GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל יעקבי: אנחנו בהחלט חושבים שענף המלונאות הגיעו להסכם יפה בשנת 2006, להוצאת העובדים הזרים.
יובל יעקבי: היה להם הרבה זמן להתארגן.
רן כהן: איך הם חתמו?
יובל יעקבי: בוא נראה בקונטקסט הכללי.
יובל יעקבי: זה לא שזה ענף המלונות ותו לא.
יובל יעקבי: ממשלת ישראל מובילה כבר כמה שנים את הסיפור הזה של הפחתת מספר העובדים הזרים, כמו שעשינו במלונאות באילת, עשינו עם בניין.
יובל יעקבי: כמו שעשינו עם בניין, עשינו עם מסעדות אתניות.
יובל יעקבי: כל הענפים מתרוקנים מעובדים זרים בדיוק על פי אותו מודל.
רן כהן: - - - אבל לא כסף לעידוד ישראל.
יובל יעקבי: כמו שעשינו את זה בכל הענפים, כך עשינו בענף המלונאות, וגם על פי אותו מודל.
יובל יעקבי: אתה יושב עם הנציגים של התעשייה הזאת, אתה מגיע להסכם על ההפחתה של מספר עובדים זרים.
יובל יעקבי: מצד שני, תכניות לעידוד תעסוקה של ישראלים להכשרה מקצועית.
יובל יעקבי: כך עשינו גם פה.
רן כהן: אומרים לך שבכל המבצע הזה של עובדה, הפיתוי הוא לא מספיק גדול כדי שיותר ישראלים יבואו לעבוד.
רן כהן: אז מה אתה אומר, אני נתתי 60 מיליון לחמש שנים, יקוב הדין את ההר, אין עובדים.
רן כהן: אז אולי תקדימו חלק מהכסף קדימה.
יובל יעקבי: אפשר לראות את הדמדומים של ענף שתלוי בעובדים זרים, וזה קורה לנו בכל הענפים, להרחיב עם עובדים ישראלים, להגדיל תעסוקה, עוד עובדים ישראלים, פשוט זה סימפטומים שהם די ברורים.
רן כהן: אתה חושב שמשרד האוצר יהיה מוכן ללכת לקראת משרד התיירות והמלונאים כדי לעודד עוד יותר את העובדים הישראלים והחברות כדי שיהיו יותר ישראלים?
יובל יעקבי: בשמחה.
חנא סוייד: אני רוצה להעיר על דברים ששי אמר, וזה העניין שאילת צריכה להתמודד מול סיני ועקבה.
חנא סוייד: אני מקווה שזה בעצם לא ניסיון להצדיק שכר נמוך לעובדים ישראלים שם, כי זה מה שמשתמע מזה.
חנא סוייד: בשביל למשוך עובדים ישראלים לאילת, צריך לתת להם תנאים טובים.
חנא סוייד: אנחנו יודעים את זה, ואין ספק שזה מה שצריך לעשות.
חנא סוייד: אני חושב שאנחנו צריכים לעזור לראש העיר, ולעיר אילת.
חנא סוייד: צריך למצות את כל האפשרויות להעסיק עובדים ישראלים, לפני שחושבים להוסיף עוד עובד זר אחד.
חנא סוייד: אני לא רוצה להיראות ולהישמע קיצוני וגורף כמו האוצר.
חנא סוייד: אבל יחד עם זאת, צריך למצות את הפוטנציאל המקומי שיש לנו.
חנא סוייד: הכי קל זה להביא עובדים זרים.
חנא סוייד: רציתי שאת הרף הזה, או את המישור הייחוס הזה שלא יהיה בעצם קדוש, ששם זה עשירית מזה, ולכן המסקנה היא מאוד ישירה.
חנא סוייד: ולכן אני חושב שזה התפקיד של העיר, של ראש העיר, של שרות התעסוקה, באמת לעשות קמפיין.
חנא סוייד: אולי אנשים לא יודעים שיש מקומות עבודה באילת.
חנא סוייד: אנשים שמוכנים לעבוד בעבודה הזאת.
חנא סוייד: אין מספיק מודעות, צריך לעשות קמפיין.
חנא סוייד: וגם שהאוצר יקדים תקציבים משנה שלישית לשנה ראשונה, ושהאנשים ייכנסו למסלול הזה, ואז נוצרים תנאים שהם ימשיכו.
חנא סוייד: אבל ללכת על הפתרון הקל הזה של להעסיק יותר זרים, זה לא טוב, לא כלכלית, ולא דמוגרפית.
חאלד דוחי: רציתי להשוות בין העיר אילת לעיר טבריה.
חאלד דוחי: טבריה זו עיר שהכלכלה שלה נשענת על בתי המלון שם.
חאלד דוחי: מידיעה אישית שלי, אני יודע שיש אפילו עודף של עובדים באזור טבריה מהמגזר הערבי ומהכפרים שנמצאים בסביבה של טבריה.
חאלד דוחי: ידוע לי, ויש הסכם קיבוצי מיוחד על עבודת בתי המלון באילת.
חאלד דוחי: לצערי, בכל המקרים שנתקלתי בהם, אף בית מלון לא משלם לעובדים שלו בהתאם להסכם הקיבוצי, שהוא בכלל מעודד הגירת עובדים מאזור הצפון, ומהמרכז לאילת.
שמעון לוי: אני מבקש שתחזור מדבריך.
