GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: אבל תזכור דבר אחד, אתה פונה למשרד הפנים, למינהל האוכלוסין או ליוסי, לתפקיד שהוא ממלא בעניין הזה, אתה לא מקבל תשובה – מעליו יש מנכ"ל משרד, מעל למנכ"ל המשרד יש שר ולשכת שר.
רן כהן: קודם כל תמצה את זה.
רוני בר-און: אצלנו זה להיפך, אצלנו המנכ"ל מעל השר.
רן כהן: ורק אחר-כך הולכים לבית-המשפט.
רן כהן: לא נעים לי להגיד לך, אבל אחרת תפנה אליי.
רן כהן: בכוונה אתה לא פונה.
יובל לבנת: לא, יש פה שתי נקודות, שעם כל הכבוד, נראות לי בעייתיות.
רוני בר-און: הנקודה ברורה, אתה תקבל עליה תשובה, זה מצב שאנחנו מכירים אותו.
רן כהן: אני מעיד שאני מקבל תשובות מלשכת השר לפחות פעם בשבוע.
יובל לבנת: אני לא חבר-כנסת.
רן כהן: אבל אני חבר-כנסת.
רם בלינקוב: קודם כל, ייכנס ראש מינהל אוכלוסין חדש ויקבע סדרי מענה יותר ברורים, אם אתם מקבלים סדרי מענה לא טובים ואם אתם לא מקבלים תשובות ממינהל האוכלוסין, אתם מתבקשים לפנות ללשכת מנכ"ל המשרד ואנחנו נוציא הודעה בכתב.
רם בלינקוב: נעשה עבודת מטה אצלנו ואז ניתן תשובה מסודרת לדבר הזה.
יובל לבנת: נקודה אחרונה שאני רוצה להעלות זו הנקודה שהוזכרה כאן, של עובדים ממדינות שיש איתן יחסים דיפלומטיים אבל אין להן נציגויות דיפלומטיות.
יובל לבנת: במקרה הנוכחי זה נפאל, אני אומר את זה בקצרה כי כבר כולם המליצו להפסיק להביא עובדים ממדינות שאין להן נציגויות.
יובל לבנת: גב' רחל גרשוני מתאמת בינמשרדית לענייני סחר בבני-אדם, תת הוועדה של גב' רחל גרשוני, ועדת מנכ"לים לענייני סחר בבני-אדם.
יובל לבנת: כולם המליצו לא להביא לישראל עובדים זרים ממדינות שאין להן נציגויות דיפלומטיות.
יובל לבנת: זה גורם להמון מצוקות, החל מהדבר הטכני של הוצאת דרכון, אם המעסיק לקח את הדרכון והעובד בלי דרכון וצריך להשיג אותו משגרירות נפאל בקהיר, זה לא פשוט כי עוצרים אותו ואז אין דרך להשיג את הדרכון, וכלה בדברים שהעובד הופך להיות קורבן עבדות ואין לו נציגות דיפלומטית במדינה הזרה לפנות אליה בשפתו למדינת אזרחותו וכו'.
יובל לבנת: כולם ממליצים, צריך רק לעשות את המעשה.
רן כהן: בבקשה, מר נתן:
גלעד נתן: כללית להתייחס למסמך שכתבתי במדיניות הכללית של המשרד.
גלעד נתן: בסופו של דבר, יש פה בעיית על שמשפיעה על כל הבעיות השונות, למעט העובדה שבמינהל האוכלוסין אתה לא משיג טלפון, כמו שהוזכר כאן, לא עונים לך, אתה צריך טלפון ישיר.
גלעד נתן: יש בעיה שהיא בעיית המעמד – המעמד יכול להיות זמני.
גלעד נתן: בשוויץ, בבחריין, מקומת בהם המעמד של העובד הזר מותנה בזמן, הוא יכול להתחתן להוליד ילדים, להביא נכדים, בתום התקופה ישלחו אותו החוצה.
גלעד נתן: זאת לא הסוגייה, הסוגייה היא שגם הנושא של הדלת המסתובבת נובע מזה שבן-אדם מקבל אשרה שהיא עד חמש שנים.
גלעד נתן: בדקתי בסקירה משווה וראיתי שמדינות הן במערב והן אחרות, כמו בחריין, באמת נוטות לתת את המעמד לזמן קצוב ובזמן הזה העובד גם לא חייב לעבוד, הוא חייב לעבוד מקצוע חוקי.
גלעד נתן: אסור שיהיה לו רישום פלילי, הוא לא יכול לעבוד במקצוע שלא נאסר עליו, אבל מעמדו אינו משתנה ולא נשלל מעמדו כתוצאה מנישואים, או מאיבוד מקום עבודה, מהתפטרות, או ממעבר בין מעבידים.
רן כהן: תודה, גלעד.
רן כהן: בבקשה,
עודד קורצ'ין: יש הרבה מאוד מקרים שבהם יש זרים שנמצאים בארץ חוקית לצורך הסדרת מעמד או לצרכים אחרים ואסור להם לעבוד בתקופה הזו.
עודד קורצ'ין: וזו יכולה להיות תקופה של הרבה מאוד חודשים, אבל בעצם כל הגורמים יודעים שהם נאלצים לעבוד בגלל שאחרת הם לא יכולים להתפרנס.
עודד קורצ'ין: זה מצב שהוא לדעתי לא ראוי בגלל שלמעשה מדינת ישראל יודעת שמתחת לשולחן האנשים האלה עובדים, אבל זה שוב לא חוקי, הם עלולים להיעצר.
