GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי קרניאל: קודם כל, חברת ההשמה חייבת בניכוי מס במקור,
רן כהן: נכון, אבל היא הייתה צריכה גם לזכות אותה בניכוי מס במקור.
אורי קרניאל: אי אפשר לקבל פעמיים 2.25 נקודות זיכוי.
אורי קרניאל: צריך לצרף את שתי ההכנסות, נכון?
רן כהן: לא הבנת או שאני לא הסברתי את עצמי.
אורי קרניאל: יצחק, נתנו הנחייה עכשיו לחודש מרץ שזה רטרואקטיבי מינואר.
אורי קרניאל: חברת ההשמה לא תיתן את ה-2.25 נקודות זיכוי לאותה עובדת זרה רטרואקטיבית?
אורי קרניאל: היא תיתן.
רן כהן: היא צריכה לתת.
אורי קרניאל: ואז היא תקבל נטו יותר גבוה, נכון?
אורי קרניאל: יפה.
אורי קרניאל: את הנטו הזה בחודש היא יכולה לקזז את מה שהיא הפסידה בחודשיים האלה - -
רן כהן: אם זה מה שיקרה – אתה צודק.
אורי קרניאל: זה מה שצריך לעשות.
רן כהן: אם אתה אומר 78 ₪ שזה נקודת הזיכוי כפול 2.25 שזה הסכום, אם הסכומים האלה על ינואר ופברואר יתווספו למשכורת של מרץ, אז זה באמת מזכה את פנינה ואז היא תצטרך להשלים פחות, אם זה נכון ואני מקווה שזה נכון.
אורי קרניאל: כמו כל מעביד אחר שעושה את זה.
אורי קרניאל: חברות ההשמה לא עושות את זה ידנית, זו פעולה במחשב.
רן כהן: שי ויצחק זיו, אני חושב שמה שאנחנו רוצים, בתור ועדה של הכנסת, אנחנו רוצים שמשרד האוצר עם נציבת הזכויות של העובדים הזרים במשרד התמ"ת, יוודאו שאכן המעסיקים וחברות ההשמה מיישמים את ההוראה הזאת של האוצר.
רן כהן: יש לנו דרך לעשות את זה?
אורי קרניאל: אפשר לבדוק את זה בעוד חודש, חודשיים, אם חברות ההשמה יתנו לנו, אפשר להרים טלפון ולבדוק מהם עשו, אם נתנו את נקודות הזיכוי האלה או לא נתנו.
רן כהן: אפשר לעשות דבר יותר טוב, אפשר להוציא הנחייה לכל חברות ההשמה האלה על-ידי משרד האוצר ומשרד התמ"ת ביחד, לפעול לכך ולוודא שאכן ההחזר הזה ניתן.
רן כהן: הרי משכורת חודש מרץ תשולם רק בסוף החודש הזה או בתחילת אפריל.
יעל קינן: אבל יש באינטרנט מידע על הזכאות.
יצחק זיו: אני מבין שאת לא מחכה שהקשיש ייכנס לאינטרנט?
יעל קינן: לא הקשיש, אבל בהחלט - -
רן כהן: אני רוצה לבקש על דעת חברי-הכנסת, אם זה מקובל עליכם, זה גם למען מניעה למשל מעובד זר שמסיים במקרה את עבודתו בסוף מרץ, אנחנו דורשים ממשרד האוצר וממשרד התמ"ת לוודא ביחד שכל חברות ההשמה וכל המעסיקים הידועים לכם, יקבלו הנחייה חד-משמעית להחזר 2.25 הנקודות לעובדים במשכורת מרץ.
אורי קרניאל: בהנחיה מ-7 במרץ כתוב, אל המעבידים ולשכות שירות, פקידי שומה, נותני אישורים, כל האנשים שמתעסקים במשכורות שמקבלים את ההנחיות, וכותבים במפורש שמה שפג ב-31 לדצמבר הוארך, נתן 2.25 נקודות זיכוי בחישוב המס על הכנסת תושב חוץ זכאי, שזה ההגדרה שלו, לפקודה שהופקה על הכנסה שהופקה בשנת המס 2007 ואילך.
אורי קרניאל: ברגע שלא כתבתי תאריך 1 למרץ זה לכל השנה ולכן הם חייבים לעשות את זה לכל השנה ולא לעשות את זה רק בחודש מרץ.
רן כהן: בסדר, פנינה, את רוצה להוסיף משהו בקטע הזה?
פנינה פירסטון: אני מבינה שזה רק לעובדים זרים דרך חברות השמה.
רן כהן: לא, אני אסביר.
רן כהן: ברגע שאת משלמת לעובדת שלך באופן ישיר, בעצם הזכאות ל-2.25 נקודות היא זכאות שלה.
פנינה פירסטון: אני לא מדברת על מס הכנסה.
פנינה פירסטון: אני מדברת על זה שפתאום הבנתי עכשיו שכל המעסיקים הסיעודיים הם בעצם עברייני מס.
אורי קרניאל: אני אמרתי את זה קודם, מבחינת החוק זוהי הכנסה חייבת במס, מה שאת משלמת פלוס מה שחברת ההשמה - -
פנינה פירסטון: אני בלי חברת השמה.
אורי קרניאל: לא משנה, בשנת 2003 כשהתחיל כל העניין הזה, אמרנו שכולם צריכים לפתוח תיק של מעביד שהוא מנכה מס במקור.