רן כהן: סליחה, זו כנסת פה.
רן כהן: זה לא בית סוהר, אף אחד לא חוזר פה בדבריו, אלא אם כן הוא גידף, או קילל.
רן כהן: אני אגן על עמדתך בחרוף נפש.
רן כהן: כל אדם יגן על עמדתו עד שהוא לא פוגע במישהו אחר.
שמעון לוי: איך הוא יכול להגיד דבר כזה- - -
חאלד דוחי: אני אישית עומד על עמדתי ואומר, לא נתקלתי בבית מלון אחד שמשלם את כל התוספות, או את רוב התוספות שבהסכם הקיבוצי המיוחד של אילת, שבהתאם לזה חייבים לשלם.
חאלד דוחי: אם זה תוספת ערבה, ואם זה תוספת טיסות, חמש פעמים הלוך ושוב.
אפרים כהן: לא מוצאים עובדים זרים חדשים.
חאלד דוחי: על מנת להגיע לישראל הם שילמו סכומים ענקיים, עד 10,000$ כדי להגיע.
חאלד דוחי: זה שהם עבדו כאן פחות משנה, או שנה או שנתיים, זה אפילו לא מכסה להם את הסכום שהם שילמו, או בהודו או בנפאל.
אפרים כהן: התקבלה החלטה לגבי עובדים חדשים יחד עם שלום, אם צריך לצאת - - -
חאלד דוחי: אדוני היושב ראש, ראיתי כמה פרסומים במגזר הערבי, בעיתונות.
חאלד דוחי: כל הפרסומים שראיתי אותם, כולם באמצעות העסקה לא ישירה, אלא העסקה באמצעות חברות כוח אדם ושכר קצת יותר משכר המינימום.
רן כהן: שרות התעסוקה אומר שהוא מנסה לגייס.
חאלד דוחי: כולם באמצעות העסקת כוח אדם ושכר של 22 שקלים.
רן כהן: אני מאוד מודה לך אדוני.
רן כהן: מועצת הפועלים באילת, אדוני ראש העיר, טוענים שבתי המלון מפטרים ישראלים.
רן כהן: חלק מהעובדים הללו מוצאים את עצמם בכלל לא רצויים בבתי המלון.
רן כהן: זו גם סוגייה שצריך לטפל בה.
מאיר הלוי: אני רוצה להוציא את המוץ מהתבן.
מאיר הלוי: העיר נשענת כולה על ענף התיירות, וצריך להתייחס אליה בקטגוריה שונה.
מאיר הלוי: צריך להחריג.
מאיר הלוי: דרך אגב, עושים את זה בסקטורים שונים.
רן כהן: לכן אני מקיים את הישיבה.
מאיר הלוי: אני אומר למלונאים, וכולם יודעים.
מאיר הלוי: ללא עורף קהילתי יציב, גם ענף המלונאות יפול.
מאיר הלוי: גם זה חשוב שנדע.
מאיר הלוי: אני רוצה להבין במידת הרגישות המקסימלית.
מאיר הלוי: כשאני מדבר על משפחות חד-הוריות, קשה לי להגיד את זה, אבל אני אומר את הדברים הללו.
מאיר הלוי: וכשאני מדבר על עובדים שבאים מהמגזר הערבי, כשבא עובד לא עם משפחתו, הגרעין המשפחתי לא קיים באילת, אני רוצה שתבינו, אני צריך לנהל מערכת.
מאיר הלוי: יש לזה משמעות דרמטית במבנה הדמוגרפי.
מאיר הלוי: בסיכומו של דבר, אני רואה את הפתרון כחלק מתוך איזושהי הווייה קהילתית מקומית עירונית.
מאיר הלוי: אני ראש עיר, אני לא יושב ראש התאחדות בתי המלון.
מאיר הלוי: ולכן, השפעה כזאת מקרינה באופן מיידי על מה שקורה בעיר.
מאיר הלוי: ולכן הצעתי היא אחת.
מאיר הלוי: קודם כל להאריך, אני אומר את זה לידידי שלום, להאריך את הנושא, ולמצוא עדיין את הנוסחה.
מאיר הלוי: אם לא נמצא, בוא נתאמץ ונמצא אותה.
מאיר הלוי: הצעתי להגדיל את מספר העובדים.
מאיר הלוי: אני רוצה להציע עוד הצעה שכבר דיברנו עליה.
מאיר הלוי: לראות איך יוצרים מצב שבו הסטודנטים, זה האוכלוסייה הכי חשובה, אבל כרגע לא הצליח, אנחנו מנסים.
רן כהן: תודה רבה לראש העיר.
רן כהן: רבותי, אני פונה לחבריי חברי הכנסת, אני מציע שנפנה למשרד התיירות ואל משרד האוצר מתוך הדאגה שלנו לעיר אילת, ולתעסוקה בה, ולנושאים שתורמים לקיומה ויציבותה של העיר הזאת, ולבריאותה של מערכת בתי המלון שם, שזה הענף המרכזי של העיר, בדרישה לפתח לאלתר מודל שיעודד יותר ישראלים לעבוד באילת, גם בתמורה להטבות גדולות יותר ממבצע עובדה.
רן כהן: אין דרך אחרת.
