GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום בן משה: זה מיליון ומאתיים אלף דולר.
שלום בן משה: עשינו נוסחה איך לחלק את זה בין התאגידים, ואמרנו נחלק את זה לפי נוסחה מסוימת, עברה את מבחן המשפט, הכל בסדר גמור.
שלום בן משה: אותם תאגידים שאמרנו להם, אתם תקבלו עכשיו נניח במקום 20 עובדים להביא חדשים, תקבלו רק 14, עתרו נגדנו לבית המשפט, והצהירו בבית המשפט, שהשמונה האלה החדשים שלא יבואו, יכולים לערער את המאזן של העבודה שלהם.
שלום בן משה: יש להם 700 עובדים, אבל למה הם עשו את זה?
שלום בן משה: כתבו במפורש את התצהיר שלהם.
שלום בן משה: יכול לגרום לנזק, לא יעמדו בפרוייקטים, וכו' וכו'.
שלום בן משה: למה הם עשו את זה, כי עשרה עובדים כפול עשרת אלפים, זה מאה אלף דולר נקי, בלי שתעשה שום דבר.
רן כהן: רק מיבוא העובדים.
דב חנין: תסביר בבקשה שוב פעם, זה נשמע לי כל כך מדהים, שאני מנסה לעקל את האינפורמציה הזאת.
שלום בן משה: התאגיד היה צריך לקבל 20 עובדים חדשים.
רן כהן: בנוסף ל-700 שיש.
שלום בן משה: בנוסחה שעשינו, מגיע לו להביא רק 10.
שלום בן משה: הוא אומר מה פתאום, תחלקו את זה שווה בין כל התאגידים, וכמובן לא הסכמנו כי זה לא מוצדק.
שלום בן משה: אגב, הם עתרו לבית המשפט, והוא הצדיק אותם.
שלום בן משה: הוא אמר שזה סביר ומידתי ונכון.
שלום בן משה: בעתירה הם כתבו שהעדר 10 עובדים חדשים שהם מביאים, יכול לגרום להם אי עמידה בלוח זמנים, השפעה על הפרוייקטים, נזק חמור.
שלום בן משה: אני מצטט כרגע את המלים שלהם, דברים מדהימים.
שלום בן משה: למה הם עשו את זה, כי 10 עובדים חדשים פחות, זה פחות מאלף דולר נטו ברווח שהם גובים מהעובדים הזרים.
שלום בן משה: מעודדת דיווחים שיקריים של מעסיקים בדבר הצורך שלהם לעובדים מעבר לצורך האמיתי כדי ל"מכור" אותם לאחרים מחד, ומאידך להרוויח מעצם הבאתם.
שלום בן משה: אין לנו ספק שהעניין הזה ברמה המערכתית, ויש לי נתונים ברורים לגמרי בתחום החקלאות, וגם בסיעוד, וגם בכל המקומות.
שלום בן משה: יוצר מציאות של צורך לשקר כמה באמת צריך.
שלום בן משה: דהיינו, אם לא היית מרוויח בכלל, ואתה צריך רק להעסיק את העובדים ללא שכר, היית אומר אני צריך רק חמישה עובדים.
רן כהן: מכיוון שיש לו עלות, אז אתה תיקח רק את מה שאתה צריך.
רן כהן: אבל אם אתה יכול לקבל עליו עוד עשרת אלפים דולר, אז תשים מה שיותר.
שלום בן משה: אז אתה מדווח שיש לך יותר דונמים, ואתה מדווח שיש לך גידולים כאלה.
שלום בן משה: זה יוצר אטמוספרה של שקר.
עמיחי אילון: בראייתי, אני לא רוצה להיכנס להגדרות משפטיות, אבל בפרוש הוא הופך למוצר.
עמיחי אילון: העובד, לא העבודה שלו היא התוצר, העובד הוא המוצר, ולכן זה כן סחר באדם.
יוסי אדלשטיין: העובד באיזשהו שלב מוצר לשם התוצר.
יוסי אדלשטיין: בדרך הוא עושה עליו קופון.
שלום בן משה: בהקשר לזה כתבתי, שלא נדע אף פעם באמת מהו המספר האמיתי של העובדים שנדרשים באמת.
שלום בן משה: עד שלא נמסמס את התופעה הזאת, לא נדע באמת מה המספר האמיתי שצריך.
שלום בן משה: האם באמת החקלאים צריכים רק 30 אלף, האם התעשייה צריכה רק את זה.
שלום בן משה: האם בעל מפעל שיש לו תעשייה באמת צריך עשרה עובדים או רק שמונה עובדים, לא נדע כל זמן שהמוטיבציה העצומה הזאת קיימת.
רן כהן: אגב, גם הממשלה לא תדע.
רן כהן: הנתון שלה הוא בעצם, גם את הממשלה לרמות מה שיותר כדי להביא מה שיותר עובדים.
שלום בן משה: ודבר נוסף, הרווח מן העובד הזר בנוסף לשכר המינימום הנמוך, ואני רוצה להודות כאן בפה מלא, אנחנו הרי מחוייבים לשלם שכר מינימום, לבד ממגזרים נוספים כמו בתעשייה, שהשנה יצטרכו לשלם 5,000 שקלים, ובמסעדות יצטרכו לשלם 8,000 שקלים.
שלום בן משה: אבל בסיעוד ובחקלאות, בניין זה שוק חופשי.
