GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסתי דומיניסיני: אתם יכולים להגדיל את הייצור, אם יהיה לכם יותר כוח אדם בדברים האלה.
אסתי דומיניסיני: אנחנו באים ואומרים, בואו נבנה תכנית עבודה.
אסתי דומיניסיני: חלק מתכנית עבודה, זה ליצור מדרג מה צריך להיות.
אסתי דומיניסיני: גם אצל המלונאים, וגם אצל הקבלנים, הממשלה, ויושב פה נציג האוצר, אני לא מתחייבת כרגע בשמם, אני מרשה לעצמי להתחייב בשמם.
אסתי דומיניסיני: באו ואמרו, אנחנו מוכנים ללכת לתכנית משותפת.
אסתי דומיניסיני: בזמנו בנינו תכנית של חונך בתחום הבניין, של לתת הכשרה לתחום פריון יורד, כל מיני תחומים כדי להקל, באופן עקיף זה סיבסוד עבודה.
אסתי דומיניסיני: אני זוכרת את ראש המועצה בערבה, את הגברת מורגן, נפגשנו.
אסתי דומיניסיני: אמרנו לה אתם מלינים עובדים זרים, אולי נחשוב להלין ישראלים, זה יקל עליכם.
אסתי דומיניסיני: היא אמרה לי זה רעיון טוב.
אסתי דומיניסיני: אמרתי, בואו תציעו לנו הצעה.
אסתי דומיניסיני: אתם מסוגלים להלין ישראלים.
אסתי דומיניסיני: האם אתם צריכים סיוע של הממשלה בעניין הזה.
אסתי דומיניסיני: הנושא לא הבשיל לכלום, כי זה המשיך לזה, לא.
אסתי דומיניסיני: לכן אני באה ואומרת, צריך להתחיל מכם, ואז מה עושים.
רן כהן: מכם, זה לחקלאים?
אסתי דומיניסיני: מכולם.
אסתי דומיניסיני: הם צריכים לייצר איזשהו שיתוף פעולה של בניית תכנית משותפת עם הגורמים המקצועיים.
אסתי דומיניסיני: הרי אי אפשר לכפות הר כגיגית על אנשים שמבינים בחקלאות, יותר טוב מכל היושבים פה.
אסתי דומיניסיני: צריך להבין מה הצרכים לעומק.
אסתי דומיניסיני: שי חרמש: המכון החקלאי בטכניון, פיתחו את כל האמצעים.
אסתי דומיניסיני: מדינת ישראל מוכנה לשלם 50, 100, 150 מליון שקלים לתכניות פיתוח אמצעים מחליפי עבודה.
רן כהן: יותר טוב מלייבא עובדים זרים, שזה הורס את החברה, ואגב, זה מקדם את החקלאות.
שי חרמש: כותנה התחיל מעבודת ידיים פרופר, ונגמר בענף חסר לחלוטין כוח אדם, למעט....
שי חרמש: היוזמה באה ממשרד החקלאות.
אסתי דומיניסיני: ענף הכותנה נעלם כאשר ייקרו את המים.
אסתי דומיניסיני: היו"ר רן כהן: אגב, הוא לא נעלם לגמרי.
אסתי דומיניסיני: בערבה, גידלו הרבה פלפלים לייצוא.
אסתי דומיניסיני: ברגע שייקרו את הדלק במטוסים, אז הפסיקו לייצר פלפלים.
אסתי דומיניסיני: למה, כי אמרו ההובלה מאוד יקרה.
אסתי דומיניסיני: זאת אומרת, גם החקלאות עושה שיקולים של עלויות.
שלום בן משה: זה לא סיבה.
שי חרמש: אנחנו איתך, לא נגדך.
רן כהן: ביקשתי להכין את הסקירה, תנו לה להעביר את הדברים.
רן כהן: זה בסדר שאנחנו עושים פה שיחה פתוחה, הייתי אומר שיחה חקלאית.
אסתי דומיניסיני: ברמת מאקרו, זאת צריכה להיות הנחת העבודה, ולבנות תכנית משותפת שהממשלה שותפה, והחקלאים גם הם שותפים.