רן כהן: הדבר השני, שהיחידה של שלום, תהיה מתואמת לגבי מועדי יציאה של עובדים זרים בהתאם לתוספת של העובדים הללו, גם אם נצטרך להאריך על חלק מן העובדים הזרים, עוד חודש או חודשיים עד שיימצאו העובדים הללו, שיירדו לעבוד באילת, ובעיקר שתהיה עבודה מקסימלית של ישראלים.
רן כהן: הממשלה רוצה מאה אחוז של ישראלים.
רן כהן: בעניין הזה אני גם פונה למלונאים, מה שאני יודע, בתי המלון באילת לוקחים סכומים מאוד גבוהים לאלה שמתארחים שם, עם כל הכבוד.
רן כהן: תפתחו את הלב, ותפתחו את הארנק גם כלפי העובדים, גם כלפי אלה שאתם רוצים לגייס אותם מקרב הישראליים, שיבואו לעבוד כדי שתהיה שותפות בין הממשלה לבין המלונאים, וההטבות הללו, שישולמו ליותר ויותר ישראלים.
רן כהן: אני מדגיש יהודים וערבים.
רן כהן: אני רוצה להדגיש, אם יש חס וחלילה אחד מכם שיוצר את הבעיה של אפליה בין יהודים לערבים בעניין הזה, זה חייב אדוני ראש העיר, להיפסק מייד.
רן כהן: לא בא בחשבון שלא יתקבל ישראלי באשר הוא, יהודי, ערבי, נוצרי, מוסלמי, משום שהוא בעל לאום או דת כאלה או אחרים.
רן כהן: אז באמת, תפתחו את הלב והיד, כדי שתהיה יותר תעסוקה.
רן כהן: ובהתאם, אני מבקש משרות התעסוקה, לעשות מאמץ גדול בכדי להגיע ליותר ויותר ישראלים שיעבדו באילת, ויתנו מענה למצוקה הזאת של העובדים, במטרה ליישם את ההסכם ביניכם לבין הממשלה.
רן כהן: כי כוונת הממשלה בעיקרון היא נכונה, ולא צריך להפר אותה.
רן כהן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
רן כהן: הנושא שעל סדר היום חשוב בפני עצמו.
רן כהן: הוועדה הזאת בראשותי, לפחות, עסקה פעמים רבות בנושא עובדים זרים בחקלאות.
רן כהן: גם לאחר הכנת נייר העבודה על ידי הממ"מ, שאותה כתב גלעד נתן, אם אתמצת את מרכז הסוגייה שבעניין, היא סוגיית קיום החקלאות הישראלית וצמיחתה.
רן כהן: לא פעם התבטאתי בוועדה, גם לאחר הסיור שעשיתי בענפי החקלאות בדרום בעיקר ביוזמה של אגרסקו – זה היה סיור מפליא בעוצמתו – ענף שבלעדיו המדינה הזו אולי לא היתה קמה, גם חלקו הנוכחי בכלכלה הישראלית, כ-22 מיליארד תוצר, תפקידנו כחברי כנסת לעודד את הצמיחה הזאת.
רן כהן: התרשמותי היא שהסוגייה העיקרית שלפנינו היא באיזה אופן לא רק שתהיה חקלאות גדולה ופורחת אלא שתהיה ישראלית, ולא רק במונחים של המקום כאן אלא גם באיזה אופן היא נעשית על ידי ישראלים, מפרנסת ישראלים.
רן כהן: הסוגייה הזו מייד מגיעה להתנגשות בין שתי עמדות הממשלה – אחת, שממשלת ישראל החליטה בכל השנים האחרונות, בעיקר בספטמבר 2006, שהיא רוצה להגיע למצב שבו מספר העובדים הזרים בישראל יקטן ובנתה מסלול של הקטנת מספר העובדים הזרים בכל ענף חוץ מענף החקלאות, אם איני טועה.
רן כהן: ענף הסיעוד הוא נפרד מכל הענפים שבהם דנים בסוגייה של העובדים הזרים.
רן כהן: הנה באה ההחלטה מפני שבועיים של ממשלת ישראל, להגדיל את המכסה הזאת ב-3,000 עובדים זרים בחקלאות, החלטה חריגה לכל הדעות, ולכן חברי הכנסת היוזמים, אזולאי וטיבי, אומרים שיש פה מדיניות הפוכה למדיניות הממשלה, לכן דבר זה מחייב דיון ואני שמח שאנו נמצאים בפורום הזה כדי לדון בדברים.
רן כהן: אני מבקש מיוסי ישי לתת סקירה על סוגיות בחקלאות בכלל, להגיע לעניין העובדים הזרים.
רן כהן: למדתי בסיור שעל כל עובד זר נוספים ארבעה עובדים ישראליים.
רן כהן: אם הבנתי נכון את המתמטיקה הזאת, זה על כל עובד בקטיף או באיסוף הפרי בחקלאות נוספים ארבעה עובדים ישראליים.
רן כהן: זה יכול להיות גם ישראלי, אך זאת ההשוואה שניתנה לי.
יוסי ישי: חקלאות ישראל מאופיינת בכמה גורמים; רמה מקצועית גבוהה, חקלאות ישראל עתירת הון ועתירת עבודה, בגלל השחיקה ברווחיות בעשור האחרון בקצב של 2.5% לשנה חקלאות ישראל היתה חייבת להתייעל כדי לשרוד, ולכן צריך לגדול, ואז בעשור האחרון גברה התלות בעבודה שכירה עד שזה הפך לצוואר הבקבוק המרכזי – כבר לא קרקע, לא מים, אלא עבודה.