שלום בן משה: אסור לשלם פחות ממינימום, אבל בבניין זה חופשי.
יגאל צרפתי: מה זה חופשי, יש שם מינימום בבניין.
רן כהן: יש מינימום, שלום אומר חופשי על פי החוק.
שלום בן משה: אסור לשלם פחות ממינימום.
רן כהן: יש ספק אם הם מקבלים גם את שכר המינימום, זה תלוי במספר השעות שהם עובדים, מספר הימים שהם עובדים.
שלום בן משה: בסיעוד, ובחקלאות יש לנו בעיה לא פשוטה, לאכוף את הנושא של שכר מינימום מסיבות שונות.
שלום בן משה: אם יהיה לנו זמן אני מוכן להרחיב.
שלום בן משה: אבל מניה וביי ברור לגמרי, שאפילו שמשלמים שכר מינימום לעובדת שהיא בסיעוד, שהיא עובדת הרבה יותר שעות, והיא נמצאת בשבתות ובחגים, כל ישראלי ממוצע, אם היה הולך לעבוד את העבודה הזאת, היה דורש כפליים ואולי שלוש פעמים.
שלום בן משה: כנ"ל בחקלאות, אם עובד ישראלי היה עובד את העבודה של עובד זר, היה בוודאות דורש הרבה יותר כסף, בהנחה שהוא מקבל מה שמגיע לו.
שלום בן משה: וכמובן הדבר הזה יוצר מציאות של רצון להעדיף את העובד הזר על פני העובד הישראלי.
שלום בן משה: מהם הקשיים בהתחקות אחרי המבצעים והטיפול בתופעה.
שלום בן משה: מכיוון שיש מפגש אינטרסים בין הגורמים העוסקים בעניין, יש קושי לעלות על זה מכיוון שהדברים נעשים בהסכמים בין ראובן לבין שמעון, עד שאתה לא נכנס ביניהם ויודע מה היה, יש לך בעיה.
שלום בן משה: הרווחים פחות או יותר בין מי שנמצא בארץ, לבין מי שנמצא בחוץ לארץ הוא בערך בין 60, 40, או 70, 30, תלוי לפי הכוח של מי שהתמקח מכאן.
רן כהן: 70, 30 לטובת הישראלי.
שלום בן משה: הישראלי מקבל יותר.
רן כהן: הוא בעל הואוצ'ר.
שלום בן משה: ודאי, בלעדיו לא יכולה להתרחש התהליך.
שלום בן משה: במסגרת חוסר הרצון לטפל בבעיה ולהעביר אותה רחוק, אז אני שומע מה ששמעתי ברבות הימים למה אי אפשר לטפל, תשמע, אי אפשר לעשות את זה, זה גורמים מחוץ לארץ.
שלום בן משה: זה מזכיר לי את האימרה שאומרת, הרוצה לשקר ירחיק עדותו.
שלום בן משה: ואני אומר, שמי שמתחיל את התהליך כאן, יוצר את המציאות איך שהכסף מגיע אליו.
שלום בן משה: יש כמה דרכים.
שלום בן משה: יש חברה בארץ שפותחת חברה בחוץ לארץ, בת שלה.
שלום בן משה: יש מצבים שהוא יוצר מציאות, קשר עם חברה בחוץ לארץ.
שלום בן משה: הכסף בסוף מגיע אליו, אם הוא היה עושה את העניין הזה.
רן כהן: דילגת על משהו, או שמשרד האוצר יודע משהו.
רן כהן: מה זה נקרא מגיע לה?
רן כהן: דרך אגב, אולי תתן לנו להבין שלום, יש לך או למחלקה שלך איזשהם כלים כדי לבדוק את כל העניין הזה, מי מטפל בזה?
שלום בן משה: אני אתייחס לזה.
שלום בן משה: מאידך, העובד רוצה לבוא לארץ בגלל הפרשי השכר דיברנו על זה.
שלום בן משה: ספסרות בהיתרים, הכסף משולם.
שלום בן משה: איך הכסף עובר.
שלום בן משה: הכסף משולם פה בארץ על ידי עובדים אחרים מחשבונות שלהם.
שלום בן משה: אנחנו יודעים על מצבים שבהם בעיקר בסיעוד, וגם בחקלאות, חבר מביא חבר, אמא מביאה את הבת שלה.
שלום בן משה: אגב, בסיעוד יש מצבים שבהם יש בדירה אחת אמא ושתי הבנות שלה, או שתי האחיות שלה.
שלום בן משה: היא מגיעה להסדר להביא את אחותה לכאן.
שלום בן משה: ובהסדר של 7,000, 8,000 $, ואנחנו יודעים על עדויות של נשים שהעידו על כך.
שלום בן משה: היא מגיעה להסדר עם החברה שמביא את זה, והיא משלמת לה משכרה פה בארץ מדי חודש בחודשו, את הכסף הזה.
שלום בן משה: יש מצבים שהכסף מגיע בדרכים אחרות.
שלום בן משה: הרי אם הכסף מחוץ לארץ הוא כסף שחור.
שלום בן משה: הוא מגיע בחשבונות בנק בחוץ לארץ בדרך כזו או אחרת.
שלום בן משה: הוא מגיע לכאן דרך חשבונות מחוץ לארץ לכאן.
שלום בן משה: וכל מה שאני אומר, תסלחו לי על הרדידות בעניין הזה, אלה דברים שהם ברמה של השערות.