אורי קרניאל: זה בעייתי, זה נטל שהמשפחות האלה ואחרים לא יכולים לשאת.
אורי קרניאל: ואז אמרנו שלפי סעיף כזה וכזה בחוק, מתאפשר לנו לבטל.
אורי קרניאל: אז אנחנו הוצאנו אתכם מהקטע הזה.
רן כהן: אבל אתם לא עבריינים.
פנינה פירסטון: זה לא פשוט כי עכשיו נצטרך לשלם דרך התאגידים ואז יתחילו לנכות מאתנו.
רן כהן: לא, זה דיון שאנחנו נעשה אותו בנפרד.
רן כהן: אנחנו בוועדה לא נוותר על הדיון, זה דיון מאוד חשוב ונאמר את דברינו.
רן כהן: אני כן רוצה לנסות להגיע לאיזושהי הבנה כלפי משרדי הממשלה.
רן כהן: חסר לנו פה מאוד משרד התמ"ת כי הוא בעצם זה שמכין את כל העניין הזה וחבל מאוד שהם אינם פה, אני עוד אברר מדוע ההיעדרות הזאת.
רן כהן: מה שנראה לי כבעל חשיבות גדולה זה העניין של ההסברה לעובדים הזרים.
רן כהן: והשאלה אם העובדים הזרים קיבלו איזשהו מידע לגבי הזכות שלהם לקבל רטרואקטיבית ב-2003, נכון יצחק?
רן כהן: ובוודאי עכשיו לוודא שבמרץ הם יקבלו את ההחזר של ינואר-פברואר.
קלרינה שפיץ: גם המעסיקים הסיעודיים, לא חברות ההשמה.
קלרינה שפיץ: השאלה אם הם מודעים בכלל לזה שיש עוד את ה-200 ₪.
רן כהן: 44 אלף מעסיקים, זה המון.
רן כהן: להגיע למצב שבו כל אחד מהם קיבל הודעה – זה קצת בעייתי.
רן כהן: גם נדמה לי שפה ברוב המקרים הבעיה פחות קיימת.
רן כהן: קודם כל, חלק גדול כן מעסיקים דרך חברות השמה, אלה משלמות בדין, הן חייבות לשלם בתלוש שמגיע לרשויות המס.
קלרינה שפיץ: אבל השאלה שלי הייתה במשהו אחר.
קלרינה שפיץ: האם אפשר לחייב את חברות ההשמה ליידע את המשפחות שעבור שלושת החודשים נקבע 200 ₪ יותר מכיוון שאיזושהי הוראת שעה לא נחתמה ובשלושה החודשים הבאים הם יקבלו את זה בחזרה, כך שזה יהיה להם למעקב?
רן כהן: כן, נכון.
פנינה פירסטון: לשאלתך, איך מיידעים את העובדים הזרים, הרי יש "קו לעובד" ומוקד סיוע.
רן כהן: כן, אבל אלה ארגונים וולונטריים.
פנינה פירסטון: לפי מה שאני רואה מהעובדת שלי ומהעובדות שהיו קודם, התקשורת ביניהן והפצת הידע ביניהן הוא משהו מפותח.
פנינה פירסטון: אז אם הארגונים האלה ידעו וחלק מהעובדים יהיה מודע לכך – אין בעיה, זה עובר.
פנינה פירסטון: הם מחליפים אינפורמציה בצורה פנטסטית.
רן כהן: אגב, יש גם עיתונים של עובדים זרים שיוצאים בארץ בשפות שלהם.
יצחק לוי: התפוצה היא באמת נכונה, אבל לא תמיד היא נכונה, כמו שאנחנו רואים פה, ה'מאכרים' האלה הם 45 אחוזים והם מחתימים אותם על איזשהו טופס, בקיצורו של דבר זה נוראי.
יצחק לוי: האינפורמציה לא יורדת נכון לשטח, אני עזרתי להרבה עובדים זרים.
פנינה פירסטון: אני מקבלת שירותים מיוחדים, זה נכנס לי ישר לבנק.
פנינה פירסטון: שירותים מיוחדים אני מקבלת 150 אחוזים, במירכאות הייתי לפני גיל 60, אחרת הייתי מקבלת 15.5 שעות.
רן כהן: 15.5 שעות שזה מגוחך.
פנינה פירסטון: זה סקנדל שזועק לשמים.
רן כהן: אנחנו מנסים לתקן את החוק בעניין הזה.
רן כהן: לסיכום, האוצר עשה את הסידורים הנדרשים כדי לוודא שהעובדים הזרים יקבלו מהמעסיקים שלהם את ה-2.25 נקודות על חודשים ינואר-פברואר במשכורת חודש מרץ.
רן כהן: והדבר השלישי שצריך כאן לנסות ולוודא שתהיה גם הסברה למעסיקים.
רן כהן: שתהיה דרך התקשרות גם למעסיקים כדי שהמעסיקים, גם הבודדים וגם הקבוצתיים, ידעו שעליהם למלא את חובתם כלפי העובדים הזרים.
שי חרמש: קודם כל, אני רוצה לברך את משרד האוצר שיצא עם הודעה מקדימה לפני שביקשנו.
אורי קרניאל: לא צריך רק להכות בהם.
רן כהן: הנה, אתה רואה פעם ראשונה שאני מסכם ישיבה בזה שמשרד האוצר מקבל שבח וזה יונח על שולחן הכנסת.
רן כהן: אנשים לא יאמינו שאת זה אני כתבתי.