יוסי ישי: ככל שיש עבודה, כך יש יותר חקלאות.
יוסי ישי: נציין גם שמדובר בתוצר שיש לו חיי מדף קצרים ביותר, התוצרת צריכה להיות באיכות גבוהה מאוד, גודל, צבע, פרי שלא נקטף אחרי שעות, זורקים.
יוסי ישי: יש להשקיע כסף גם כדי להשמידו, אחרת זה פגיעה באיכות הסביבה.
יוסי ישי: מה נדרש מעובד בחקלאות, במיוחד עובד בעבודות הרטובות – הקטיף; מקצועיות.
יוסי ישי: אי אפשר להדריך עובד שלוש שעות כדי שיתאים.
יוסי ישי: היום הנחיה של עובד מקצועי בחקלאות לוקחת בין ארבעה לששה חודשים, ללמד כדי שיידע לקטוף בדיוק לאיכות הדרושה באירופה.
רן כהן: גם תאילנדי?
יוסי ישי: בנוסף, רציפות בעבודה.
יוסי ישי: מאחר שאתה משקיע בהכשרה, אם אינך מחזיק אותו לתקופה של שלוש עד חמש שנים, חבל על הזמן.
יוסי ישי: עמידה בלוחות זמנים – אם הוא לא מגיע בזמן ומבצע את הקטיף, חבל על הזמן.
יוסי ישי: הדבר האחרון – עלויות שכר סבירות.
יוסי ישי: מתח הרווחים בחקלאות ידוע, השחיקה ברווחיות ידועה, ולכן גם העלויות צריכות להיות סבירות.
יוסי ישי: עלות החזקת עובד זר לא נופלת מעלות החזקת עובד ישראלי.
יוסי ישי: החקלאות הישראלית נזקקת בהתאם לתחשיבים מפורטים שהצגנו אותם יותר מפעם אחת, על פי המפתחות של התחשיבים , חקלאות נדרשת לקרוב ל-45 אלף עובדים זרים.
יוסי ישי: הממשלה בהחלטותיה בשנים האחרונות קבעה את מכסת העובדים הזרים לחקלאות - 26 אלף עובדים.
יוסי ישי: המשמעות, שאנו נדרשים לבצע קיצוץ של 40%.
יוסי ישי: אמרתי קודם שאנו הגדרנו מספר יעדים בחקלאות בשנים האחרונות.
יוסי ישי: אחת, היעד המרכזי, אנו רוצים שכל הקרקעות הראויות לעיבוד יעובדו.
יוסי ישי: הישג זה הושג והיום כל הקרקע מעובדת.
יוסי ישי: שתיים, אנו רוצים שהחקלאות תנצל את כל מי הקולחין בארץ, כי אם החקלאות לא מנצלת אותם, עלות הטיהור והטיפול של העיר יעלה כפול ממה שעולה עכשיו.
רן כהן: אין מגבלת מים מטוהרים?
רן כהן: כי אמרת שצוואר הבקבוק הוא עובדים ולא מים.
יוסי ישי: אם כמות העובדים הזרים הדרושה לחקלאות תישמר, החקלאות תהיה מסוגלת לצרוך עוד כמויות אדירות של מעל ל-200 מיליון קוב, שעדיין המפעלים לא הבשילו, אבל אין בררה, וגם הם יגיעו לחקלאות בעתיד, לכן לאור נתונים אלה שאנו נדרשים כדי לעמוד בהחלטת הממשלה לקצץ לחקלאים 40% מכמות העובדים הנורמטיבית הבדוקה שהם צריכים, ואחרי שקבענו יעד, ולצערי "השגנו" אותו, שהייצוא החקלאי גדל ב-65% בשלוש שנים, החקלאי צריך כל בוקר להחליט מה הוא לא קוטף היום.
יוסי ישי: לגבי המספרים, בניגוד למה שחושבים פה, מעבר לבעלי המשקים מועסקים היום בחקלאות מעבר ל-20 אלף עובדים שכירים בעבודות ישירות.
יוסי ישי: זה מתוך 75 אלף עובדים בכלל, עם העובדים הזרים.
יוסי ישי: מועסקים בעבודה ישירה בחקלאות 75 אלף עובדים, בהם גם בעלי המשקים וכ-20 אלף עובדים שכירים ישראליים.
יוסי ישי: בנוסף, בתעשיית התשומות הישירה לחקלאות מועסקים עוד 70 אלף עובדים.
יוסי ישי: בנוסף, בכל מה שקשור לשיווק הישיר של תוצרת חקלאית עוד 100 אלף עובדים, כלומר 26 אלף עובדים זרים, ואין בלתם, מניעים את ה-75, את ה-70 בתעשיית התשומות.
רן כהן: למה רק העובדים הזרים?
רן כהן: קודם כל זה החקלאים הישראליים העצמאיים.
רן כהן: הם בעלי העניין, בעלי הקרקעות, הם החקלאים הישראליים האמיתיים.
יוסי ישי: אם תיקח את ההקדמה שלי לגבי הצרכים תבין שבלי הסטארט הזה של המסה הקריטית שמבצעת את עבודות הקטיף במיומנות, ברציפות וביעילות הדרושה, כל הרכבת הזאת לא תעבוד.