רן כהן: שאלה שלי לאנשי הביטחון, האם הכניסה של פליטי דרפור והסודנים בכלל, נמשכת?
רן כהן: האם אתם מוצאים שגם בחודשים האחרונים יש עדיין אותו זרם שהיה לפני כשנה והאם ההברחות האלה נמשכות בקצב שהיה?
רן כהן: ושאלה נוספת שהיא בסיכומו של דבר אליך השר, מדוע לא נגיע למצב שבו הגדרת שמעמד העובדים הזרים יהיה בחוק ולא רק בהסדרים ובתקנות?
רן כהן: שלום, בבקשה:
שלום בן-משה: בסוגיות הביטחוניות, אני חושב שהמשטרה צריכה לענות.
רן כהן: לא, בסוגיות שאתה רוצה, כל מה שעלה פה בדיון.
רוני בר-און: אולי תענה על העניין של המעמד, אם יש לך איזה רעיון בעניין.
שלום בן-משה: אני חושב שהרעיון לתת מעמד לכל מי שמגיע לארץ, הוא לא לעניין.
שלום בן-משה: בהקשר של המחקר החשוב שעשה גלעד נתן, בנתונים שמצאתי, מצאתי דברים הפוכים.
שלום בן-משה: במדינות אירופה, צרפת, אנגליה וגרמניה, מגיעים עובדים זרים לעבודה למשך שנה.
שלום בן-משה: התייחסותי היא לעבודה, אני לא מתעסק כרגע במעמדים.
שלום בן-משה: מגיעים לעבודה בהסדר בין מדינות ובמשך הזמן שנמצאים בעבודה, הם נמצאים בכבילה, ניתן להם רשיון עבודה אצל מעסיק מסוים ספציפי ולאזור מסוים ורק לו.
שלום בן-משה: אסור להם במשך התקופה הזאת ללכת לשום מקום אחר ובתום הזמן הזה הם עוזבים את הארץ.
שלום בן-משה: בעניין שעלה לגבי העובדים הזרים, לשימוש בעובדים הזרים הלא חוקיים, להפיכתם לחוקיים.
שלום בן-משה: שיטת ההעסקה החדשה תיכנס השנה הן בחקלאות והן בסיעוד.
שלום בן-משה: כחלק מהשיטה יינתן זמן מוגדר שאנחנו ומשרד הפנים נכריז עליו, לכל העובדים הלא חוקיים שלא מעל חמש שנים, אבל בתוך החמש שנים, שנעשו בלתי חוקיים מסיבות שונות.
רן כהן: לא, מעבר לחמש שנים יצטרכו לעזוב בכל מקרה.
שלום בן-משה: אני מתכוון לאלו שבתוך החמש שנים הם נעשו בלתי חוקיים בגלל שהזמן או המקום גרם, ניתן להם זמן כדי שהם יבואו להירשם בכל הלשכות כדי להפוך לחוקיים כדי שנוכל לנצל אותם, להשתמש בהם.
רן כהן: שלום, אבל תתנו להם גם בתנועה בין האנשים השונים?
שלום בן-משה: לא, רק בתוך הענפים.
שלום בן-משה: בענף החקלאות ובענף הסיעוד אלה שני דברים כבדי משקל והמקום שבו יש יותר עובדים זרים.
רן כהן: ואם סיני ירצה לעבוד בחקלאות, איכפת לך?
שלום בן-משה: אדוני היו"ר, לפי דעתי הנושא העיקרי, הבעייתי הוא בתחום הסיעוד.
שלום בן-משה: בחקלאות ותעשייה הנושאים הם זניחים, כמות העובדים הזרים הלא חוקיים בענפים האלה היא זניחה.
שלום בן-משה: המספר הגדול ביותר שבו יש עובדים זרים בלתי חוקיים הוא בעיקר בסיעוד והוא עומד על אלפים רבים או עשרות אלפים.
שלום בן-משה: הסיבה שהתחום הזה של עבודה בתחומים של ניקיון, של שפחות שנמצאות אצל כל מיני משפחות כאלה ואחרות, הוא נדרש מאוד והפיתוי לעובדים הזרים להפוך מעובדת זרה שבאה לטפל בנכה או במטופל, לעבור למקום אחר ששם יש שכר יותר גבוה בתנאים הרבה יותר טובים – גדול מאוד.
רן כהן: ניצב משנה אהרוני, בבקשה:
אליהו אהרוני: בוקר טוב לכולם, אדוני השר, ליו"ר, חברי-הכנסת, עמיתיי ויתר המשתתפים.
אליהו אהרוני: אני סגן מפקד מנהלת ההגירה, נמצא איתי ניצב משנה ישראל גרילשטיין שהוא יחליף אותי ב-1 לאפריל.
רן כהן: ניצב משנה גרילשטיין, קודם כל שיהיה בהצלחה.
ישראל גרילשטיין: תודה.
אליהו אהרוני: ראשית אני רוצה להעיר הערת אזהרה כי נדרשתי להתייחס לסוגיה שהיא לא בדיוק בתחום סמכותי, הסוגייה הביטחונית.
אליהו אהרוני: אני לא עונה בשם הגורמים הביטחוניים, דהיינו: צה"ל, שב"כ, אלא אני יכול לצטט מתוך ההתייחסויות שלהם בדיונים הרבים שהשתתפתי בהם בענייני הפליטים מסודן או המסתננים מסודן.