יצחק לוי: מס הכנסה לא מאפשר לעובדים זרים שכבר עזבו את הארץ לקבל את ההפרשים עבור שלוש השנים האלה, הם לא עומדים על זה ואני חושב שזה לא צודק.
יובל לבנת: יש עתירה לבג"צ בעניין הזה.
רן כהן: מי שמתנגד, זה משרד האוצר?
יצחק לוי: מה שקרה שמס הכנסה לא קיבל הוראות מדויקות ולא ידע איך להתמודד עם זה ואז קרו דברים לא רצויים כמו למשל שזאת שעבדתי איתה, ביקשה גם בשביל אחותה, ואז זה נחתך במקום.
יצחק לוי: ו- 2.25 נקודות הן רק עבור החלק שבשיק, לא עבור ההשלמה.
רן כהן: הרי אין ברירה כי זה החלק הרשמי שהוא מקבל.
רן כהן: אני חושב שצריך להוסיף נקודה נוספת בעקבות הדברים האלה של יצחק לוי שבה אנחנו פונים כוועדה לשר האוצר ולשר התמ"ת ביחד ותובעים במפגיע שכל עובד זר שעבד בארץ, יוכל לקבל את ההחזר שמגיע לו בגין 2.25 נקודות משנת 2003.
יעל קינן: אנחנו נותנים.
רן כהן: הנה כרגע נמסר שלא.
אורי קרניאל: לא, האחות שלה לא יכולה לייצג אותה, אין לה ייפוי-כח, אין לה כלום.
יצחק לוי: לא, הם אמרו דבר פשוט, אני אומר לך את זה חד וחלק, גם עם ייפוי כח...
רן כהן: אני אגדיר את זה יותר בעדינות, אנחנו דורשים במפגיע משר האוצר לוודא שאכן כל עובד זר שעזב את הארץ ומגיע לו ההחזר של 2.25 נקודות, יוכל לממש אותן.
יובל לבנת: נקודה אחת אחרונה, לעניין ההחזרים של 2003 עד 2006, יש כל מיני מקלות בגלגלים האלה, כאן הוזכרה הנקודה שהוא צריך להיות בישראל, יש נקודה שהוא חייב שיהיה לו חשבון בנק ולא תמיד יש לו חשבון בבנק.
רן כהן: הרי האוצר לא יכול לשלם במזומן.
יובל לבנת: ויש תנאי שמתנה פקיד השומה בשביל לקבל את ההחזרים ואני מקריא כאן מכתב של פקיד שומה: "בהתאם לתיקון החוק.
יובל לבנת: ..
יובל לבנת: אבקש לקבל את אישור
יובל לבנת: כם עבור השנים 2003 עד 2005, האם הותרו הוצאות שהייה בגין העובדים הזרים שהועסקו על-ידכם (אם כן – כמה) ולציין מהברוטו והנטו הוצאות שהייה, הן הוצאות אש"ל, שכר-דירה וכדומה".
רן כהן: רגע, מה היית מציע, היית מציע לבטל את כל ההתניות האלה או לפי מה ההוצאה תיחשב?
יובל לבנת: יש תקנות עובדים זרים שקובעות מה הסכום המקסימלי שמותר לקחת בגין הוצאות לינה, על זה חתום שר התמ"ת מכוח חוק עובדים זרים.
יובל לבנת: אני אמרתי להם שהמקסימום אומר 300 אם אתה גר בתל-אביב; 200 אם אתה גר בנגב; וזה המקסימום שמותר לקחת.
יובל לבנת: תקבעו שזה המקסימאלי, הוצאת את המקסימום, תנכה את זה ותיתן את ההחזרים.
יובל לבנת: אבל במצב הנוכחי לא נותנים בכלל.
יעל קינן: עם כל הכבוד, חישוב הוצאה הוא עניין מאוד מהותי לחישוב ההכנסה.
יובל לבנת: כמו שחשבתם איך לצאת מהמשבצת בגלל שמעסיק סיעודי.
רן כהן: אם אני מבין נכון את הדברים החכמים והחדים של עו"ד לבנת, בעצם מה שאתה אומר לנו שאנחנו צריכים לדרוש ממשרד האוצר לפשט את כל הנושא של החישוב של הזכאות ולהחזר, כדי שהחישוב יהיה הרבה יותר פשוט גם לקשיש שמקבל את העבודה של העובד הזר ובעיקר להחזר לעובד הזר.
רן כהן: אני חושב שאנחנו נצרף את זה, נכון?
רן כהן: חה"כ יצחק זיו, אנחנו פחות או יותר סיכמנו פה בהדרכה, על דעת יצחק לוי, בעניין הזה, סיכום נדמה לי שדי ראוי ודי נכון, ואני מודה לך על היוזמה לדיון הזה.
רן כהן: אני מודה לכם חברות וחברות.
רן כהן: שלום, אני פותח את הישיבה.
רן כהן: הדיון הזה קצת מתקיים מאוחר, כיוון שהעניין של מעמדם של העובדים הזרים הוא מאוד מהותי ומשמעותי.
רן כהן: אני שמח שגרשון הגיע אלינו, כיוון שהוא גם ממונה מטעם יו"ר ההסתדרות על הנושא של העובדים הזרים, שמרוכז בתל אביב.
רן כהן: העיר תל אביב נושאת בעיקר הנטל של הטיפול בתופעות הסביבתיות של העובדים הזרים.