שלום בן משה: יש לנו גם אמירות של אנשים שאומרים את זה, אבל אני רוצה לומר, שמעולם לא עשינו שום בדיקה וחקירה לעומק, ועוד לא הוגש שום כתב אישום עד עכשיו נגד מישהו שיהיה גמיש.
רן כהן: זה מה שניחשתי בתחילת הישיבה.
שלום בן משה: ברשותכם, אגיד מספר מלים, מה נעשה עד היום בטיפול בעובדים הזרים כללי, בתמונה הקשה שאני מציג, עשינו כברת דרך ארוכה בכל מה שקשור לניהול העניינים של העובדים הזרים בארץ.
שלום בן משה: אני עושה אבחנה בין כל מה שאמרתי, לבין ניהול המשאב הזה שנקרא עובדים זרים בארץ.
שלום בן משה: קודם כל יש פעילות נרחבת של גורמי אכיפה, של משטרת ההגירה.
שלום בן משה: אמר אפרים שיש ירידה במספר הבלתי חוקיים, זה כמובן לזכות משטרת ההגירה וההרתעה שנעשתה.
שלום בן משה: המערכת המשפטית, אני מבקש להדגיש, גם הפרקליטות וגם היועץ המשפטי נרתמו לעניין, ובכל פעם שיש לנו התמודדות בבית משפט, גם מבג"צ וגם בעתירה, יש לנו בהחלט הצלחות יוצאות מן הכלל, טובות.
שלום בן משה: ההרחקה של העובדים הזרים.
שלום בן משה: טיפול בזכויות העובדים הזרים, אני יכול לומר בפה מלא, שהמצב של השמירה על זכויות העובדים הזרים בין היום ב-2006-2007, וגם 2005, לבין המציאות שאתה זוכר ב-2003 ו-2002 היא שונה לחלוטין.
שלום בן משה: אומר משהו על זה בסוף.
שלום בן משה: זכינו במשפט על 2003, משפט יוצא מן הכלל.
שלום בן משה: כמובן בבתי המשפט, בעתירות בבתי המשפט, בגזרי הדין בבתי המשפט על מקרים שהיו 2003, 2002, 2004, יש הכרעות דין וגזרי דין קשים מאוד של השופטים.
שלום בן משה: וכו'.
שלום בן משה: יש שיתוף פעולה בין כל הגורמים שמיוצגים כאן, במסגרת המנהלת שעומד בראשה אפרים כהן.
שלום בן משה: התוצאה של כל אלה, שיש שיפור בכלל הפעילות העוסקות בסוגיית העובדים הזרים.
שלום בן משה: בשביל האיזון, אני רוצה לומר שלא נצא מכאן באיזשהו תחושה קשה, וזה לא בא להמעיט את כל מה שאמרתי על הבעיה שאנחנו מדברים עליה היום.
רן כהן: התחושה לא יכולה להיות קלה, שלום.
רן כהן: בוא נביא בחשבון, אם יש לנו 85 אלף היתרים, אלו עובדים חוקיים.
רן כהן: אם על רוב העובדים הזרים הללו יש כל הסחר הזה, תכפיל ב-10 אלפים דולר, אתה מגיע לסכומי עתק.
רן כהן: זה לא כל שנה, זה כל מחזור.
שלום בן משה: יש לנו הערכה.
שלום בן משה: בשנה הקרובה נשנה את שיטת העסקה, במובן זה, שכמו בבניין יש לנו 40 תאגידים שאפשר עליהם לעשות בקרה כזו או אחרת, יהיה לנו בתחום של הסיעוד, אני מעריך 100-150 אולי יותר של לשכות.
אפרים כהן: לעומת 400 היום, חלק לא חוקיים, חלק חוקיים, שעושים מה שהם רוצים, ואין אכיפה בנושא.
שלום בן משה: מכיוון שזה בסוף מי יעמוד בתנאים של הרשיון --
רן כהן: זה אומדן.
רן כהן: אני זוכר כשהקימו את חברות כח האדם, חילקו את זה בבית מרכז המפלגה, אני אומר לך מידיעה לא מהשערה.
דב חנין: אגב, זה לא בבית מרכז המפלגה של חבר הכנסת רן.
שלום בן משה: בהזדמנות אראה לך כרגע את הקריטריונים אם תרצה, יש קריטריונים מאוד בדוקים, והתניות.
שלום בן משה: כבר החברות שעוסקות היום, מפעילות עלינו לחצים כאלה ואחרים, אחרי שהם קראו את הכללים החדשים שייגזרו עליהם, שאי אפשר, יהיה קשה להם, לא יוכלו לעמוד בזה, וכו'.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, הכל בשקיפות.
רן כהן: הם הגיעו אליי, כדי להתמודד אצלי שזה בא לפרק.
רן כהן: וזה יגרום לשבר טוטלי - - -
אפרים כהן: לא נכנעים, לא בבניין ולא בחקלאות.
רן כהן: אנחנו עזור לכם לא להיכנע.
אפרים כהן: היתה תקופה קשה.
שלום בן משה: השיטה החדשה בעצם יש לנו הערכה שהיא אולי תקטין את ממדי התופעה, דרך זה שיהיה לנו יותר בקרה, ויש לנו גורמים שנעשה להם איזשהו פיקוח כזה או אחר, אבל היא לא תפתור את הבעיה.