אליהו אהרוני: לשאלתך, אם ההסתננות נמשכת – ההסתננות נמשכת וההסתננות תימשך וגודל הפעימה של ההסתננות מותנה במה שקורה כאן בארץ.
אליהו אהרוני: זה יקרה כל עוד שלמסתנן יש מניעה והנתיב פרוץ, גבול מצרים עם סד"כ שלא מתאים לגבול וגם אמצעים דהיינו, גדר שלא מתאימים לתוואי השטח.
רן כהן: בסדר, אבל אהרוני, אני יודע מדיונים בוועדת חוץ וביטחון שצה"ל עושה מאמץ מאוד גדול וגם המשטרה.
רוני בר-און: אני יכול להגיד לך לעומת זה שבידינו יש תכתובת תעבורת תקשורת חופשית בין אלה שנמצאים בו, לרבות אלה שכלואים ומוגבלים בתנועה שלהם, לבין כאלה שנמצאים במצרים וכל מיני ניתוחים, הערכות מצב.
רוני בר-און: הגבול הוא לא איזה קיר, אין גבול, המרחב פתוח.
רן כהן: הוא גבול ארוך ופרוץ.
אליהו אהרוני: נכנסים ואין מפריע.
אליהו אהרוני: צה"ל עושה מאמצים גדולים, גם גורמי הביטחון, אבל מן הסתם עיקר המאמצים מכוונים קודם כל לפלטפורמה של הפח"ע והברחת האמל"ח.
אליהו אהרוני: יתר המאמצים מכוונים לכניסות אחרות, לא תמיד ניתן להבדיל ביניהם אבל ההסתננות נמשכת והיא תימשך כל עוד המצב של סד"כ והאמצעים יהיו בפרופורציה הזאת.
אליהו אהרוני: כל המקורות הביטחוניים שהיו בדיונים, מצביעים על סכנה מוחשית וממשית מצד אותם מסתננים מסודן.
אליהו אהרוני: דבר נוסף, אם נקרא את המקורות הגלויים, יש נחיתה של חטיבה איראנית בסודן; יש הברחות נשק מסודן לגורמי פח"ע בישראל.
אליהו אהרוני: הג'יהאד העולמי נמצא בסודן; גורמי הפח"ע פרוסים במדבר סיני ואין לנו שום בעיה לגייס את כל מי שמסתנן דרך גבול מצרים לטובת הפעילות שלו.
אליהו אהרוני: דבר נוסף, הסודנים שהסתננו למדינת ישראל, הסתננו לאחר שהות במצרים.
אליהו אהרוני: לאף אחד מהם לא נשקפה סכנה מיידית במצרים כל עוד הוא התנהג על-פי דפוסי ההתנהגות במצרים.
אליהו אהרוני: העמיתה שלי סיגל ציינה של-15 אלף מהם יש מסמכים של נציבות הפליטים באו"ם ממצרים.
אליהו אהרוני: חלק גדול מאלה שהסתננו לישראל, טופלו בנציבות הפליטים לאו"ם במצרים.
אליהו אהרוני: זאת אומרת, הם קיבלו מעמד, אז איזה מעמד לקבל.
רן כהן: הם נרשמו אבל הם לא טופלו.
אליהו אהרוני: אדוני היו"ר, יש מסמכים.
סיגל רוזן: הם קיבלו מעמד אבל לא אישור עבודה.
אליהו אהרוני: לחלקם הגדול יש מסמכים של תעודת פליט, חלקם נרשמו והחלו טיפול, הם לא סיימו אותו כי הם באו לכאן.
אליהו אהרוני: הרקע להסתננות ממצרים, דרפור או לא דרפור, הוא שיפור המעמד, נקודה.
רן כהן: זה ידוע, רבותיי, זה מדינת מקלט.
רן כהן: תודה רבה, אהרוני.
יוסי אדלשטיין: בנושא של השמים הסגורים.
יוסי אדלשטיין: אנחנו עושים המון מאמצים לשים מחדש עובדים שנמצאו פה לכאורה באופן בלתי חוקי.
יוסי אדלשטיין: אני קצת מסתייג מהאמירה הגורפת הזאת שכל הזמן רצה על "הדלת המסתובבת".
יוסי אדלשטיין: יש החלטה ממשלה, כבוד היו"ר, שהשמים סגורים ואפשר להכניס עובד רק תמורת עובד שסיים את שהותו כחוק במדינת ישראל ויצא ממדינת ישראל שלא בצו הרחקה.
יוסי אדלשטיין: כל אחד שאני מרחיק אותו שתפסתי אותו, שוהה בלתי חוקי, ולא יישמתי אותו בשיחות כאלה ואחרות והוא הורחק ממדינת ישראל – אין בגינו החלפה.
יוסי אדלשטיין: זו החלטת הממשלה וכך אנחנו מיישמים אותה.
יוסי אדלשטיין: דבר נוסף, אני גם הצהרתי בתצהיר לבג"ץ, אם אנחנו תופסים עובד שהוא הפך להיות שוהה בלתי חוקי שלא באשמתו, בגלל שהמעסיק לא האריך לו וכיו"ב, אנחנו מוצאים שזה לא באשמתו, אנחנו מאפשרים לו 90 ימים אשרה ללכת לחפש מעסיק אחר, לא עוצרים אותו.
יוסי אדלשטיין: אנחנו צריכים להכניס את הדברים האלה לפרופורציות.