רן כהן: היום פניתי לשר הפנים, על מנת שימצא חצי מיליון שקל לתמוך בנושא.
גרשון גרמן: וילנאי אמר לי מספר פעמים, שהוא יסגור.
גרשון גרמן: לפעמים הוא נאלץ לקבל על עצמו מטלות שהן ממלכתיות.
רן כהן: הוא באמת עושה מהלך ברמה הלאומית ולא ברמה העירונית.
רן כהן: בעניין הזה אני אעזור לו.
רן כהן: אני רוצה לתת לך את רשות הדיבור.
רן כהן: אני רוצה שתתאר לנו, מה יחסה של ההסתדרות לנושא הזה, מה היחס של העובדים הזרים להסתדרות.
רן כהן: אם אני מבין נכון, ההסתדרות החדשה רואה את עצמה נציגה של כל העובדים במדינת ישראל.
רן כהן: כל מי שעובד במדינת ישראל, ההסתדרות הכללית החדשה רואה עצמה אחראית לו ומייצגת אותו.
גרשון גרמן: הבעיה לא פשוטה.
גרשון גרמן: אנו חלק מארגון העבודה הבינלאומי.
גרשון גרמן: איך התחיל כל העניין?
גרשון גרמן: אני נשלחתי לכמה מפגשים מטעם ההסתדרות בסוף שנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000.
גרשון גרמן: התחילו לשאול את השאלה, איפה עומדים הארגונים המקצועיים בישראל בסוגיית מהגרי העבודה.
גרשון גרמן: אני השתתקתי, כי לא היה לי מענה.
גרשון גרמן: באמצע שנות ה-90 היו פה מאסות גדולות של פועלי בניין.
גרשון גרמן: בענף הבנייה יש צרה, ובאותו זמן עוד לא היו תאגידים.
גרשון גרמן: הקבלן היה בעל הויזה, הוא היה המעסיק, והוא לא סבר תמיד שההסכמים או חוקי המעסיק הישראליים חלים באופן אוטומטי גם על עובדים בענף הבנייה.
גרשון גרמן: הסתדרות פועלי הבניין הגיעה להתקשרות עם ההתאחדות, וזה עבד שנה.
גרשון גרמן: לאחר שנה השתתקו היחסים.
גרשון גרמן: אני נכנסתי לעניין בתחילת שנות ה-2000, יותר בסוגיית העובדים הסיעודיים.
רן כהן: האם יש הבדל בינם לבין העובדים האחרים?
גרשון גרמן: עובדי הבניין שוהים באתרי העבודה, ורובם סמוכים למקום מגוריהם.
גרשון גרמן: מעטים מתגוררים בעיר תל אביב-יפו.
גרשון גרמן: לעומת זאת, רוב העובדים הסיעודיים בגוש דן הם בעלי מגורים בסופי שבוע בתל אביב.
גרשון גרמן: התחילו להגיע אלינו עובדים סיעודיים, ושאלו מה הן הזכויות שלהם.
גרשון גרמן: הגיעו אלינו מקרים בהם עובדים הרוויחו 500 דולר בחודש, עובדים שלא קיבלו הבראה, עובדים שפוטרו ולא קיבלו פיצויים וכו'.
גרשון גרמן: ברגע שבעיה של עובד מסוים נפתרת, כל החבורה מגיעה.
גרשון גרמן: נכון להיום, מגיעות אלינו 15 פניות שבועיות לערך.
גרשון גרמן: להסתדרות במרכז תל אביב- יפו יש לשכה שמטפלת בנושא הזה של עובדים סיעודיים.
גרשון גרמן: בהתחלה התחילו להגיע אלינו מאסות של אנשים.
גרשון גרמן: היו ימי ראשון בהם היו מגיעים 20-30 אנשים ביחד.
גרשון גרמן: הכשרנו כמה מהעובדים שלנו, והכשרנו גם כמה מהעובדים שלהם להיות רפרנטים.
גרשון גרמן: היו כמה ארגונים שקמו בקרב הפיליפינים.
גרשון גרמן: 4 סמינרים התקיימו במכון הבינלאומי של ההסתדרות בבית ברל.
גרשון גרמן: קיבלנו גם סיוע של יועץ משפטי.
רן כהן: ואיך ניתקתם את האנשים האלה מהמעסיקים שלהם?
גרשון גרמן: לא ניתקנו.
גרשון גרמן: המפגשים היו ביום שישי בשעה 14:00 בתחנה המרכזית.
גרשון גרמן: קיימנו 4 סמינרים שכללו הרצאות בנוגע לחוקי עבודה, חוקי מגן.
גרשון גרמן: איש ממשרד הפנים גם נתן להם מידע בנושא הניירת והוויזה.
גרשון גרמן: הגיעו גם פועלי בניין סינים.
חגי הרצל: היו לנו מקרים קשים מאוד שבהם מעסיק פגע באלימות קשה בעובדים סינים.
חגי הרצל: אנו הגשנו תלונה במשטרה.
חגי הרצל: איריס עזרה לנו מאוד בכל מה שקשור בהתנהלות מול המעסיקים, מול משטרת ההגירה ומול בית הדין למשמורת.
איריס מעין: בעיקר בתיווך יחסי עבודה.
רן כהן: האם זה הסתיים בזה שהמעסיק נענש?
חגי הרצל: לדעתי, לא.
חגי הרצל: אני יכול לברר את זה.
חגי הרצל: הסתבר שהם הכירו את השוטרים בתחנת משטרה, כולל את השוטרת שחקרה את אותם סינים.