שלום בן משה: מהן המגבלות בטיפול בבעיה.
שלום בן משה: 1.
שלום בן משה: רווחים עצומים, יש מוטיבציה גדולה.
שלום בן משה: מנגד, יש רווח גדול מאוד לעובדים, כי הם באים ממדינות שהמשכורת שם במקרה הטוב, בסין היום יש כבר פרוספרטי, אז בחלק מהמקומות מקבלים 300$.
שלום בן משה: אבל זה 150$, זה 100$, לכן המוטיבציה לבוא לארץ ולשלם כל סכום, תוך ידיעה שבשנה וחצי הראשונה, עובדים בעבודת עבדות, אחר כך מרוויחים יפה מאוד.
שלום בן משה: עובד זר ששולח לפיליפינים או לתאילנד כל חודש 500$ זה סכום עצום, הוא חוזר, מקבל מאיתנו כעבור חמש שנים או 5,000 או 4,000$ על הפיצויים.
שלום בן משה: מגיע, בונה לו בית, ולכן יש קושי להתמודד עם העניין.
שלום בן משה: דבר שני, יש פחד גדול מאוד להעיד, למה.
שלום בן משה: כי אם אתה תעיד, יטפלו בך שם, ומשפחתך שהיא התחייבה להחזיר את הכסף מדי חודש בחודשו עם ריבית.
שלום בן משה: המדינות עצמן שנמצאים איתן בשיח ושיג מגלות רגישות גדולה מאוד כשאנחנו נכנסים לברר כך או אחר.
רן כהן: שלום אני הייתי בסין וגם בפיליפינים, בשביל העובד הזה, לגרד את ה-10,000$ כדי לשלם את זה למושחתים האלה שעושים את זה, זה קריעת ים סוף.
רן כהן: הוא צריך לחלוב את זה מעצמו, מרכושו, ממשפחתו, על זה זה בנוי.
יוסי אדלשטיין: בשנה הראשונה הוא עובד בהתנדבות.
יוסי אדלשטיין: אחר כך יש לו ארבע שנים.
רן כהן: מה שאני טוען, שהאדם הזה בעצם המעשה הופך להיות עבד.
דב חנין: מה הביטוי, הרגישות הזאת של המדינות?
דב חנין: מה עומד מאחוריו?
שלום בן משה: אתן דוגמה, ברשותו של הנציג הבכיר ממשרד החוץ.
שלום בן משה: הסינים התלוננו עלינו שאנחנו מאפשרים את הגבייה הבלתי נורמלית הזאת מהעובדים שלה, כי הסינים משלמים מחיר בלי כסף.
שלום בן משה: משלמים 12, ו-15 אלף דולר.
שלום בן משה: אבל הסינים הם הכי חרוצים, והכי בעייתיים, והם עובדים הרבה.
שלום בן משה: חרוץ יכול לעשות בחודש 10,000 שקלים, אחרי שהוא קיבל את הכסף מהקבלן שלו, הוא עובד בסופי שבוע, צובע בתים, עושה חרסינות, עושה מוזאיקה, מרוויח כסף טוב מאוד.
שלום בן משה: הסינים אומרים איך אתם מרשים שהטובה הזאת תהיה.
שלום בן משה: שאלתי נציג בכיר של הסינים, אמרתי מה אתה מציע שנעשה.
שלום בן משה: אומר, אתם מאפשרים לחברות הישראליות להתקשר עם כל חברה בסין, ולא חשוב מי היא.
שלום בן משה: אמרתי לו מה אתה מציע.
שלום בן משה: הוא אומר, יש לנו חברות מבוקרות על ידינו, שאנחנו מאשרים אותן שהן יכולות לעבור.
רן כהן: ממשלת סין.
רן כהן: הם אלה שעושים את העניין.
רן כהן: הם אבי אבות הטומאה.
שלום בן משה: אמרתי לנציג הסיני הבכיר, סגן ראש העיר, יש לך רשימה של החברות האלה שאתם יכולים להגיד, ולהצביע עליהן, שאתם מפקחים עליהם, והם לא יקחו את הסכום.
שלום בן משה: אמרתי כן.
שלום בן משה: אמרתי לו תשמע, יש לי הצעה בשבילך.
שלום בן משה: תן לי את הרשימה, ואני ומשרד הפנים נורה מעתה ואילך, ששום חברה ישראלית לא תוכל להביא עובד זר מחוץ לארץ, רק באמצעות החברות האלה.
שלום בן משה: לא נגיד להם ממי להביא, נגיד להם אלה 20 חברות סיניות, רק מהן אתם יכולים לקחת.
שלום בן משה: חיכיתי חודש, חדשיים, שלושה חודשים.
שלום בן משה: הוא לא העביר את הרשימה.
שלום בן משה: הוא ביקש פגישה נוספת, כי הציק לו משהו אחר שמשרד הפנים הכניסו להם איזה דרכון דיפלומטי כזה או אחר.
שלום בן משה: למה הוא לא מעביר את הרשימה, כי יש להם כרגע ויכוח ביניהם את מי להעביר ואת מי לא להעביר.
שלום בן משה: אני בזהירות אגיד את זה, יש להניח שיש איזשהו קשרים כאלה ואחרים, בין גורמים כאלה ואחרים, ולכן עד עכשיו לא נתן את הרשימה.