דניאל סלומון: לגבי הסוגיה של היעדרם של דרכונים לילדי זרים.
דניאל סלומון: היעדרו של דרכון בסופו של דבר לא יביא לכך שילד יוצא מישראל, אם הוא זכאי לפי ההסדר – הוא יישאר בישראל.
דניאל סלומון: זו בעיה שקיימת לגבי מתן מעמד להרבה סוגים של זרים, אם בסופו של דבר מסתבר שאין ייתכנות ריאלית להשיג דרכון מאותה מדינה בגלל היעדר נציגות וכו', הבעיה תיפתר בתעודה ישראלית.
דניאל סלומון: לגבי השאלה של ילדי זרים שיש להם כבר מעמד מסוג אחר ולכן לא נפלו בגדרי החלטה, זה בדיוק אחת מאותן הסוגיות שיועלו במסגרת העררים בפני שר הפנים.
דניאל סלומון: לאחר שהוא יבחן את ההיקפים, את המשמעויות, תינתן החלטה בהקשר הזה.
דניאל סלומון: לגבי נושא של צו הביניים באותה עתירה, כפי שהסביר השר, כרגע צו הביניים הוא לא חלק מהקריטריון, מי שנפגע מההחלטה הזאת יגיש ערר יחד עם כל האחרים, ייתכן שהעתירה תישאר תלויה גם לאחר תום המבצע ואנחנו נחכה ונראה מה יהיה אז.
רן כהן: תודה רבה עו"ד סלומון.
רן כהן: השר, בבקשה:
תמר שוורץ: לא הייתה התייחסות לילדים החולים.
רוני בר-און: נכון, כי המנכ"ל יצא באמצע.
רוני בר-און: דני, במיוחד כאשר שמעת שהמספרים אינם מגיעים אפילו ל-20 וכאשר בחלק מהמספרים אנחנו סברנו שהם מייבאים את המחלה, הם בעצם נולדו עם המחלה.
רוני בר-און: אם אתה יודע לענות, מה טוב.
רוני בר-און: אם אתה לא יודע לענות, אני אבקש תוך שבוע ימים לענות על זה בכתב או שאתה רוצה לענות עכשיו.
דניאל סלומון: רק אסביר בקצרה.
דניאל סלומון: אנחנו מכירים את התופעה הזאת.
דניאל סלומון: המנכ"ל דיבר על התופעה בצורה הרחבה יותר.
דניאל סלומון: יש מספר לא גדול של בקשות שהופנו למנהל מינהל אוכלוסין, זה הנוהל שהצהרנו עליו לבית-המשפט והוא עושה בחינה מקדמית של התיקים.
דניאל סלומון: אם על פני הדברים מדובר בתיקים שהם קשים ומעוררים בעיה של טיפול, כשהכוונה לא לטיפול כרוני, אלא טיפול של סכנת חיים ודרושה הישארות עד לייצוב המצב, האנשים האלה נשארים כאן.
דניאל סלומון: מעבר לזה, אנחנו מנסים ליצור איזשהו מנגנון לשיתוף פעולה יחד עם משרד הבריאות לטפל בצורה רחבה יותר בסוגייה הזו.
תמר שוורץ: אבל הם לא מקבלים אשרת שהייה, למי לפנות?
דניאל סלומון: בשלב הזה מותר להם להישאר בישראל.
רן כהן: תמר, אני ממש מבקש שבעניין הזה תפני את זה אליי, אני אפנה את זה לשר.
רוני בר-און: עם כל הכבוד, הדיון לא יכול להיות דיון ברמה פרטנית, ובשיחות עם מאזינים והבטחות.
רוני בר-און: שמענו בעיה, הנה את מקבלת ברמת המערכתית תשובה שנוכח המספרים האלה אפשרי שתישקל מדיניות מינהל האוכלוסין בעניין הזה.
רוני בר-און: בנושא של אשרות, אם יש לך בעיה, הרי כולם מעידים שהטלפון של דני פנוי, נכון?
רוני בר-און: אז תדברי עם דני.
רוני בר-און: אני לא רוצה לרדת לרזולוציות ואני אומר עוד פעם, אני אומר את זה מאוד בזהירות ואני מבקש שגם אתם, כשאתם מבקשים לשנות את כל סדרי העולם, תזכרו שבחדר הזה יש לכאורה איזשהו סוג של קונצנזוס איך להסתכל על הבעיות ואיך לנסות לפתור אותן, מחוץ לחדר הזה יש אנשים שחושבים שגם המעט שנעשה, זה הרבה יותר מדי.
רוני בר-און: אני מציע להתנהל בתבונה גם אם הטענות והדרישות צודקות, כדי לא להקדיח את הקדירה שאנחנו כולנו רוצים לנסות לצנן אותה.
רוני בר-און: אני חושב שיותר ברור מזה, יהיה מסוכן בשבילי לומר.
רוני בר-און: המדיניות דומני, די ברורה, המעשים די מוכיחים את עצמם.
רוני בר-און: וברוח זאת אנחנו גם נמשיך לפעול בעתיד.
רן כהן: אני רוצה מאוד להודות לשר הפנים, רוני בר-און, להודות לכל המשתתפים, לדעתי הישיבה הזאת הייתה מאוד חשובה.
רן כהן: השר בר-און, מאז כניסתך לתפקיד מורגשת גישה יותר נחרצת של טיפול בדברים וגם יותר נאורה, יותר הומנית לגבי הטיפול בסוגייה כל-כך מורכבת וכל-כך קשה.