חגי הרצל: אנחנו דאגנו לספק מתורגמנים.
חגי הרצל: זה אירוע קשה מאוד.
חגי הרצל: יש לנו תמונות קשות מאוד.
רן כהן: אני מבקש שנקבל את כל הפרטים על האירוע הזה.
רן כהן: צריך למצות את החוק בעניין הזה.
רן כהן: אני לא יודע מי המעסיק הזה, אבל מי שמפוצץ את הפרצופים של עובדים זרים בישראל הוא פושע כלפי מדינת ישראל, הוא פושע כלפי העם היהודי.
רן כהן: על כמה עובדים מדובר?
איריס מעין: 3 עובדים.
גרשון גרמן: אני באתי עם מסר לשיתוף פעולה.
גרשון גרמן: צריך להתחיל להוריד את המסכות ולהגיד את האמת.
גרשון גרמן: מתוך הניסיון של והקשר שלי עם מנהיגים בעולם, מהגרי עבודה אינה תופעה חולפת.
גרשון גרמן: כנראה שנצטרך ללמוד לחיות עם זה.
גרשון גרמן: אתה חדור אמונה שתצליח לתת מענה לענף הבנייה, החקלאות, הסיעוד וכו'.
רן כהן: ענף הבנייה קיבל כבר מענה חלקי.
רן כהן: ענף התיירות מקבל מענה.
רן כהן: יש אפשרות להתמודד עם הדברים.
גרשון גרמן: השאיפה שלי, שזה יהיה שוק מאורגן.
גרשון גרמן: לא הגענו עדיין לאיזה מהלך שיסייע לכך.
גרשון גרמן: יש לנו יו"ר חדש, עופר עיני.
גרשון גרמן: מדינת ישראל תצטרך ללמוד לחיות עם 50,000 עובדים.
גרשון גרמן: בענף הבנייה המספרים ירדו.
גרשון גרמן: במסעדות החליטו שכל טבח צריך לקבל שכר מסוים, ואז המעסיק הישראלי מתחיל לחשוב פעמיים.
גרשון גרמן: עדיף לו להכשיר מישהו בתאילנד או בסין.
גרשון גרמן: אני בטוח שבשכר של 8,000 שקלים לחודש נמצא צעירים ישראלים שיהיו שפים.
רן כהן: אנחנו והממשלה משתדלים לצמצם איפה שאפשר.
גרשון גרמן: אני חושש שבסיעוד ובעבודות מסוימות בבניות יצטרכו לשלב בין המעסיקים והעובדים האלה.
גרשון גרמן: יש מקרה בו סיני נפצע אחרי 21 יום ולא יכול לעבוד, מקבל דרך הביטוח הלאומי 900 שקלים במשך חצי שנה ועכשיו לא קולטים אותו באף מקום כי הוא לא כשיר.
גרשון גרמן: אומרים לו לחזור לסין, בעוד שהוא שילם 20,000 דולר כדי להגיע לעבוד בישראל.
גרשון גרמן: אם הוא יחזור לשם, יהרגו אותו.
גרשון גרמן: אצלנו אין מענה לדברים האלה.
גרשון גרמן: הם גם שגרירים שלנו.
גרשון גרמן: אני שמעתי סינית אחת שאמרה: אני למדתי בתיכון מה עבר העם שלכם באירופה, ואני יודעת שהעיר שלנו קלטה אלפי יהודים והצילה הרבה מאוד משפחות, ופה אנו מרגישים שחלק מתנהגים לא יפה.
גרשון גרמן: נפגשנו עם החברים ממשרד התמ"ת לפני 3 חודשים במטרה לקדם שיתוף פעולה בעניין הזה.
גרשון גרמן: אנו רוצים להושיט סיוע מקצועי וארגוני לכל בעיה.
גרשון גרמן: עדיף היה שמהגר עבודה לפני שמגיע למדינת ישראל יידע שיש לו כאן כתובת, ובכל בעיה קטנה שיש לו עם מעסיק או עם כל רשות אחרת יש לו לאן לפנות.
רן כהן: אתה אומר שזה צריך להיות מאורגן.
גרשון גרמן: הוא לא מאורגן.
רן כהן: האם אתם מקיימים על העניין הזה דיון עם משרדי הממשלה, כך שכל עובד שנכנס לארץ יהיה מאורגן?
גרשון גרמן: הדיון היחידי היה עם אלי ישי לפני 4 חודשים.
גרשון גרמן: סיכמנו להקים צוות היגוי משותף, כדי שנוכל להבין אחד את השני.
גרשון גרמן: אני גם נפגשתי בשנה שעברה עם שר העבודה התאילנדי.
גרשון גרמן: היתה דרישה שלהם לקיים פעילות משותפת, אבל זה עדיין לא קרם עור וגידים.
גרשון גרמן: אנחנו פתוחים.
גרשון גרמן: לנו יש את היכולת לתת מענה לכל פנייה ולכל עובד וקבוצת עובדים.
גרשון גרמן: לא אחת פתרנו בעיות.
גרשון גרמן: במהלך 5-6 שאנו בתמונה, למעלה מ-2,000 עובדים קיבלו סיוע אצלנו.
רן כהן: כאשר אתה פונה למעסיק, הוא לא אומר לך מי אתה בכלל?
גרשון גרמן: העובד חותם על ייפוי כוח בשפתו.
גרשון גרמן: אם זה לא נגמר ברמת האיגוד המקצועי, עורך דין שולח מכתב.