שלום בן משה: אם הוא היה נותן את הרשימה, אני יכולתי להורות ולהגיד,שההיתר מותנה בזה, כשאתה לשכה ישראלית, תוכל להתקשר רק עם הלשכות האלה המאושרות על ידי הממשלה.
שלום בן משה: ולכן אני מבין גם ששם יש לחצים.
דב חנין: אני מבין את הרגישות, אני שואל רק שאלה, האם זה לא נושא מתאים, אולי בדרגים האלה יש כל מיני דברים שאנחנו לא יודעים, או אנחנו מנחשים ואנחנו חוששים.
דב חנין: האם זה לא נושא מתאים שמשרד החוץ באופן לגמרי רשמי, יעלה על השולחן מול, לא יודע מי, שר החוץ הסיני.
דב חנין: זה הרי אינטרס מובהק של סין להגן על אזרחיה.
יגאל צרפתי: הבעיה היא יותר רחבה.
רן כהן: לקראת סיום הישיבה, אנחנו נקיים פה התייעצות בינינו, אולי אפילו אנחנו נזמין את השגריר.
רן כהן: זאת לאחר התייעצות עם משרד החוץ.
רן כהן: אני לא רוצה לפתור בעיה דיפלומטית.
שלום בן משה: הנושא הזה באמת הרבה יותר רחב כי יש אינטרסים כלכליים, ואינטרסים אחרים בין מדינות וכו'.
שלום בן משה: ולכן גם משרד החוץ באופן קבוע הוא נמנע מהעניין של ליצור הסכמים בין מדינות.
שלום בן משה: אנחנו אמרנו בוא נעשה הסכמים עם מדינות.
שלום בן משה: משרד החוץ אומר, הסכם עם מדינות, אם מחר יש בעיה, אומרים המדינה מעורבת בזה.
יגאל צרפתי: אני רוצה לתקן אותך למרות שהדברים שלך מאלפים, צריכים להבין את הבעייתיות במובן הרחב.
שלום בן משה: ברשותך, אני מבקש מכם - - -
רן כהן: יש חברות ישראליות שמקיימות סוכנויות במדינות זרות שהן עצמן - - -
אפרים כהן: כן, והן עושות עבודה טובה.
אפרים כהן: בדיקת התאמה, הכשרה, ראיון נכון לפני שהביאו אותם לארץ.
אפרים כהן: בסיעוד, מביאים אותו לארץ, הוא לא יודע שפה, אף פעם לא טיפל בחולה, אז נוצרת בעיה.
רן כהן: אפרים, לי היתה שיחה עם שגריר ישראל בפיליפינים, שהוא אמר לי, שאין שום השוואה בין עובדות פיליפיניות שמובאות לישראל לסיעוד, לבין עובדות כאלה שמוזמנות לעבוד בקנדה, או אפילו בקטאר.
רן כהן: שם יש קריטריונים חמורים, של רמות השכלה, רמת מקצועיות, נסיון.
רן כהן: בישראל -- יושבת ראש הכנסת, הזעיקה אותי לעניין.
רן כהן: היא היתה שם.
שלום בן משה: מה צריך לעשות.
שלום בן משה: ברמה ההצהרתית אני חושב שצריך להכריז מלחמה בלתי מתפשרת למיגור התופעה, או להקטין אותה.
שלום בן משה: אני עדיין לא תמים ואני יודע שאת התופעה הזאת לא נוכל להכחיד לחלוטין, אבל אפשר לשאוף להקטנת התופעה הזאת.
שלום בן משה: אבל צריך להודיע באופן פומבי, לנקוט את הצעדים, לא רק להכריז.
דב חנין: למה לא לעשות את זה בחוק, לגבייה מהעובד?
שלום בן משה: יש חוק שאוסר.
רן כהן: גם היום זה בניגוד לחוק.
שלום בן משה: יש תקנה לחוק שירות התעסוקה.
דב חנין: זה עבירה פלילית?
שלום בן משה: כן, עבירה פלילית.
שלום בן משה: יש תקנה בחוק שרות התעסוקה שתוקנה השנה.
שלום בן משה: היא אומרת, שגם גבייה בחו"ל, אם התברר שמישהו יש לו זיקה במישרין או בעקיפין, הבעיה היא זה לא החוק, יש לנו חוקים מצויינים, הבעיה היא לאכוף אותם.
שלום בן משה: לקדם מהלך של הבאת עובדים זרים באמצעות גורם בינלאומי I.O.M כדי לנתק את הקשר בין החברה / לשכות בארץ לבין חברות בחו"ל.
שלום בן משה: יש מהלך כזה, הבתחילת דרכו הוא נתקל בקשיים.
שלום בן משה: רצינו לעשות פיילוט בתאילנד.
שלום בן משה: המהלך נתקל בהתחלה בקשיים דווקא בתיאלנד.
שלום בן משה: משרד העבודה לא כל כך רצה, כי יש לחצים כמו אצלנו עוד יותר גדולים.
יוסי אדלשטיין: יש חברות כוח אדם שלא מעוניינות.
רן כהן: שם גוזרים קופונים לא פחות מאשר פה.
יגאל צרפתי: ארגון בינלאומי שבא לצמצם, או אפילו לבטל את כל המתווכחים והסוחרים מסביב.
רן כהן: זה קשר עם מאפיונרים בינלאומי.
שלום בן משה: בנושא ה-I.O.M נפגשנו איתם, דיברנו איתם.