רן כהן: לסיכום שלוש בקשות: אחד, אני מאוד מבקש בשם הוועדה ואמרנו את זה לא פעם, להגיע להגדרת המעמד באופן חוקי, בדרך החוק ולא בדרך התקנות.
רן כהן: שניים, נדמה לי שהקמת הרשות הזאת שדיברת עליה ב-1.1.2009 זה דחיקת הקץ של הדברים.
רן כהן: נדמה לי שמה שצריך לעשות, הוא לנסות כן להקדים, לפחות ל-1.1.2008.
רן כהן: אין שום סיבה שהמהלך הזה לא ייעשה.
רן כהן: בזמנו ממשלת שרון עוד קיבלה החלטה על הקמת הרשות.
אפרים כהן: שלוש פעמים וכל פעם נדחתה.
רן כהן: ואף פעם היא לא בוצעה ונדמה לי שהדבר הזה לא ראוי.
רן כהן: היום כשכבר יש הסכמה בין שרי הממשלה, כולל העברת סמכויות ממשרד למשרד, נדמה לי שראוי שתהיה רשות כזאת.
רן כהן: לנו כוועדה של הכנסת, זה מאוד מוזר לעתים שהשולחן שלנו הוא השולחן של המפגש וקבלת ההחלטות ואתה יודע שזה לא התפקיד של הוועדה הזאת.
רן כהן: אני שמח לעשות אותו, אבל זה לא התפקיד.
רן כהן: העניין האחרון, נושא ה"גירוש", גירוש נשים שנכנסות להריון, מבחינה אנושית נראה לי מאוד בעייתי.
רן כהן: ככלות הכול, השר בר-און, מי כמוך וכמוני יודעים, זכותה של כל אישה זה הדבר הכי אלמנטרי שהוא ללדת ילדים, וכאן פתאום היא הופכת להיות למצורעת.
רן כהן: נכון, אנחנו הומניים נותנים לה שלושה חודשים שתחזור מחופשת הלידה כביכול ואז היא צריכה לצאת עם התינוק שלה, אולי לחזור אבל בתנאי שזה יהיה בלי התינוק.
רן כהן: נכון, יוסי?
רן כהן: חייבים למצוא פתרון יותר אנושי לסוגייה הזאת.
רן כהן: זו לא תופעה של עבודה של שנה, שנתיים והולכים לביתם ונגמר העניין.
רן כהן: מדובר בכל זאת על נשים שמתפקדות כאן בעזרה לקשישים, לנכים, לאנשים שמצבם מחייב את העזרה הזאת 24 שעות ביממה.
רן כהן: זה קורה בעיקר בענף הסיעוד, זה לא קורה אצל התאילנדים בחקלאות.
רן כהן: ולכן גם הדבר הזה מחייב פתרון, אז אנא בטובך, בהמשך דרכך בעניין הזה, ככל שתוכל, אני מאוד אודה לך.
רן כהן: ואני שוב, שב ומודה לך ולאנשי משרדך על הישיבה הזאת.
רן כהן: תודה רבה לכם רבותיי, הישיבה נעולה.
רן כהן: אני מודה לכם על ההשתתפות בישיבה הזאת, בעיקרו של דבר הישיבה היא כדי לנסות ולקבל מושג, וללמוד על הסוגייה של הסיכויים לעבודת ישראליים בחקלאות.
רן כהן: ביקשתי ממנהלת שרות התעסוקה, אסתר דומיניסיני, לדווח בעניין הזה.
רן כהן: אודה גם לכם, אפרים כהן, אסף ואחרים, שיוכלו לעזור לנו כאן, ללמוד את הסוגייה הזאת.
רן כהן: אני מודה על האמת, שזו מעין ישיבת הכנה לקראת הדיון מחרתיים, בוועדת הכספים של הכנסת, על הצעת חוק לעידוד ישראלים לעבוד בחקלאות, החוק שלי במקרה.
רן כהן: מוקצבים שם רק 5 מליון שקלים, שזהו סכום זעיר.
רן כהן: אני שמח שגלעד נתן לכם נייר בעניין הזה.
רן כהן: גלעד, אם תרצה להשלים אני אודה לך.
רן כהן: קראתי את המסמך, הוא בהחלט מהימן.
רן כהן: הייתי רוצה לבקש ממנהלת שירות התעסוקה, לפתוח בעניין.
רן כהן: אני רוצה להודות לך, בפני הפורום הזה, על הביקור שעשינו אצלכם.
רן כהן: זה היה פשוט סיור מאלף.
רן כהן: באנו לשם, זה שבועיים, שלושה, לאחר הדיון שהיה פה עם בעלי בתי המלון באילת.
רן כהן: היו שם אנשים שבאו לעבוד, מכרמיאל מחיפה, אנשים צעירים, ומבוגרים.
רן כהן: באו עד ירושלים, כדי לעבור את מבחני הקבלה, ובאותו היום אנשי ישרוטל מבתי המלון בחרו עובדים, וראיינו אותם אחד אחד.
רן כהן: דיברנו איתם לגבי העניין של משכורות, אנשים מוכנים לעבוד בשכר מינימום הנוכחי, לא בשכר מינימום שיעלה.
רן כהן: פשוט אומרים תנו לנו עבודה, אנחנו רוצים להתחיל לעבוד.
רן כהן: כשנהיה שם, כבר נטפס לאחר מכן.
