במצב חירום יוסי הוא הכתובת אבל אני מדברת בנושא ההברקות באופן כללי.
זהבה גור: אני הוצאתי מכתב לפני כמה ימים לששי קציר וגם לשר הפנים, אני לא מדברת על מצב חירות כרגע שאולי מניעים את הגלגלים בצורה קצת יותר טובה, מה שאני עוד לא יודעת, אבל בנושא ההברקות יש חוסר סדר וחוסר ארגון ובייחוד בענף החקלאות שהוא ענף בעייתי.
זהבה גור: ומי ששם מנהל את כל העניין זו הגברת רינה קונפורטי שעושה שם כבשלה.
זהבה גור: מכתב ברוח מאד חריפה הוצאתי לשר הפנים.
זהבה גור: רינה קונפורטי הוא עובדת משרד הפנים, היא עושה את המוות לכולם, גם לפני מספר ימים היה חקלאי שהופיע בפני ששי קציר והתלונן על ההתעמרות שלה בחקלאים ואני רוצה לומר שלצערי הגדול אם היא לא היתה יודעת שאני עורכת דין כנראה שגם אלי היתה מתנהגת כמו שהיא מתנהגת, וגם אלי בלשון המעטה היא מתנהגת לא בצורה הכי מכובדת.
זהבה גור: אבל זו לא הנקודה, הנקודה היא שיש מן תחושה שיש העדפות של חברות מלוות, למי היא מבריקה, כמה הי מבריקה, מתי היא מבריקה.
זהבה גור: היא מספרת לי סיפורים על הברקות שהולכות חודש ימים במקרה הטוב ופתאום מסתבר שלחברות מסוימות זה פתאום יומיים שלושה.
זהבה גור: הדבר הזה לא היה תקין בעיני ולכן הוצאתי את המכתב הזה.
זהבה גור: לקחתי על עצמי את האחריות של הדברים שאמרתי וזה אחרי שדיברתי עם חברות מספר שמשום מה נדחקו הצידה לעומת חברות אחרות.
זהבה גור: אני מקווה שהדבר הזה יטופל ויוסי יודע מה הסיפור, אני דיברתי אתו על זה.
זהבה גור: זה חמור בעיני מה שקורה שם, וצריך לעשות בדק בית ביחידה לעובדים זרים בנתב"ג.
זהבה גור: אני חושבת שזו לא רק בעיה של ימי המלחמה אלא בעיה עקרונית שצריך לטפל בה ומיד.
זהבה גור: אני חושבת שהחקלאים פה מבינים את הבעיה ויודעים שיש שם בעיה בנושא של ההברקות.
רן כהן: אגב, אנחנו כועדה ביקרנו שם, ראינו את היחידה, ראינו את העבודה על כל אגפיה ואני מתכוון לבדוק את זה.
זהבה גור: צריכים לעשות בדק בית בכל היחידה הזאת.
אפרים כהן: לנושא שלך, אני לא מתייחס לנושא של העובדים והעובדות.
אפרים כהן: אני חושב שמבחינת מתן שירות והתייעלות ומתן מענה לא יכול להיות שיחידה ממשלתית אחת נותנת מענה תוך 48 שעות ויחדה שניה שבאותו משרד נותנים תשובה בתוך שבועיים.
אפרים כהן: זה לא מתקבל.
אפרים כהן: אם יש התייעלות אז שני הגופים צריכים לעבוד בהתייעלות אחת.
אפרים כהן: ולכן הערכתנו שאנחנו מטפלים בנושא הזה על מנת לאחד הכל תחת גג אחד.
אפרים כהן: לא יכול להיות שיוסי יבריק למושה ומשה ימתין עוד שבועיים עד שיענה ליוסי וזה באותו משרד.
אפרים כהן: לכן צריך פה אלף גם מבחינה ואני לא נכנס פה למבנה הארגוני של משרד הפנים, לא ייתכן ששמים יחידה מעבר לשטח הבינלאומי וצריך לשים שם מעסיקים עם אישורים ועם טרטורים כשיש לעומת זה יחידה של יוסי אידלשטיין שנמצאת ברמלה, שיכולה לתת שירות כמו שנותנים היום שירות להברקות, יכול לתת אותו שירות על מנת לחסוך.
רן כהן: אפרים, אני רוצה להציע, ברשותך, כבר דיברתי עם יעל ואני מבקש לקיים בהקדם סיור ביחידה הזאת בנתב"ג.
רן כהן: אנחנו נשמע אותם קודם, נקבל ממך אינפורמציה מה אנחנו רוצים לבדוק שם ובהתאם לזה אנחנו נדע להוריד את ההנחיות לגבי כל הגורמים האחרים.
זהבה גור: עוד משהו, נקודה חשובה, אני פונה בעניין הזה לשלום.