שלום בן משה: יש להם סניף שנמצא בתאילנד, הם מוכנים לפתוח אותו.
שלום בן משה: הם הזמינו אותנו לעשות ביקור.
שלום בן משה: היתה תחלופה של מכתבים בתיווך של משרד החוץ די עניפה, והדבר הזה לפי דעתי הולך לקרום עור וגידים, צריך לתת לו עוד פוש נוסף.
שלום בן משה: ואם ה-I.O.M יקבל אישור ממשרד העבודה, משרד העבודה מוכן לתת אישור.
שלום בן משה: יש שר עבודה חדש, כי יש ממשלת מעבר שם.
שלום בן משה: ואז, אם זה יהיה, נאמר אנחנו, אני אגיד שההיתר מותנה בזה שכל לשכה בארץ שרוצה להביא עובדים זרים מחוץ לארץ, היא יכולה להתקשר רק עם גורם אחד, קוראים לה I.O.M הוא מבקש על הבאת עובד זר, 200$ ועוד 700$ טיסה שממילא האיש צריך לשלם.
רן כהן: דמי טיפול וטיסה.
שלום בן משה: 1,000$ עד כאן.
שלום בן משה: הם מוכנים לפתוח גם מקומות אחרים.
שלום בן משה: זה דבר אחד אופרטיבי.
רן כהן: למה שלא יגבו מהמעסיק?
רן כהן: המעסיק מעוניין שהעובד יבוא לעבוד אצלו.
אפרים כהן: אתה גוזר את הפרנסה של חברות התיווך בארץ.
רן כהן: זה מה שאני רוצה.
רן כהן: אני מצהיר זאת.
רן כהן: אני רוצה לגזור את הפרנסה של כל המאפיונרים.
שלום בן משה: להביא עובדים זרים ממדינות שמסכימות להגיע להסכמה איתנו בדבר כללים מחייבים.
שלום בן משה: אני בכוונה אני לא אומר הסכמים בין מדינות.
שלום בן משה: אני אומר הסכמים מחייבים.
שלום בן משה: אלה הכללים שלנו, אלה הכללים שלכם, תעמדו בזה.
רן כהן: למיטב ידיעתי היום אין לישראל הסכם עם אף מדינה שממנה אנחנו מייבאים עובדים.
אפרים כהן: נכון, אין הסכם.
יגאל צרפתי: לא יכול להיות הסכם, משום שיש לנו חוק לגבי עובדים זרים, ואנחנו חייבים לפעול על פי החוק הישראלי לגבי עובדים זרים, ממילא הסכם כזה לא יכול להיות שונה מהחוק, לכן אין הסכם.
יגאל צרפתי: חוק זה בסדר, לכן אין הסכם.
רחל גרשוני: אין סתירה בין הדברים.
רן כהן: אין שום סיבה שלא יהיו הסכמים על פי חוקי מדינת המקור, ועל פי חוקי מדינת ישראל.
רן כהן: אין איסור בעולם לעבודה של עובדים זרים במדינות שונות.
רן כהן: העניין הוא לעשות את זה על פי החוקים, ולמנוע מגורמים מאפיונרים לנצל את העבודה של עובדים זרים כדי לסחוט אותם ואת משפחתם.
שלום בן משה: דבר נוסף, להימנע מהבאת עובדים זרים ממדינות אשר אין להן נציגות דיפלומטית בארץ.
שלום בן משה: היא חשובה לנו לצורך שיח ושיג איתם.
שלום בן משה: אם יש עובדים זרים שמגיעים לכאן, ואין להם נציגות פה בארץ, זה מפתח לצרות לעובדים הזרים קודם כל.
שלום בן משה: דבר נוסף להמשיך את ההידברות עם הנציגים הסינים כדי לפתור את העניין.
שלום בן משה: לקדם מהלך לפעילות משותפת של גורמי החקירה במשטרת ההגירה.
שלום בן משה: משטרת ההגירה יודעת לגרש, היא לא יודעת לעשות חקירות כאלה ואחרות.
שלום בן משה: הנושא הזה צריך לעבור שידרוג, מי שצריך לטפל בזה במשטרה, חוץ ממשטרת ההגירה, זו היחידה הכלכלית לפשעים, צריך לערב גורמי הלבנת הון, צריך לערב את גורמי רשות המסים כדי שיתחקו אחר העניין הזה.
שלום בן משה: אני מתכוון בסיעתא דשמיא לכנס אותם בהזדמנות הקרובה יחד עם כולם, כדי לראות איך פותחים כרגע דיאלוג כדי לטפל בתופעה הזאת.
שלום בן משה: לשאוף להגיש כתבי אישום.
רן כהן: הבטחת לי שתאמר מהו מספר העובדים הזרים שמתגלגל מדי שנה, נוכל לדעת גם מה הקיף התופעה הכספית.
שלום בן משה: ב-2006 התחלפו משהו בסדר גודל כ-30 אלף עובדים זרים.
רן כהן: זה 300 מיליון דולר.
עמיחי אילון: רק להבהיר לחבר הכנסת רן כהן, עד כמה הוא תמים ונאיבי, והיה פושט את הרגל ברגע שהיה נכנס לעסק הזה.
עמיחי אילון: למה?
עמיחי אילון: נחשב רק את הנתונים הגלויים.
עמיחי אילון: אני אומר לך, שאם יש 84,500 רשמיים, יש פה עוד לא רשמיים.