רן כהן: האם את כל זה ההסתדרות עושה בהתנדבות?
גרשון גרמן: שאלת שאלה טובה.
גרשון גרמן: זה עולה להסתדרות יותר ממה שנכנס.
גרשון גרמן: קבענו כלל, שאנו ארגון וולונטארי.
גרשון גרמן: לעובדים האלה אין אינטרס.
גרשון גרמן: לקחנו חצי מעלות עובד ישראלי.
גרשון גרמן: אין דמי ארגון, כי אין מעסיק שינקה זאת משכרו של העובד, אין תלושי משכורת.
גרשון גרמן: עמיר פרץ קיבל טלפון ממנכ"ל התאחדות הקבלניים לפני שנתיים, ששאל מה פתאום אני מגן על עובדים סינים מול סולל בונה.
גרשון גרמן: אנו גובים עמלת טיפול מהעובד הקונקרטי בסך 320 שקלים לשנה.
גרשון גרמן: למעלה מ-500.
גרשון גרמן: מהגר עבודה לא בא בשנה הראשונה לטעון את טענותיו.
גרשון גרמן: הם מגיעים רק בסוף תקופת העובדה.
גרשון גרמן: אם מישהו עבד 380 שעות בבניין וקיבל שכר רק על 240 שעות, הוא מבין שאם הוא יתלונן יכול להיות שיגידו לו ללכת.
גרשון גרמן: לכן, חלקם כבר כמעט בדרך החוצה כאשר הם מגיעים להתלונן.
גרשון גרמן: הם משאירים ייפויי כוח, ואנו ממשיכים את הטיפול.
גרשון גרמן: הוא משלם 360 שקלים בשנה, והוא יכול לפנות אלי 60 פעם.
רן כהן: מהמועד שהוא משלם את זה, זה מחזיק שנה.
גרשון גרמן: אם הוא הגיע במרץ, זה יחזיק עד מרץ 2008.
רן כהן: האם כאלה פניות יש לך 2,000 בו זמנית?
גרשון גרמן: לא.
גרשון גרמן: ב-6 שנים היו 2,000 פניות.
רן כהן: כמה יש היום?
גרשון גרמן: בשנה האחרונה נרשמו 100 סינים, וכמה מאות פיליפינים, רומנים, יוצאי חבר העמים.
גרשון גרמן: הם באים לקראת הסוף.
רן כהן: זו חלק מהבעיה.
גרשון גרמן: היום מדובר בכמה מאות, בין 500 ל-700 פניות.
רן כהן: כלומר, 3,000 עובדים קיבלו טיפול.
גרשון גרמן: זה בערך 3%-4% מסך מהגרי העבודה שמגיעים לארץ.
גרשון גרמן: אולי 5% חידשו, כי הם נקלעו לעוד בעיה.
רן כהן: ברור לגמרי, שגם מי שאתם נותנים לו הגנה הוא רק חלק מסך הפונים, שזה חלק קטן מאוד מאלה העובדים בישראל.
גרשון גרמן: אני טוען, שיותר מ-50% לא מודעים בכלל לזכויות ולתנאי העבודה.
רן כהן: למה ש-300 עובדים שמגיעים לעבודה בבניין לא יהיו מאורגנים על ידכם באיגוד מקצועי, כאשר המעסיק יצטרך לדאוג לשלם לכם דמי ארגון של 10 שקלים בחודש?
שלום בן משה: אי אפשר לחייב זאת.
רן כהן: אנו כמדינה קובעים את כל תנאי העסקה של העובדים הזרים בישראל.
רן כהן: אין אפילו משא ומתן עם הממשלות שלהם.
רן כהן: אין הסכמים עם אף מדינה בעולם.
רן כהן: אנו באופן חד צדדי את הזכויות של האנשים הללו, אז למה אנו לא יכולים לקבוע שגם תהיה להם הגנה של איגוד מקצועי?
רן כהן: זו חובה.
רן כהן: גרשון, האם הגעתם למצבים בהם היו גם עימותים עם המעסיקים ויועצים משפטיים?
גרשון גרמן: 90% מהמקרים הסתיימו במשא ומתן.
גרשון גרמן: חלק מהמקרים היום קשים, וחלק מהמקרים הסתיימו בבית דין לעבודה.
גרשון גרמן: 90% קיבלו את כל הזכויות.
גרשון גרמן: היו כמה טענות בתחום הסיעוד.
גרשון גרמן: יש מקרה בו בת של אם שנפטרה, שטוענת שהעובדת התרשלה.
גרשון גרמן: אני טוען שאם עובד לא טוב בתחום הזה, שזה 24 שעות ביממה, אפשר לדעת זאת אחרי כמה חודשים ולא לקראת סיום העבודה.
רן כהן: האם לשיטת ההסתדרות, כל חוקי העבודה של מדינת ישראל חלים גם על העסקת עובדים זרים?
גרשון גרמן: חד משמעית.
גרשון גרמן: אין הבדל.
רן כהן: אני מבין, שהבעיה הכי גדולה היא שאין מגע בין העובדים המגיעים לכאן להסתדרות.
רן כהן: לוקח להם הרבה מאוד זמן עד אשר הם מגלים שיש הסתדרות ואיגוד מקצועי.
רן כהן: הם מגיעים רק כאשר יש צרות גדולות.
אפרים כהן: בשנת 1994 שר העבודה היה רענן כהן, ואז היה מסר לכל מועצות העובדים.