זהבה גור: אני יודעת שכל הזמן מדברים פה על העובדים הזרים אבל מנגד יש גם מעסיקים ואסור להתעלם מהצרכים של המעסיקים במצב הרגיל אבל גם בעתות מלחמה, קל וחומר לאור המצב הכלכלי שהם נקלעו וזה לא סוד גדול מה שקורה שם.
זהבה גור: יש שם השבתה, אני עובדת הרבה עם מפעלים במפרץ, יש השבתה מלאה של המפעלים, אין כמעט עבודה במפעלים.
זהבה גור: כך גם במפעלים מסוג אחר, לא רק במפעלי התעשייה ועלתה נקודה שהמעסיקים פנו אלי בנושא של הקנסות המנהליים, לאור המצב הקשה.
זהבה גור: מדובר בקנסות אסטרונומיים של 100 אלף שקל, 150 אלף שקל, בגין עבירות מלפני שנים רבות, 3 או 4 שנים וכו'.
זהבה גור: המעסיקים טוענים שלאור המצב היום ודאי אין להם אפשרות לשלם את הקנסות האלה.
זהבה גור: אני הוצאתי מכתב לעו"ד קוגן בעניין הזה, על מקרים ספציפיים של מפעלים שסגורים כבר חודש ימים.
זהבה גור: העובדים נטשו, ברחו, עזבו , לא חשוב, אין עובדים, אין עבודה ואין כלום, הכל סגור.
זהבה גור: בבקשה לבטל את הקנסות האלה כי גם אם הם יחזרו לעבודה, מן הסתם תהליך השיקום של המפעלים ייקח זמן רב ויארך זמן רב.
זהבה גור: לא בטוח שהעובדים הזרים יחזרו, שחלק מהם משמשים חוד חנית באותם מפעלים.
זהבה גור: ולכן אני מפנה את הבקשה לשלום לשקול את העניין הזה .
רן כהן: לעניות דעתי אין שום סיבה לבטל קנסות על מי שעשה עבריינות כלפי עובדים זרים.
רן כהן: אנחנו בועדה הזאת תמיד הקפדנו שבעניין הזה החוק ייאכף אבל זה נכון שעסק שלא עובד בימים אלה אפשר ללכת לקראתו ולדחות את העניין הזה עד שיבואו ימים טובים יותר.
שלום בן משה: אני מודה לך על ההערה הזאת.
שלום בן משה: קודם כל אנחנו לא מתכוונים לבטל, אין לנו סמכות לבטל, אי אפשר לבטל קנס.
רן כהן: אבל אין סיבה לבטל.
רן כהן: אדם שעשה עבירה על עובדים זרים.
זהבה גור: אנחנו מדברים על העסקה.
רן כהן: לא מקובל עלי שאדם שעשה עבריינות בתחום הזה המדינה תקל עליו.
רן כהן: עד היום המדינה לא מספיק הכבידה על מעסיקים שעשו עבירות חמורות וקשות על עובדים.
רן כהן: ואני אגיד לך יותר מזה, יש אי מיצוי של הקנסות הצורה שזועקת לשמיים ואפרים ושלום מנסים להגיע למצב שבו בעניין הזה תהיה אכיפה ממשית ומאד קשה להם למצות את זה.
רן כהן: אני היום לא רוצה לבוא ולתת יד לעבריינות.
רן כהן: נסראללה גמר להם על העבריינות שלהם.
זהבה גור: אני מדברת על אותה עבירה שקשורה להעסקה שלא כדין.
זהבה גור: לא לגבי תנאים הולמים, יש הבדל.
זהבה גור: למה?
זהבה גור: כי היו באותם מקרים למשל היתה תקופה שהיה מעבר.
רן כהן: רגע, אני לא רוצה לרדת לרזולוציה הזאת.
רן כהן: העסקה שלא כדין וגם עבריינות אחרת.
זהבה גור: אבל צריך להתייחס לנסיבות של כל מקרה, זה לא מדויק לעשות הכללה.
שלום בן משה: הנושא הזה עלה על שולחני בשבוע שעבר ואנחנו הולכים להוציא הנחיה שאומרת שמי שהיה צריך לשלם את הקנס בתקופה הזאת הוא לא יכול לשלם בגלל הנסיבות שאנחנו מבינים, זה לא יגרום לו כרגע נזק של כפל קנס וכו' והוא מקבל ארכה לשלם את הקנס במועד מאוחר יותר.
שלום בן משה: אבל ביטול אין דבר כזה.
רן כהן: עלי זה מקובל ואני מקווה שזה מקובל גם על חבריי חברי הכנסת.
רן כהן: אני מודה לזהבה.
ארנון וולוסקי: אני מארגון המסעדות האתניות.