רן כהן: האם היוזמה להגדלת מספר העובדים הזרים היתה של משרד החקלאות?
רן כהן: אמרת שזה צוואר הבקבוק של החקלאות, ובתנופה שהחקלאות חייבת לגדול, זה משאת הנפש שמשרדך ממונה על זה.
רן כהן: מה משרד החקלאות עושה כדי שיותר ויותר ישראליים יעבדו בחקלאות?
יוסי ישי: בהחלטת הממשלה אנו יזמנו שהתוספת תהיה אחד מול אחד; כל היתר שיינתן במסגרת התוספת של החלטת הממשלה תחייב את החקלאי להעסיק עוד עובד ישראלי אחד.
יוסי ישי: בניגוד למה שחושבים, מעסקים מעל 20 אלף עובדים ישראליים כבר.
רן כהן: יש למשרדך כלים כדי לבדוק שהחקלאי, באותו זמן שהוא מעסיק עובד זר נוסף הוא מעסיק עובד ישראלי?
עמירה דותן: ובהמשך, האם יש הבדל בין הפריפריה- -
יוסי ישי: בהחלטת הממשלה מדובר על ייצוא, פריפריה, זה מותנה, אחד נגד אחד.
רן כהן: ה-3,000 זה רק לזה?
רן כהן: אחד נגד אחד יכול להיות גם במרכז הארץ.
יוסי ישי: בייצוא.
יוסי ישי: התוספת ניתנת לגידול הייצוא בהעדפה לפריפריה בכפוף לכך שכל מי שמקבל היתר צריך להעסיק עוד עובד.
יוסי ישי: אנו פועלים מול מע"ן, מול ויסקונסין, מכירים את המגבלות.
רן כהן: מה משרד החקלאות עושה על פני שנים לעודד יותר ויותר ישראלים לעבוד בחקלאות כדי שלא תזדקקו בעוד שנה לעוד 5,000, 10,000?
יוסי ישי: היום ב-12:30 אני מקיים דיון במשרדי בנושא, האם לשמר את היעד להגדלת הייצוא.
יוסי ישי: הגענו למסקנה שתנאי להגדלת הייצוא, מעבר למה שכבר הגדלנו אותו, זה עובדים זרים.
יוסי ישי: שאלנו את עצמנו, האם זה שווה, כי בלי זה לא יהיה.
יוסי ישי: יכול להיות שנגיע למסקנה שאין לנו בררה, יש לעצור יעד זה, כי אם העלויות שלו הן בתוספת עובדים זרים ואנו עומדים מול חומה בצורה, לא להגדיל את זה מעבר להחלטות שהתקבלו עד היום- -
רן כהן: אני לא רואה חומה בצורה.
רן כהן: הממשלה החליטה להגדיל.
יוסי ישי: העובד הישראלי יכול להשתלב בעבודות שבאות אחרי הקטיף – בבית האריזה, בגלל הסיבות של הרציפות, המיומנות, הזמן הנדרש.
יוסי ישי: אנו רואים את בעלי המשקים- -
רן כהן: אם אתה אומר שישראלי לא יכול לעבוד בקטיף ובאיסוף פרי בחקלאות, זה סוף העולם.
רן כהן: ישראלים יעבדו בכל דבר, תנו להם תנאים ושכר.
יוסי ישי: יכול לעבוד שבוע, שבועיים, שלושה חודשים, בוא נראה אותו ממשיך.
שי חרמש: זה היה פעם.
אפרים כהן: הנושא היחיד שלא צומצם החל משנת 2002 הוא ענף החקלאות.
אפרים כהן: למשל, בענף הבניין בשנת 2001 המכסה היתה 45 אלף ובאוגוסט 2008 המכסה תעמוד על 12 אלף.
אפרים כהן: לגבי שאר הענפים, התעשייה והמלונאות, ואנו לקראת סיום הנפקת ההיתרים בהעסקת ישראלים, יש עבודה משותפת בין משרד החקלאות ליחידת הסמך במשרד התמ"ת לבין משרד הפנים, אנו פועלים על פי החלטת הממשלה.
אפרים כהן: סדרי העדיפויות נקבעים על ידי מנכ"ל משרד החקלאות, לכן כשהממשלה מחליטה על 26 אלף היתרים יחידת הסמך מנפיקה היתרים לפי מה שדורש משרד החקלאות והעדיפות שלו.
אפרים כהן: צריך לקחת בחשבון שיש ענפים עונתיים ואי אפשר להקצות להם אלפי עובדים זרים לתקופה עונתית, ויישארו באותו ענף בלי שינועו לכאן או לשם.
אפרים כהן: לכן הכרנו בניידות עובדים, ואם ענף העדרים מסיים את תקופתו, יכולים לעבור.
אפרים כהן: יש בעיה בפריפריה.
רן כהן: המעבר של עובד כזה מהעדרים לאיסוף, למשל, זה רק על ידי אותו מעסיק, או הוא יכול לעבור ממעסיק למעסיק?
יוסי ישי: יש ניידות.
אפרים כהן: כשאני לוקח את הערבה התיכונה, ושם יש רק עובדים זרים, וזה ענף פורח, מצוין, צריך לראות מה שנעשה שם, יש קשיים, ולכן בזמנו קיבלנו החלטה על העדפה מתקנת, הקצאת עובדים זרים לפריפריה, זה תוספת של 30%, מה שמקבלים במרכז הארץ, וזה משמעותי.