אפרים כהן: זה לא התרומם למיזם.
אפרים כהן: חשוב שההסתדרות תגבה את הנושא הזה.
אפרים כהן: יש אחריות מדינה, שאנו חייבים על פי חוק.
אפרים כהן: למדינת ישראל הקצתה המון משאבים, הן ליחידת הסמך, הן למשרד הפנים ולמשטרת ההגירה, שעומדת לסיים תפקידה בנושא הזה.
גרשון גרמן: הקונסולית הסינית היתה אצלי פגישה.
גרשון גרמן: היא עשתה ג'וגינג עם טרנינג, וחשבו שהיא עובדת זרה בלתי חוקית.
אפרים כהן: לכן, אנו בקשר עם קו לעובד והאגודה לזכויות האזרח, והם משתפים פעולה ככל האפשר בנושא.
אפרים כהן: בעבר אכן היינו בתקופה קשה.
אפרים כהן: היתה תקופה בה היו 650,000 עובדים זרים בישראל, והמערכות לא נתנו תשובות לכל הבעיות הקשורות לעובדים זרים.
אפרים כהן: היום שלום מוביל את השינוי בנושא העסקת עובדים זרים בתחום הסיעוד, החקלאות והבנייה.
אפרים כהן: היום יש יותר שליטה, יותר בקרה ויותר ריכוז של הנושאים.
רן כהן: זה נכון, אבל צריך גם נציגות של העובדים.
אפרים כהן: אנחנו מכניסים את הסעיף הזה.
אפרים כהן: צריך לברך על שיתוף הפעולה של ההסתדרות, שפרוסה בכל הארץ.
אפרים כהן: מה שמפריע לי, שעד עכשיו הם לא הביאו את הדברים לידיעת הלשכה המשפטית שלנו או גורמי אכיפה אחרים.
אפרים כהן: על פי החוק, מי שמוסמך לקבל החלטה ולהגיש כתב אישום לבית משפט או לתת קנס מנהלי, זאת המדינה.
אפרים כהן: לכן, היה צריך להיות שיתוף פעולה.
אפרים כהן: צריכה להיות הזנה הדדית, קבלת אינפורמציה, שיתוף פעולה וכו'.
אפרים כהן: אני בעד שכל דבר ידווח.
אפרים כהן: צריך לטפל במעסיקים אשר מנצלים את העובדים הזרים.
שלום בן משה: ייאמר לזכות הממשלה שלתחום העובדים הזרים היא נתנה משקל הרבה יותר גדול מאשר לעובדים הישראלים.
שלום בן משה: יש לי ביחידה קרוב ל-70 מפקחים, שהתפקיד שלהם לאכוף את החוקים לשמירה על זכויות העובדים הזרים.
שלום בן משה: זה יותר מאשר המפקחים הקיימים כדי לאכוף חוקים בנוגע לעובדים ישראלים.
אפרים כהן: בגלל טוב הלב שלנו, לקחנו כמה מפקחים מאלה השייכים לטיפול בעובדים הזרים והעברנו לטיפול בעובדים הישראלים.
שלום בן משה: לפני שנתיים החליטה הממשלה שאצלי ביחידה תהיה איריס מעיין, שתפקידה הוא הגנה על זכויות העובדים הזרים.
שלום בן משה: יש לה סמכויות, וכאשר יש ויכוח בין קבלן ותאגיד היא יכולה להעביר את העובד הזר מעכשיו לעכשיו.
רן כהן: זה בהוראה שלה בסמכות שלך.
רן כהן: האם אתה צריך לתת את ההוראה, או שאתה הסמכת אותה לעשות את זה?
שלום בן משה: אני הסמכתי אותה לעשות את זה.
שלום בן משה: בנוסף, יש זכותון עולים.
שלום בן משה: זה נמצא עכשיו גם בשדה התעופה, ושם גם מופיע מספר הטלפון שלה.
קריאה: באיזו שפה הזכותון?
שלום בן משה: בכל השפות.
איריס מעיין: זה גם מופיע בכל תלוש שכר של כל עובד.
גרשון גרשון גרמן: האם יש לך העתקים של תלושי השכר?
איריס מעיין: מספר הטלפון מופיע על תלוש השכר.
איריס מעיין: אם זה לא מופיע, זו הפרה של הנוהל.
גרשון גרשון גרמן: מה עושים כאשר אין דמיון בין מה שמופיע בתלוש לבין מה שהעובד מקבל בפועל?
רן כהן: זה יכול לקרות גם אצל ישראלי, אבל הוא יודע לאן לפנות.
רן כהן: הוא פונה אלי.
שלום בן משה: שנת 2007 היא מהפכה בניהול כוח האדם של העובדים הזרים.
שלום בן משה: בהתעקשות שלי ובתמיכה של אפרים, כל הסמכויות הועברו אלינו.
שלום בן משה: עד עכשיו אמנם הקימו את היחידה לעובדים זרים, האחריות היתה שלי כולה, אבל הסמכויות היו במקומות אחרים: במשטרת ההגירה, במשרד הפנים וכו'.
שלום בן משה: מעתה ואילך בשיטת העסקה חדשה, שתיכנס גם לתחום הסיעוד והחקלאות, אני נותן היתר למעסיק, אני נותן היתר ללשכה ואני מקיים פיקוח ובקרה.
שלום בן משה: עכשיו כל העובדים רשומים אצלי.