רן כהן: זה בהחלט דבר מאוד מרשים.
רן כהן: אני מאוד מקווה שיש לנו איזושהי תשובה בשבילם, גם לגבי החקלאות.
רן כהן: אני אבקש מהגברת דומיניסיני, להציג לנו מה את יודעת להגיד לנו בנושא של עבודת ישראלים בחקלאות, כי זה אותנו מאוד מסקרן.
רן כהן: נדמה לי, שמכל מה שלמדתי, ואולי אני טועה, במקצועות שבהם עובדים זרים, המקצוע הקשה ביותר להחלפה בעובדים זרים, זה הסיעוד.
רן כהן: למרות שהפתיעו אותי, שגם בזה נמצאו ישראליים.
אפרים כהן: לסיעוד יומי אין בעיה.
רן כהן: הבנתי שאפילו גם ל-24 שעות נמצאו גם מקרים שבהם אנשים - - -
חיים חדד: הקטיף בחקלאות הכי קשה.
שלום בן משה: היחידים שעושים את זה, זה משרד הביטחון.
שלום בן משה: משרד הביטחון מקפיד שהטיפול בנכי צה"ל נעשים על ידי ישראלים.
רן כהן: אם להוציא את הסיעוד לרגע, החקלאות נראה הכי קשה.
רן כהן: ולכן יש לנו איזשהו אתגר גדול לנסות ולפתור את הקושי הזה.
אסתי דומיניסיני: אדוני היושב ראש, אני רוצה לדווח לוועדה, היות והוועדה הקודמת דנה בנושא המלונאות, וכל חודש אני מקבלת דיווח מה מתקדם בנושא גיוס נשים הנשים לתחום המלונאות במסגרת החלטת הממשלה, יש לי פה את פירוט בתי המלון.
אסתי דומיניסיני: אבל לא הלאה אתכם בזה, ב-31 בינואר נסגר ענף התיירות באילת, בעצם על ידי זה ענף התיירות כולו.
אסתי דומיניסיני: כי בכל רחבי הארץ כבר לא היו, היה 500 עובדים זרים רק באילת.
אסתי דומיניסיני: החלטת הממשלה בתיאום עם התאחדות המלונאים קבעה, שבעצם בכל נקודת זמן, למשך שלוש שנים כמעט, תהיה להם סיוע של המדינה לכ-1,300 איש.
אסתי דומיניסיני: טענו שהמפתח של ההחלפה, היות ושם מועסקים העובדים הזרים יותר זמן וכו', כשמעסיקים ישראליים צריכה להיות כמות יותר גדולה, ואז הממשלה החליטה על שני מסלולים.
אסתי דומיניסיני: אחד, אנשים שכבר מועסקים אצלם, אבל כדי לגרום לזה שימשיכו לתקופות נוספות, המדינה מוכנה גם לתת להם את כל המענקים של התמדה, לימודים וכיוצא בזה.
אסתי דומיניסיני: וחוץ מזה, הם אמרו שהם רוצים בערך 500 עובדים חדשים פחות או יותר.
אסתי דומיניסיני: אני אציג את תמונת המצב נכון ל-22 בפברואר.
רן כהן: 1,300 זה גם אלה שממשיכים?
רן כהן: שלום לך חברת הכנסת דותן.
רן כהן: אנחנו מדברים על החלפת העובדים הזרים באילת בבתי מלון, ומקבלים דיווח ממנכ"לית שרות התעסוקה.
אסתי דומיניסיני: מכל מקום, מתוך 1,300 שחייבים להיות בכל נקודת זמן, 890 נוצלו כבר נכון ל-22 בפברואר, כי היו שם הקצאות, הגבילו אותם.
אסתי דומיניסיני: מה בהמשך.
אסתי דומיניסיני: מבחינת המסגרת, הם דורשים עוד 295 איש, הפנינו לצורך איוש 475 איש, 100 איש כבר נקלטו.
אסתי דומיניסיני: אני מוכרחה לומר פה כהערת אגב, שקצב הקליטה מתחיל להשתפר.
אסתי דומיניסיני: מיום שהובן שנסגר ענף, כי אנחנו הורדנו חלק מהאנשים לאילת, אנשים שכבר ירדו לאילת, אמרו להם תחכו, אני מבינה וזה בסדר.
אסתי דומיניסיני: אבל הקצב עכשיו יגבר.
אסתי דומיניסיני: יש לנו תאריכי ירידים מכל בתי המלון, בכל רחבי הארץ.
אסתי דומיניסיני: בקריית גת, בקריית מלאכי, אשקלון, נתיבות.
אסתי דומיניסיני: מול זה יש לי את כל הרשתות, של ישרוטל, פאתאל, מלכת שבא.
אסתי דומיניסיני: אני סמוכה ובטוחה שנצליח לספק להם את מלוא הדרישה שלהם לכוח אדם בענף המלונאות.
אסתי דומיניסיני: ואני חושבת שזה חשוב.
רן כהן: אבראוו לממשלה, ולשירות התעסוקה.
אסתי דומיניסיני: אני מוכרחה לומר, שכבר מהחלטת הממשלה בינואר, התחלנו לשלם את המענקים, שוברים למענק ממשלתי, וכל הדברים שהממשלה החליטה, היות ואת התקציב אנחנו מנהלים, אנחנו מיידית מסוגלים לשלם את כל המענקים.
רן כהן: שירות התעסוקה משלם גם את המענקים?