אפרים כהן: למשל, אם ברמת הנגב המכסה היתה 2,400, זה היה בתוספת של 30%.
רן כהן: זה בעצה אחת עם משרד החקלאות?
אפרים כהן: כן, הכל.
אפרים כהן: הצוות המקצועי ישב במסגרת חוק ההסדרים ושר החקלאות דרש תוספת העובדים הזרים, והממשלה החליטה החלטה שקבעה מכסה של 26 אלף, וב-7 בינואר יש החלטה על תוספת של עוד 3,000.
אפרים כהן: הוקמה ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, בהשתתפות כל המשרדים הנוגעים בדבר, וההחלטה של התוספת של עד 3,000 מותנית בהעסקת ישראליים.
אפרים כהן: תיעשה בדיקה.
אפרים כהן: כשמדובר בפריפריה קשה לי להבין איך הוועדה תקבל החלטה, אחד מול אחד, כשבקושי אפשר להשיג עובד בערבה התיכונה או במקומות אחרים, לכן נשב בוועדה ויחליטו.
רן כהן: יש שינוי לגבי ההחלטה של 3,000?
יוסי ישי: ועדת המנכ"לים תתכנס לדיון הראשון ב-4 בפברואר.
רן כהן: כלומר היישום יהיה רק לאחר ועדת המנכ"לים.
רן כהן: בבקשה, ד"ר לובנטל, מה מסקנות המחקר שעשיתם את וחברייך?
רן כהן: אני מבין שהעבודה שלכם נעשתה עבור ציבור חקלאי ישראל בפריפריה.
רות לובנטל: בדבריי אני מבקשת לא להתייחס לנושא סוגיית עובדים זרים, האם ראוי או לא להעסיק עובדים זרים בישראל בתנאים אלה או אחרים.
רות לובנטל: אני רוצה להפנות תשומת לב לנושא שהוזכר בצדי דברים של הדוברים לפניי – הפריפריה.
רות לובנטל: בפריפריה צמחה חקלאות אינטנסיבית מפוארת, ואותה חייבים להחזיק בידיים עובדות.
רות לובנטל: ייתכן שאפשר ליצור איזו מערכת שתחליף את כוח האדם.
רות לובנטל: אזור הפריפריה מאוכלס באוכלוסייה ישראלית מצומצמת יחסית.
רות לובנטל: היזמים החקלאיים לוקחים על עצמם את מה שנדרש ועובדים שם, ואין בררה אלא להביא עובדים מרחוק, מגיעים מאיפשהו – ממרכז הארץ, מחו"ל או מעבר לגבול.
רות לובנטל: כאשר מחשבים את ההגעה של עובדים יש להביא בחשבון את עלות היוממות שלהם.
רות לובנטל: עובד ישראלי, כשהוא צריך להגיע למקום עבודתו בפריפריה צריך להביא בחשבון עוד שעה, שעתיים של נסיעה ממקום מגוריו למקום עבודתו, וזה אומר שבמספר שעות העבודה ליום עובד ישראלי יוכל להקדיש פחות שעות לעבודה בפועל מאשר עובד שמגיע מחו"ל, מעסיקים אותו במקום, וגר באותו מקום.
רות לובנטל: ההפרש של היוממות, יש לו משמעות גדולה כשמחשבים את העלויות לשעת עבודה של עובדים אלה ואחרים.
רות לובנטל: אנו במצב שבו התשלום לתאילנדים או לעובדים הזרים הוא יחסית גבוה, אך עובדים ישראלים גם בשכר זה לא יהיו מוכנים לעבוד.
רות לובנטל: השאלה היא מי השוק שסופג תוצר זה.
רות לובנטל: מרביתו הוא השווקים בחו"ל, שלצערנו, לא מוכנים להקשיב להנחיות של ממשלת ישראל שאומרות: נעלה את השכר והשוק יספוג.
רות לובנטל: השוק לא סופג.
רות לובנטל: אם יוחלט שיש צורך להעדיף את הישראלי, להעלות את השכר שיתחרה בתנאי יוממות במרכז הארץ, כלומר אותו אדם שהחליט שהוא מוכן ליומם כדי למצוא עבודה, לעבוד בתל אביב מול עבודה בפריפריה בחקלאות, הוא ידרוש בעד העבודה בחקלאות שכר גבוה יותר.
רות לובנטל: השאלה היא אם השוק העולמי יהיה מוכן לשאת על גבו את העלייה בעלויות השכר האלה.
רות לובנטל: עד היום הבנו שהתשובה של השוק העולמי היא לאו, ולכן נשחקת הרווחיות של הענף ויכולתו להתקיים היא רק בזה שהוא ממשיך לגדול.
רן כהן: כלומר אם ממשלת ישראל היתה רוצה שגם יושגו כל היעדים של החקלאות והחקלאים וגם שהעבודה תיעשה על ידי ישראלים, אם היא היתה סופגת את הפערים בין העלות פה לעלות שם, הכל היה יכול לבוא על מקומו בשלום.
רות לובנטל: אנו מוכנים לעשות את החשבון האמור, ואני מעריכה שזה לא יפחת מ-2,000 או 2,500 ש"ח בחודש לעובד.
רות לובנטל: איני בטוחה שמישהו יחשוב על אפשרות לממן לאורך זמן סובסידיה כזו.
יוסי ישי: זו מסקנה בתנאי מעבדה.