ארנון וולוסקי: אנחנו מעסיקים כאלף עובדים זרים.
ארנון וולוסקי: אני מייצג את התעשיינים גם ויש לנו בעיה מאד פשוטה.
ארנון וולוסקי: החל מה- 1 ליולי אנחנו נדרשים להעלות את השכר של העובדים הזרים בין 15 ל- 30 אחוז, זהו חוק שכר מינימום.
ארנון וולוסקי: זה לא קשור אם זה בסדר או לא למעט העובדה שהעסקים האלה לא עובדים בתקופה הזאת, הם חלקם כל התקופה, חלקם לפחות שבועיים.
ארנון וולוסקי: כ- 25 אחוז מהמעסיקים בתעשייה ובמסעדות הם באזור הצפון.
ארנון וולוסקי: אנחנו נדרשים לשלם להם עכשיו שכר של 8000 שקל.
זהבה גור: זה הבג"צ שתלוי ועומד.
ארנון וולוסקי: זה לא קשור לשכר מינימום.
ארנון וולוסקי: אין לנו מאיפה, אנחנו לא עובדים.
רן כהן: ארנון, ממה שאני מבין, ישבתי פה לאכול במלחה, בקושי הצלחתי להיכנס וכבר הם אמרו לי שעוד לא היתה להם תקופה של פריחה כזאת כמו מאז שהצפוניים ירדו לירושלים.
רן כהן: זה מה שקורה בתל אביב, אותו דבר.
רן כהן: אז אלה קרוסים מרוב עבודה ואין להם בעיה לשלם וגם אין שום סיבה מלפתור אותם לשלם.
רן כהן: תסכים אתי.
רן כהן: אז אלה בצפון מקבלים, על פי התנאים שהממשלה החליטה עליהם, את הפיצוי.
רן כהן: ועם כל הכבוד שישלמו לעובדים שלהם.
רן כהן: אבל בואו נעזוב את זה כי זה לא הדיון שלנו היום.
רן כהן: אנחנו בעיקר עוסקים בנושא של פיקוח נפש מאשר על דברים אחרים.
רן כהן: רבותיי, אני רוצה שחברי הכנסת ידברו, אני אנסה לסכם ונראה.
אפרים פרחאן: אני מעמותת חברות הסיעוד הפרטיות.
אפרים פרחאן: אני רוצה רק להוסיף בנושא של גירעון.
אפרים פרחאן: משפחות שלקחו את הקשישים אליהם, לא לצפון אלא לדרום ולמרכז, אלה שיש להם גם עובדים זרים זה היה יחד אתם.
אפרים פרחאן: לא שמענו ואני מייצג כ- 40 חברות, לא שמעתי כאלו שהפקירו את העובד הזר אלא העובד הזר המשיך לחיות עם המשפחה ועם הקשיש.
אפרים פרחאן: זה דבר מאד חשוב.
אפרים פרחאן: עוד נושא אחד, שביטוח לאומי לא נמצא פה אבל אני יכול לומר, ענף הסיעוד בביטוח הלאומי גם עושה, הוא לא יושב בחיבוק ידיים אלא פנה לחברות.
אפרים פרחאן: מושיט עזרה, סיוע, רוצה שיגישו סיוע, מבקש ליווי, הכל כדי לתת את מלוא הסיוע לקשישים לאותם קשישים, אני מדבר על זרים כמובן.
אפרים פרחאן: דבר נוסף, בל נשכח שאותו קשיש או בני משפחה הוא גם מעסיק.
אפרים פרחאן: למעשה הם חייבים לשלם לאותו עובד זר.
אפרים פרחאן: נכון, הביטוח הלאומי על פי חוק הסיעוד גם משלם אבל זה בסך הכל חלק וזה לא גדול של כ- 40 או 60 שעות לחודש.
אפרים פרחאן: אז גם פה לא שמענו על קשיים.
אפרים פרחאן: המימון בדרך כלל בא מבני המשפחה ועד היום לא שמענו תלונות או משהו.
שי חרמש: אני חושב שהיה מרשים פה לשמוע על קטע שעם ישראל לא מכיר אותו וזה הנאמנות של העובדים הזרים.
שי חרמש: חבל שהם לא זכו לחשיפה ולפוקוס על העניין.
שי חרמש: אני חושב שצריך לעשות.
שי חרמש: רן, אתה יושב ראש הועדה ואתה יודע לעשות תקשורת.
שי חרמש: העובדה שאנשים לא זזו ולא יצאו מהארץ אז זה לדעתי ההיילייט של הדיון פה.
שי חרמש: לי זה היה מאד מרגש לשמוע את זה.
שרה מרום שלו: אנחנו באמת מאד שמחים שהעובדים הזרים מאד קושרים לסיעודיים ואין מה להגיד איך שהם מתייחסים לסיעודיים.