עמיחי אילון: כל סוחר תמים מוציא אישורים פיקטיביים.
עמיחי אילון: כלומר, המחשבה שרק הואוצ'רים שהמשרד מנפק עבורם גובים כסף, היא מחשבה שקיימת רק סביב השולחן הזה.
עמיחי אילון: לכן, זה במכפלות.
עמיחי אילון: אתה מדבר על 30 אלף.
עמיחי אילון: אני לא יודע להגיד לך שלא יצאו 60 אלף ואוצ'רים, חלקם פיקטיביים שלא אתה הוצאת.
שלום בן משה: לא, סליחה.
רן כהן: עמי, אגיד לך איפה חבר הכנסת איילון צודק.
רן כהן: למשל בהברחת עובדים דרך סיני, אין ספק ששם מגלים תעשיית כסף.
עמיחי אילון: במדינת המקור יש ואוצ'ר פיקטיבי שאתה לא יודע עליו.
עמיחי אילון: גובים את הכסף, וזה הכל.
רן כהן: אני מגייס את השכל לנאיביות שלי.
עמיחי אילון: המספרים חשובים, אבל ממש חסרי משמעות
רן כהן: הבעיה היא שפה זו תעשייה שמגלגלת מליארדים בשקלים.
שלום בן משה: אומר לי איציק ממשרד הפנים, שהמספר של 30 אלף בשנה הוא קטן יותר.
שלום בן משה: מה שאתה אומר אני מסכים איתך.
שלום בן משה: אני יכול לתת לך בהזדמנות אחרת נתון, כמה כסף עובר סביב העובדים הזרים, זה מליארדים.
שלום בן משה: קיבלנו פסק דין על תופעה שהיתה ב-2003 של חקלאי שהעסיק עובדים זרים בתנאים איומים ביותר, בתנאים שגרו בתוך חושות, בתוך עשבים, בתוך צריפים, בתוך קרטונים.
שלום בן משה: השופט קנס את החברה 1,461,600 שקלים.
שלום בן משה: מתוך זה הוא נתן לשני מנהלי החברה כל אחד 261 אלף שקלים קנס אישי, ואם הם לא ישלמו יקבלו שנת מאסר.
שלום בן משה: השופט מתאר את המצב בסופרלטיבים אמיתיים מדהימים.
שלום בן משה: אבל זה היה על מה שהיה ב-2003.
שלום בן משה: מתנהלים משפטים עדיין ב-2003, וב-2002 ועוד יתנהלו אלפי תיקים בשנתיים הקרובות.
רן כהן: מה שאני יכול לבקש בעקבות הסיום הטוב שלך, מאפרים, אני מבקש, תכבידו את ידכם על תשלום הקנסות, שישלמו אותם.
רן כהן: ואם לא, שיילך לבית סוהר.
רן כהן: אני רוצה לראות את המעסיק הראשון נכנס לבית סוהר על פגיעה בעובדים זרים.
רן כהן: זה עוד לא קרה במדינת ישראל.
אפרים כהן: אני הופעתי בוועדת שרים לענייני עובדים זרים ביום ראשון בשעה 9:30.
אפרים כהן: אחד הנושאים שהעליתי, יופי של עבודה עושים יחידת אכיפה במשרד התמ"ת, כשאנחנו מגיעים ב-ב-2006 ל-300 מיליון הטלת קנסות, ומזה גובים פחות משליש, אין מוטיבציה.
אפרים כהן: ולכן היום בבוקר לפני כניסתי לכאן, סיכמתי עם סגן החשב הכללי, שאנחנו נפגשים השבוע, אנחנו יוצאים הפרטה מיידית להטלת קנסות בנושא הזה.
רן כהן: תביאו את האנשים האלה שיישבו בבתי הכלא, הגיע הזמן שזה יקרה.
רן כהן: אני מודה לאפרים ולשלום.
יוסי אדלשטיין: אני אתן כמה דגשים בנוסף לדברים של שלום.
יוסי אדלשטיין: התופעה ידועה, מוכרת.
יוסי אדלשטיין: אנחנו לא מצליחים לנגוע בתכלס.
יוסי אדלשטיין: אנחנו עושים כל מיני פעולות, אני קורא לזה פעולות סביבתיות שמצמצמות את התהליכים האלה.
יוסי אדלשטיין: אני אתן דוגמה , ב-2002 כאשר נתנו היתרים לקבלנים, נתנו על פי כל מיני תצהירים ותכניות בנייה.
יוסי אדלשטיין: ומצאנו במסגרת האכיפה לא מעט מקרים שהיה שלט, כאן יוקם בניין של סלאח שבתי, השלט הזה היה שלוש שנים, והוא היה מקבל היתרים.
רן כהן: אחרי שלושה חודשים העבירו את זה למגרש אחר.
יוסי אדלשטיין: את הדברים האלה צמצמנו בצורה משמעותית.
יוסי אדלשטיין: גם שינוי שיטת ההעסקה הכניס את המהלך הזה לצמצום ולשליטה יותר גדולה, אבל זה עדיין נשאר.
יוסי אדלשטיין: אתן דוגמה, במסגרת הפעילות של החלטת ממשלה, בעיקר היה בבנין, אנחנו מציעים את השוהים הבלתי חוקיים שבאו מתחום הבניין, ואנחנו עוצרים אותם, והם מנסים לשים אותם מחדש, אז קבלן בניין למשל, כאשר אני מזמן אותו פעמיים אליי לקחת עובד שנמצא פה בארץ, ולא רוצה.