שלום בן משה: עד עכשיו העובדים היו רשומים בכל מיני מקומות.
שלום בן משה: עכשיו כל העובדים יהיו רשומים במחשב המרכזי אצלנו מול כל לשכה שמנהלת אותם, ואני עושה בקרה עליה.
שלום בן משה: עד היום היו לשכות דה פקטור.
שלום בן משה: היום הפכנו את הדה פקטור לדה יורה.
שלום בן משה: זה לא פותר את העניין של ההבאה של העובדים, אבל הניהול בשנת 2007 מקבל מפנה דרמטי.
שלום בן משה: כך יש לנו יכולת יותר לאכוף, יותר לבקר וכו'.
רן כהן: עדיין, זה לא תחליף לאיגוד מקצועי.
רן כהן: שלום בן משה: הממשלה במקרה הזה, בניגוד למה שקורה במערך האזרחי, לקחה אחריות.
רן כהן: אם ההסתדרות רוצה לשתף פעולה ולטפל במקרים שמגיעים אליה, היא תבורך.
רן כהן: הסמכויות נמצאות אצלי.
רן כהן: גרשון, אם אתה תלך לבית משפט, ייקח לך 7 שנים.
גרשון גרמן: אתה צודק.
גרשון גרמן: אם יהיה צינור יעיל ואפקטיבי, הרבה דברים ייפתרו.
שלום בן משה: אני יכול לתת קנס מנהלי בסדרי גודל שלא קיימים בשום מערכת.
רן כהן: באיזה סדר גודל?
שלום בן משה: אם יש לך 10 עובדים, ואתה קיפחת אותם בשכר, בביטוח ובחוזה 5,000 שקלים על כל עובד, יוטל עליך קנס בסך 150,000 שקלים.
גרשון גרמן: זה בסדר.
גרשון גרמן: זה מרתיע.
איריס מעיין: ואני מוסמכת לקחת לו את העובד מעכשיו לעכשיו, ולהעביר אותו למקום אחר.
שלום בן משה: האימה שהיתה קיימת בקרב העובדים כבר לא קיימת היום.
שלום בן משה: היום השם של המעסיק כבר לא מופיע בדרכון של העובד.
שלום בן משה: מופיע רק הענף שאליו הוא מופנה.
רן כהן: כך הוא יוכל לעבור ממעסיק למעסיק.
שלום בן משה: לפני זה הוא פחד שיסלקו אותו.
שלום בן משה: תוך חודשים אחדים לכל עובד יהיה כרטיס מגנטי בנוסף לדרכון.
רן כהן: זה משרד הפנים כבר מבטיח לנו הרבה זמן.
שלום בן משה: זה לא משרד הפנים, זה אני.
שלום בן משה: אני נותן כרטיס עבודה, שבו יהיה מצוין הענף שבו העובד יעבוד.
שלום בן משה: מופיע גם שם הלשכה.
שלום בן משה: כך תהיה בקרה, וביטחון לעובד.
שלום בן משה: כאשר הוא הולך ברחוב, לא יגידו לו שהוא לא חוקי.
רן כהן: מתי יינתן הכרטיס הזה?
שלום בן משה: אני מקווה, שתוך 4-5 חודשים לכל עובד יהיה כרטיס.
רן כהן: כלומר, עד אוגוסט זה יהיה.
שלום בן משה: יש כסף, ההחלטה התקבלה, ועכשיו זה רק התהליך הטכני.
רן כהן: האם אתה תוכל לתת את זה גם לעובדים שכבר נמצאים בארץ?
שלום בן משה: בוודאי.
שלום בן משה: כל אלה שנמצאים כאן חייבים להיות רשומים בלשכות.
שלום בן משה: הלשכות יצטרכו להזמין את העובדים שלהם, ובמקום ינפיקו להם את התעודה.
גרשון גרשון גרמן: גם בסיעוד?
שלום בן משה: כולם.
רן כהן: שמעתי שאתמול ראש הממשלה אמר, שאולי 3,000 העובדים שצריכים להגיע לחקלאות יעכבו.
רן כהן: אני מקווה, שהוא תומך בהצעת החוק שלי בנוגע לחקלאות.
שרה מרום שלו: איך אתם מפקחים על העובדים בתחום הסיעוד?
רן כהן: עיקר העבודה שלהם זה דווקא עם עובדים בתחום הסיעוד.
שרה מרום שלו: מי משלם את הביטוח?
גרשון גרמן: זה באחריות המעסיק.
שרה מרום שלו: איך יוצא תלוש המשכורת?
גרשון גרמן: תלוש הוא מקבל רק כאשר יש לו מימון מדינה.
גרשון גרמן: חברת הסיעוד הספציפית שמורשית, מנפיקה את החלק היחסי של החברה, של השעות המתוקצבות למעסיק.
גרשון גרמן: על החלק של המשפחה אין תלושים.
גרשון גרמן: בסיעוד אין תלושי שכר.
שלום בן משה: החוק לא מחייב אדם פרטי שמעסיק לתת תלוש שכר.
שרה מרום שלו: לכן, אני רוצה לדעת איך יש פיקוח על כך שהמעסיק משלם ביטוח ואת כל יתר הדברים.
גרשון גרמן: הוא הולך לחברת ביטוח, ועושים ביטוח שנתי על שם העובד.
גרשון גרמן: בתקנות התמ"ת, בסוף תקופת העבודה יש זכות המעסיק לבצע מספר פעולות קיזוז על דיור וכו'.