אסתי דומיניסיני: אני עמדתי על כך, שאם רוצים שאנחנו נטפל בזה, אני מכירה את הביורוקרטיה.
שלום בן משה: האוצר נתן לזה תקציב מיוחד.
רן כהן: כן, אבל שירות התעסוקה משלם?
אסתי דומיניסיני: כן.
אסתי דומיניסיני: אני ביקשתי שאם הם רוצים שנעשה את זה וואן סטופ סנטר, אי אפשר, כי אחרת נתחיל לרוץ אחרי ההוא וההוא, אתה לא יוצא מזה.
אסתי דומיניסיני: כל התקציב אצלנו, אנחנו מחזיקים את השוברים, אנחנו נותנים את הוראות התשלום, יש לנו וואוצ'רים, ואפילו ההדרכה היא בידינו.
עמירה דותן: רעיון מדהים, ממש נהדר.
שלום בן משה: מבחינת הזווית של הטיפול בעובדים הזרים.
שלום בן משה: מכיוון שנגזר עליהם מעכשיו גזירה לא קלה, למעשה הם היו צריכים לעזוב את הארץ.
שלום בן משה: מכיוון שהנושא הוא ברמה האנושית, הסיכום שלנו עם משרד הפנים, שכל עובד כזה שעובד במרכז הארץ, בין 45 ל-60 תינתן לו מעמד בהיתר של אשרת תייר, והוא יכול לחפש לו עבודה במסגרת סיעוד.
שלום בן משה: זה ממש חריג שעשינו הפעם, כדי לאפשר להם להתארגן מחדש.
רן כהן: חלק מהם נקלטים?
אפרים כהן: אני מעריך שלא, בדרך כלל הקליטה של הסיעודיים זה בעיקר נשים שעובדות, מעט גברים יש בנושא סיעוד.
שלום בן משה: מי שלא ייקלט יעזוב את הארץ.
רן כהן: במסגרת הברכה שלנו, שתביאו מה שפחות חדשים, אתם יודעים למה.
רן כהן: אז יבורך גם השלב הזה.
רן כהן: אסף אדיב: לאחר ישיבה שהיתה פה, בין השאר היתה התבטאות שאין מי שיעבוד במלונות.
רן כהן: שבוע אחר כך, היתה ישיבה אצל יעקב זיגדון, סמנכ"ל השמה של שרות התעסוקה, עם אותם אנשים שישבו פה, בתל אביב.
רן כהן: פשוט כאילו לא היתה ישיבה פה.
רן כהן: מי שלא ישב פה, לא ידע שהיה דבר כזה.
רן כהן: כל הטון השתנה.
רן כהן: מתי קובעים, לאן זזים, לאן באים.
רן כהן: פשוט, היה איזשהו נפילת אסימון.
רן כהן: אני יכול להשלים את החשיבה.
רן כהן: אנחנו ראינו בראיונות, שהיו שם מבקשי עבודה יהודים, גם ערבים, בלי שום קשר אם הם יהודים או ערבים.
רן כהן: נכון שזה לא היה רוב של ערבים, אבל זה היה במידה שבה אנשים ביקשו מקום עבודה, על פי התאמה למקצועות, וזה עבד מאוד יפה.
רן כהן: ישראלים התקבלו שם כישראלים.
עמירה דותן: אני רוצה לומר לגבי מה שאמרה המנכ"לית.
עמירה דותן: שישנם אנשים טובים שיודעים לעבוד, זה גם עובד.
עמירה דותן: זה ממש מדהים.
רן כהן: בסיור בשרות התעסוקה, לפני שבוע, היה פשוט מאיר עיניים.
רן כהן: כאילו התגלה שיש שירות תעסוקה בישראל, ועובד ופועל, וזה פשוט נפלא.
רן כהן: לראות את כל הראיונות האלה שנעשו שם, כל ההמונים שבאו.
רן כהן: אנשים רוצים לעבוד.
רן כהן: פשוט רוצים לעבוד, ובשכר מינימום.
אסתי דומיניסיני: אני מוכרחה להגיד מלה לשיבחה של התאחדות המלונאים.
אסתי דומיניסיני: אני לא יודעת מה הם אמרו בוועדה, כי אני לא הייתי.
אסתי דומיניסיני: אבל העבודה שלנו איתם היא טובה מאוד, אני עצמי ירדתי מספר פעמים לאילת, נפגשנו בבתי המלון.
רן כהן: פה אמרו שאין עובדים וגם לא יהיו.
רן כהן: אבל יש.
אסתי דומיניסיני: יש, ויהיו, ויעבדו.
אסתי דומיניסיני: אני רוצה לומר כמה דברים כלליים לגבי נושא החקלאות.
אסתי דומיניסיני: לא מפגש ראשון שיש לנו עם יוסטה בלייר בהתאחדות.
שי חרמש: הוא עסוק כרגע בקטיף.
אסתי דומיניסיני: לעצם העניין, אני רוצה להגיד משהו כללי.
אסתי דומיניסיני: היצע וביקוש.
אסתי דומיניסיני: אין היום זיקת חובה מבחינת החוק, ואנחנו מתנהלים היום בשוק חופשי.
אסתי דומיניסיני: אין שום חובה אגב, לקחת עובדים משרות התעסוקה.
אסתי דומיניסיני: אפשר לקחת עובדים גם מענפים אחרים, וגם על פי מודעות, ועל פי פנייה לכל כוח עבודה במדינת ישראל.