יוסי ישי: בפועל זה לא יעבוד.
רות לובנטל: אנו צריכים להסתכל על העולם.
רות לובנטל: קרו במדינת ישראל כמה תופעות שאסור לנו להתעלם מהן, ואחת מהן היא ענף הטקסטיל.
רות לובנטל: שנים רבות מדינת ישראל חיה עם ענף טקסטיל פורח, מוצלח.
רות לובנטל: כל כולו נדד אחרי כוח העבודה.
רות לובנטל: אין לנו ענף טקסטיל.
רן כהן: ענף הטקסטיל במדינת ישראל הוא בעל עוצמה אדירה.
רן כהן: דלתא, לאחר ייצוא בירדן, מעסיקה יותר עובדים ישראליים, עם הכנסה גבוהה יותר.
שי חרמש: ההבדל היחיד בין דלתא לחקלאות, שהחקלאות שלנו נוסעת לאתיופיה ולמרוקו, ויותר מועסקים מועסקים פה, מול הטקסטיל.
רן כהן: אני לא מציע את זה לחקלאות.
רות לובנטל: ענף הטקסטיל, משקלו במשק הישראלי היה גבוה מאוד, משקלו ירד, והרבה מאוד מפעלים עברו בעקבות כוח אדם למצרים, לירדן, לסין, לתורכיה, לרומניה ולמקומות רבים נוספים.
רות לובנטל: אם מדינת ישראל אומרת: לא נורא שלא תהיה חקלאות, במרכז הארץ זה קורה בפועל – היא גולשת, לא נורא.
רות לובנטל: אם היינו אומרים שזה לא נורא, אז אפשר היה לומר: שתגלוש.
רות לובנטל: אם נמשיך לומר שגם בפריפריה לא חשוב, החקלאות תגלוש ותיעלם, והשאלה היא אם זה נכון מנקודת הראות של מדינת ישראל על רקע הדברים של העובדים הזרים שהם בלב הייצור, לפחות בחקלאות האינטנסיבית בפריפריה.
רות לובנטל: אני ממליצה לא ללכת בגישה זו.
רן כהן: בבנק ישראל מתגבשת עמדה לצמצום העובדים הזרים.
רן כהן: נדמה לי שיש לכם עמדה גם בנושא זה, מה עמדת בנק ישראל בסוגייה?
דניאל גוטליב: בבנק ישראל לא מאתמול התחילו לחשוב על נושא העובדים הזרים.
דניאל גוטליב: יש פרסום של שנינו מ-2004, אסטרטגיה לצמצום העוני, שם נושא אכיפת חוק שכר המינימום, עובדים זרים הם נדבך מרכזי של הניתוח של המצב.
דניאל גוטליב: יש גם מחקר שלי משנת 2000 שמראה שיש קשר הדוק בין היקף מספר העובדים הזרים בישראל והדרך שבה הם נכנסו עם אכיפה שלפחות בשנים הקודמות היתה לקויה לבין הנזק שזה גם לעובדים מעוטי השכלה, בלתי מקצועיים, וגם לעובדים ישראליים, כי גם בחקלאות יש צורך בעובדים מקצועיים.
דניאל גוטליב: בנק ישראל אומר שיש בישראל אחוז גבוה מאוד מכוח העבודה של עובדים זרים, חריג בהשוואה בין לאומית, משמעותית גבוה יותר מאשר בארצות שאליהן אנו רוצים להידמות.
רן כהן: שליש מהעובדים בחקלאות הם זרים, אפילו יותר.
דניאל גוטליב: אסור לנתק את הנושא הספציפי בחקלאות מהנושא הכללי.
דניאל גוטליב: אם מגיעים למסקנה שיש להגדיל את מספר העובדים הזרים בחקלאות, מה זה אומר לגבי סך הכל העובדים הזרים שהכרחי לצמצם כדי לשפר את מצב התעסוקה של אנשים מעוטי יכולת, גם בפריפריה?
דניאל גוטליב: זה אומר שצריך היה לחשוב על קיזוז של אותם 3,000 ויותר כדי להיכנס למגבלה הכללית – זה רק בתור מחשבה.
דניאל גוטליב: מה שחשוב זה קודם כל הכלליות של המדיניות, שאסור שתיפגע על ידי החלטה ספציפית בתחום אחד.
דניאל גוטליב: אם זה אומר שרק מגדילים 3,000 ולא עושים שום דבר אחר, לקזז, זה אומר שמגדילים את מספר ההיתרים של עובדים זרים וזה בניגוד להחלטות ממשלה שונות וגם בניגוד לתפיסת בנק ישראל, שיש לצמצם משמעותית את מספר העובדים הזרים בישראל.
רן כהן: הייתי שמח שתתמקד בסוגייה, באיזה אופן היה ראוי לדעתכם לצמצם את מספר העובדים בחקלאות בהתייחס לדברים של רות?
דניאל גוטליב: לפני כמה חודשים סיירתי עם אגרסקו בצפון, בדרום, בעיקר בתחום התבלינים וראיתי את המצב של עבודה של תאילנדים, היו רק תאילנדים, והתחכום של החקלאות והקשר האינטרנטי ההדוק בין החקלאים ללקוחות בחו"ל.
דניאל גוטליב: יחד עם זה ראיתי גם שתנאי המגורים היו בחלקם מאוד קשים.