שרה מרום שלו: אין שום בעיה עם הסיעודיים, איפה שיש בעיה זה איפה שאין עבוד זר אבל אנחנו צריכים גם הלאה לחשוב לתת לעובדים הזרים יותר כניסה, יורת השתתפות, שהם יהיו מעונינים לעבוד עם הקשישים כי זו לא עבודה קלה.
שרה מרום שלו: זו עבודה מאד קשה ומפרכת, זו עבודה של 24 שעות ביממה.
שרה מרום שלו: בהחלט צריך התייחסות לעובדים האלה בצורה בלתי רגילה על ההתנהגות שלהם.
שרה מרום שלו: אנחנו מקווים שזה ייגמר מהר.
רן כהן: אני מאד מודה לחברת הכנסת שרה מרום שלו ואני רוצה לסכם את הישיבה הזאת באמת ברוח הדברים שאמרו פה חברי הכנסת.
רן כהן: קודם כל להודות לכולכם על הזימון הזה גם בפגרה, גם לתל אביב, אני מקווה שזה לא היה לכם קשה.
רן כהן: נדמה לי שהתופעות של היעדר עזיבה של העובדים הזרים בימי מלחמה אלה הם אות כבוד גם לישראל וגם לעובדים הזרים.
רן כהן: ועובדה שלא שמענו על עזיבה של אף עובד זר את המעסיק הסיעודי שלו היא אות מופת לעובדים הזרים שבהזדמנות הזאת, בשם מדינת ישראל אפשר לומר להם מילה טובה וכל הכבוד.
רן כהן: אני רוצה להוסיף על כך ברכה למשטרת ההגירה על ההחלטה שלה להפסיק את המעצרים באזור הצפון, באמת יש קדימויות גם למה שעומד לפני עם ישראל והמדינה והעובדה שאתם פירשתם את זה ככה היא בהחלט ראויה לכל שבח ואני מודה לכם על ההחלטה הזאת.
רן כהן: נדמה לי שמה שהייתי רוצה שכועדה אנחנו נדאג לזה אלף, אני הייתי פונה לכל הגורמים למרות העזיבה של העובדים הזרים את אזור הצפון עדיין כ- 60 אחוז נשארו שם, אני פונה לכל המעסיקים ולכל גורמי הממשלה לדאוג לכך שאלה שנשארו שם יהיו להם מקומות מסתור מפני הקטיושות ומפני הפיגועים.
רן כהן: אזורים מוגנים כדי שהעובדים הזרים האלה יוכלו באמת לצאת מזה בשלום ולבסוף לחזור למדינותיהם בריאים ושלמים.
רן כהן: הדבר השני, אני אפנה בשם הועדה לשר הבריאות ולבקש לדעת הכיצד משרד הבריאות רוצה להבטיח את הזכויות הטיפול הבריאותי של עובדים זרים במקרה והם ייפגעו עקב פעולות הלחימה הללו.
אפרים כהן: זה מבוטח בביטוח לאומי.
רן כהן: מה שאני הבנתי מרן כהן השני זה שהביטוח לא מכסה כיסוי של פעולות איבה.
יוסי אדלשטיין: את הטיפול הם מקבלים באמצעות הביטוח הלאומי.
יוסי אדלשטיין: מה שהוא מדבר אלה תביעות פיצוי על נכות ודברים כאלה שזה יכול להיות שזה נמשך זמן.
יוסי אדלשטיין: גם לישראלים זה ככה.
רן כהן: אז אני משנה את זה.
רן כהן: אני רוצה לפנות למנכ"ל הביטוח הלאומי ולהבטיח שאכן אם יקרו מקרים כאלה ותהיינה תביעות, שהתביעות הללו תיעננה כמו כל תושב במדינת ישראל שנפגע מפעולות האיבה.
רן כהן: אני רוצה לקבל מסמך שהדבר הזה מכוסה.
אפרים כהן: בזמנו סיכמנו עם מנכ"ל הביטוח הלאומי ועם המחלקה האחראית לכך שיש טיפול מזורז ואנשים מיוחדים שעוסקים בנושא, עובדים זרים וזה בגלל השפה, והמשך תשלום גם כשהם חוזרים.
אפרים כהן: לכן הקימו יחידה מיוחדת בנושא הזה בביטוח לאומי והיא מופעלת למקרי חירום כאלה, אבל אני מצטרף לבקשתך.
רן כהן: אבל אני גם רוצה לשאול אותו האם הם קיבלו כבר איזה שהן תביעות של עובדים זרים עקב המלחמה למצוקות שהם נקלעו אליהן וגם בהזדמנות הזאת לרענן את מה שאתה אומר לגבי הזכויות שלהם והטיפול המזורז.