אסתי דומיניסיני: ולכן גם הרבה פעמים, אני מרשה לעצמי לומר, ההתחכמות נגיד טוב, אז תשלחי לנו רק את המובטלים, ואחר כך להגיד המובטלים לא רוצים לעבוד, היא לא מקובלת עליי.
אסתי דומיניסיני: כי בסך הכל זה עניין של היצע וביקוש, במסגרת ההיצע והביקוש, המעבידים לסוגיהם יכולים לפנות לכל פלחי השוק, אף אחד לא מונע את זה, כי אין זיקת חובה בעניין הזה.
אסתי דומיניסיני: הדבר השני, בזמנו, אני רוצה להדגיש את זה.
אסתי דומיניסיני: דיברנו לא אחת, עם האוצר, עם התאחדות החקלאים, אמרנו בואו קחו גם חלופת הון, שברור שיש פה ענף עתיר כוח אדם, וצריך להתחיל לחשוב על מיכון, על תיעוש.
שי חרמש: מה את רוצה מהם?
שי חרמש: חלופת הון זה לא הם, זה אנחנו.
אסתי דומיניסיני: זה לא מספיק כי הם צריכים להסכים.
אסתי דומיניסיני: אז יש לי הפתעה בשבילך.
אסתי דומיניסיני: משום שאז שרצינו לבחון עם האוצר כל מיני אלטרנטיבות, זה לא היה כל כך פשוט בנושא הזה.
אסתי דומיניסיני: אפשר תמיד לצעוק מה לא, במקום להגיד בסדר, אז מה מוכנים.
אסתי דומיניסיני: ביקשנו כמה דברים.
אסתי דומיניסיני: אף אחד לא רוצה לפגוע בענף החקלאות, על זה אין ויכוח.
אסתי דומיניסיני: לא מבחינת תרומתו למטבע, ליצוא וכו'.
אסתי דומיניסיני: אמרנו, נעשה מיפוי, תדרגו את הענפים בחקלאות, תגידו קודם כל מדרג.
אסתי דומיניסיני: מה בטוח אתם חושבים שיש קושי אדיר, בבתי אריזה אסור שיהיו עובדים זרים, בטוח שאפשר למצוא ישראלים.
אסתי דומיניסיני: ויש עוד תחומים וענפים.
אסתי דומיניסיני: אז בואו תסמנו אתם, לא אנחנו.
אסתי דומיניסיני: הם לא מבינים כלום בחקלאות.
שלום בן משה: אין הקצאת עובדים זרים בבתי אריזה.
תניב רופא: בבתי אריזה משפחתיים, יש להם היתר.
אסתי דומיניסיני: מכל מקום כדי להתחשב בחקלאים, ללכת בקצב וביכולת של הסתגלות, או הכנה לאיזשהו שינוי לאור החלטת הממשלה לגבי עובדים זרים, אמרנו בואו נעשה מדרג.
אסתי דומיניסיני: איזה בתחום ענפי החקלאות כאלה שאתם אומרים הוי, באיזשהו אקומודציה אפשר להגיע יותר טוב.
אסתי דומיניסיני: ולפי זה נתחיל להתקדם, אז גם אפשר יהיה לבוא לממשלה, ולהגיד המדרג היורד ייקבע לפי איזשהם טווחי זמן שצריך לעשות שינוי.
אסתי דומיניסיני: מעולם לא הצלחנו להגיע לרשימה כזאת, עם כל הנסיונות.
אסתי דומיניסיני: שיתפתי את משרד החקלאות, יוסי ישי היה.
אסתי דומיניסיני: לא קיבלנו רשימה כזאת.
אסתי דומיניסיני: קודם כל ניסו להדוף את זה.
שי חרמש: זה נשמע מאוד מוזר.
שי חרמש: פיתוח המיכון החקלאי במדינת ישראל, כשחבר הכנסת רן כהן עבד בגן שמואל בכותנה, הסוף היה שהכל היה … אבל מי שפיתח את האמצעים ואת הכלים, והביא את הכותנה לרמה של פחות מאפס פסיק שישה ימי עבודה לדונאם, החקלאים לא הסכימו לזה.
שי חרמש: אם מדינת ישראל רוצה, היא צריכה להתחיל.
רן כהן: המדינה צריכה לעודד את זה.
אסתי דומיניסיני: הבהרתי את עצמי.
אסתי דומיניסיני: שי חרמש: אנחנו לא בסדר.
אסתי דומיניסיני: ההצגה כזה אחד מול מוטעית.
אסתי דומיניסיני: יש פה אינטרס משותף של מדינת ישראל, נכון, יש לו את העניין הסקטוריאלי שלו, ואני מבינה את זה מאוד.
אסתי דומיניסיני: אבל עכשיו צריך לאחד כוחות, ולהגיד איך בצורה הכי נבונה, הכי פחות מזיקה, והכי טובה למשק ולחקלאים ולכולם, מצליחים להביא לאיזשהו שינוי, בצורה שלא מיישמת נזקים.
אסתי דומיניסיני: כדי שזה יקרה מתחייב שיתוף פעולה.
אסתי דומיניסיני: אז פעם אחת אמרנו, בואו ננסה לראות, הרי בינתיים יש 26 אלף בהתנייה מסויימת אישרו עוד 3,000 עובדים זרים לחקלאות.
אסתי דומיניסיני: הרי כל שנה רוצים להוריד, לא משנה מצליחים, לא מצליחים, כרגע זה לא משנה.