דניאל גוטליב: יש דבר קצת מעורפל במדיניות העובדים הזרים, וזה נושא הכבילה – למיטב הבנתי, עדיין קיימת כבילה של העובדים הזרים למעסיקיהם או לגורמים אחרים.
דניאל גוטליב: אחת ההמלצות שלנו היא לשחרר את הכבילה הזו- -
רן כהן: שחררנו, לא?
שלום בן-משה: אין יותר שמו של המעסיק על דרכון העובד, וזה מרכזי.
שלום בן-משה: בנוסף, הניידות וההשאלה יכולה להיות חופשית מחקלאי לחקלאי בכל חלקי הארץ.
דניאל גוטליב: אם אנו רוצים לקחת ברצינות את צמצום מספר העובדים הזרים הכללי ובמקביל להגדיל בתחום אחד, זה אומר משוואה אריתמטית מאוד פשוטה לגבי מה שצריך לעשות במקביל בתחומים האחרים.
אפרים כהן: מאחר שנושא העסקת ישראלים בחקלאות עולה בכל פעם שמדברים על נושא עובדים זרים בחקלאות, אני יכול להעיד אישית שארגנתי את שירות התעסוקה ב-2003, 2002, 2004, בהשתתפות משרד האוצר כולל מענק או תמריץ של אלף ₪ לכל עובד ישראלי שיעבוד בחקלאות, מעל שכר מינימום.
אפרים כהן: עשינו מבצע, משרד האוצר הקצה לזה תקציב, יצאנו לשטח, לשכות התעסוקה יצאו עם הסברה.
אפרים כהן: בהתחלה היו 60, נשארו שלושה.
רן כהן: למיטב ידיעתי, השכר הממוצע בחקלאות נמוך מהשכר הממוצע במשק בסדר גודל של כ- 2,500 ₪.
יוסי ישי: עלות מעביד בהעסקת עובד זר בחקלאות עולה על 5,000 ₪.
רן כהן: השכר הממוצע בחקלאות הוא נמוך מאוד.
דניאל גוטליב: כשאני עשיתי את הסיור, לקחו אותי למשקים מרשימים, הי-טק חקלאי במובן מסוים.
דניאל גוטליב: יש עוד הרבה משקים חקלאיים שהם הרבה פחות מפותחים וששם המצב אולי שונה.
יוסף בלייר: החלטת הממשלה אומרת אחד מול אחד, כלומר לא מפרים את המצב הקיים.
יוסף בלייר: לא התייחסת לזה בכלל.
יוסף בלייר: אני אומר לך, ההתניות אינן פשוטות.
רן כהן: אבל הוא לא מייצג את הממשלה.
רן כהן: יש מישהו ממשרדי הממשלה, כולל משרד ראש הממשלה, שיש לו מה לומר לנו לגבי הסוגייה הזו עכשיו?
אברהם דניאל: אם מסתכלים על המפה של מדינת ישראל, היא צרה וארוכה.
אברהם דניאל: הדבר שמנסים להיכנס בו לעומק אינו כמו שאתם מציגים אותו.
אברהם דניאל: מעל 50% מענף הפרחים נמצא במרכז.
אברהם דניאל: גם הקליטה של ה-3,000 עובדים, זה תיאורטי מדי.
רן כהן: אז למה אתה עובד בחקלאות?
אברהם דניאל: אני שם.
אברהם דניאל: אם היום הממשלה תחליט: אין עובדים זרים, זה לטובת החקלאים, שיסגרו את העסקים שלהם בשקט וילכו הביתה.
אברהם דניאל: מה שהממשלה מטילה עלינו, זה חלק מהעלות שאנו כמעבידים משלמים, ואין לנו היכולת.
אברהם דניאל: התנאי של ישראלי בתמורה לתאילנדי – את ה-3,000 עובדים האלה כמעט לא יחלקו.
אברהם דניאל: לא נראה לי הגיוני שיחלקו אותם, ואפרים כהן זרק משהו בכיוון הזה.
רן כהן: אני לא שמעתי.
אברהם דניאל: העסק הזה לא יכול לעבוד.
אברהם דניאל: החקלאות בקשיים.
אברהם דניאל: אגב, לממשלה יש גם הכנסה בתוספת הזאת של העובדים, אני כבר מתחיל לחשוד שהממשלה עושה את זה בגלל ההכנסה, לא בגלל החקלאים.
אברהם דניאל: לכן הנושא הזה, או ייתנו לנו הלוואות, או יסגרו את העסק.
רן כהן: מי שירוויח זה חברות כוח אדם.
רן כהן: כל תאילנדי משלם 9,000 דולר לא אליך ולא לממשלה אלא לחברות כוח אדם.
רן כהן: זה עושה שוק הכי שחור במדינה.
חיים חדד: לגבי הנתונים שנאמרו על ידי בנק ישראל, נראה לי שהם שגויים.
חיים חדד: יותר מזה, כשאצטרך למצוא תעסוקה לילדים שלי, אפנה את הילדים שלי לעבוד בבנק ישראל ולא בחקלאות.
חיים חדד: אני לא חושב שיש הבדל בין הפריפריה למרכז הארץ בנושא ישראלים.
חיים חדד: גם אתה כיושב ראש הוועדה יזמת דיון בוועדת הכספים, לנסות להמריץ עובדים ישראלים שעבדו בכל הארץ- -
רן כהן: זאת הצעת חוק.