יוסי אדלשטיין: אני מעביר המלצה לבטל לו את ההיתר.
יוסי אדלשטיין: זאת אומרת, אנחנו עושים כל מיני פעולות על מנת לצמצם את ההבאה מחו"ל, ודרך זה אנחנו מצמצמים את הנושא.
יוסי אדלשטיין: אתם צריכים להבין רבותי, שגם היום עובד שנלקח מתוך המאגר והמעסיק שלו צריך לשלם את האגרה, מי שמשלם את האגרה זה העובד.
יוסי אדלשטיין: לא הקבלן, ולא חברה פרטית, העובד משלם את האגרה רבותי.
יוסי אדלשטיין: הוא הסתיים סוף סוף, הייתי בהליך משפטי שעורך דין וקבלן תבעו אותי.
יוסי אדלשטיין: הוא בא לקחת עובד, הוא בא אליי עם שם שקבלן רוצה עובד מתוך הכלא.
יוסי אדלשטיין: אמרתי, איך הוא רוצה אותו, אני לא מוכן לתת אותו.
יוסי אדלשטיין: אני רוצה שהקבלן יבוא ויראה את העובד.
יוסי אדלשטיין: אמר לי לא, הוא מכיר אותו.
יוסי אדלשטיין: אז לא נתתי לו.
יוסי אדלשטיין: הוא עתר נגדי לבית המשפט.
יוסי אדלשטיין: שאלתי את השופט, אמרתי לו שיבוא כבודו ויסביר לי, איך הקבלן הנכבד הזה מסמן לי סיני ספציפי מתוך הכלא שהוא רוצה אותו.
יוסי אדלשטיין: הוא לא ראה אותו בחייו.
יוסי אדלשטיין: יש לנו תופעה שעורכי הדין הנכבדים שלנו, שחלק מעיסוקם הם נהיו מתווכחים.
יוסי אדלשטיין: אז הוא אומר לקבלן בוא תיקח אותו, הוא ישלם לך כסף.
יוסי אדלשטיין: והעובד הסיני משלם לקבלן את האגרה ואת הכל.
יוסי אדלשטיין: זאת אומרת, התופעה הזאת קיימת פה גם בתוך הארץ, לא רק ביבוא מבחוץ.
יוסי אדלשטיין: לכן אני מזמין את הקבלן עצמו שיבוא, שאני אראה אותו, אני מנסה לצמצם.
יוסי אדלשטיין: אבל יש עורכי דין שבאים מיפוי כוח שהם עורכי דין.
יוסי אדלשטיין: אומר לי חבוב, יש לי יפוי כוח.
רן כהן: הבעיה הכי גדולה, שזה בעצם במידה רבה מאוד עומד בסתירה לרצון שלך, לפי מה שדיווחתם פה בוועדה, כן לעשות השמה של עובדים שנמצאים כאן במקום להביא עובד זר חדש.
רן כהן: זו מגמה נכונה.
אפרים כהן: הראייה לכך, שאלפי עובדים זרים בתחום הסיעוד, תחום הבניין, הם נשארו לעבוד.
יוסי אדלשטיין: לכן אני אומר, זו פעילות מאוד מורכבת.
רן כהן: צריך לצמצם את התחלופה למינימום.
יוסי אדלשטיין: אנחנו עושים כל מיני פעולות כדי לצמצם את התחלופה.
יוסי אדלשטיין: אבל אנחנו נתקלים בהמון קשיים.
יוסי אדלשטיין: כרגע עדיין זה עומד ותלוי בבית משפט מחוזי בתל-אביב.
יוסי אדלשטיין: ישנה דרישה של תאגיד בניין שהוא רוצה להעביר לרשותו 20 עובדים שעבדו בתחום התעשייה.
יוסי אדלשטיין: בעיקרון, אנחנו לא מאפשרים מעבר בין המגזרים.
רן כהן: העובדים שהבאתם לחפירת המנהרה בחיפה, הם עובדי בניין?
יוסי אדלשטיין: עוד לא הבאנו.
שלום בן משה: רק לניהול.
רן כהן: לאן הם שייכים?
שלום בן משה: לתעשייה.
יוסי אדלשטיין: התאגיד ביקש ממני להעביר את ה-20 עובדים האלה.
יוסי אדלשטיין: אני התנגדתי.
יוסי אדלשטיין: בסוף הגעתי לפשרה, אמרתי לתאגיד, אני מוכן להעביר לך באופן חריג את ה-20 עובדים, כי ציינת שהם כאלה מקצועיים בצורה יוצאת דופן.
יוסי אדלשטיין: בקיצור, הצעתי לתאגיד בבית משפט כפשרה, לאור המקצועיות הנפלאה, הסכמתי לתת אותם למעבר מתעשייה לבניין, אבל בתנאי שיהיה על חשבון שיחלוף של עובדים שהם הוציאו לחוץ לארץ.
יוסי אדלשטיין: וראה זה פלא, הם לא הסכימו.
יוסי אדלשטיין: העו"ד אמר לי, זו פגיעה כלכלית.
יוסי אדלשטיין: אמרתי רגע, אמרת שהעובדים הם מצויינים, הם לא הסכימו לקבל אותם.