אסתי דומיניסיני: כי בסופו של דבר, הרווחים הולכים קצת לחקלאים, לא הכל אוכלת הממשלה.
אסתי דומיניסיני: נכון שהצגתי בביקור של חבר הכנסת רן כהן אצלנו את הנתונים.
אסתי דומיניסיני: קיבלתי פאקסים מכל העולם, כולל מהחקלאים.
אסתי דומיניסיני: פרופסור יעקב נאמן מייצג אותנו, הם ייפגשו איתך, אני לא נבהלת כל כך.
שי חרמש: - - - לא מדובר בדברים דמיוניים.
אסתי דומיניסיני: יש היום במדינת ישראל פוטנציאל ידיים עובדות של אנשים צעירים ובריאים, שיכול להגיע לענפי החקלאות, במספרים לא קטנים.
רן כהן: אני חייב להגיד שמשפט כזה הוא משפט מפתח בישיבות הועדה.
רן כהן: עוד לא ראיתי את אסתר דומיניסיני לא מקיימת את מה שהיא מבטיחה.
אפרים כהן: אם אסתי היתה אומרת את המשפט הזה אתמול, היתה חוסכת לנו לשבת עד השעה אחת עשרה בלילה, בדיון ועדת המנכ"לים, שהבעיה היא איך אנחנו מעודדים ישראלים בנושא חקלאות, על מנת לא להביא עוד 3,000 עובדים זרים.
אפרים כהן: הישיבה היתה אצל רענן דינור, לצערי אסתר לא היתה.
רן כהן: זו הטעות של רענן.
רן כהן: איך מקיימים ישיבה בלי מנכ"לית שרות התעסוקה, אם הוא רוצה לחפש עובדים ישראליים?
שלום בן משה: הדיון היה במישור העקרוני לגבי הנושא 3,000 כן או לא.
רן כהן: שלום, עם כל הכבוד, האלטרנטיבה הם הישראלים.
רן כהן: אני בודק שתי אלטרנטיבות מול העובדים הזרים, זה ישראלים קודם כל, אולי פלשתינים.
שי חרמש: אם תקרא את הפרוטוקול, תבין שהחלופה היא רק ישראלים, כי לפי הפרוטוקול, אין שום סיכוי שיגיע עובד זר אחד.
אסתי דומיניסיני: כדי שאותו פוטנציאל ייצא מהכוח אל הפועל, יושב פה אסף אדיב, אנחנו משתפים איתו פעולה, גם בענף הבניין, וגם עם עמותת מען של המגזר הערבי, וכיוצא בזה.
אסתי דומיניסיני: אני חושבת שלתרגם את זה למעשה, צריך לעשות כמה דברים, שגם הצגנו בפני יושב ראש הוועדה.
אסתי דומיניסיני: אני חושבת שהמדינה צריכה לסייע בהסעות, כי בחלק מהמקומות שצריך חקלאות אין מספיק כוח אדם.
אסתי דומיניסיני: והיות והנושא במסגרת החוק, אותם 291 דמי נסיעה שהמעביד חייב בהם, אין די בהם כדי לממן את המרחקים שמעסיק בחקלאות זקוק.
אסתי דומיניסיני: בדרך כלל הוא גם צריך לעשות הסעות מיוחדות, כי שעות העבודה הן שעות חריגות.
אסתי דומיניסיני: אני בהחלט חושבת שבמסגרת הרצון של המדינה להקטין את שיעור העובדים הזרים, צריכה להשקיע בנושא של הובלה.
אסתי דומיניסיני: ובכלל, בגלל הפערים בין פריפריה ומרכז, צריך לקרב את המרחקים האלה, על ידי השתתפות בהסעות.
אסתי דומיניסיני: הממשלה חייבת, יש לה נכונות לנושא הזה, צריך לתמחר את זה בסדרי הגודל.
אסתי דומיניסיני: אבל בהחלט יש נכונות לממשלה, וזה אחד הכלים שצריך להפעיל על מנת שיקודם.
רן כהן: בכנסת עוד לא נודע, שלממשלה יש נכונות לעניין הזה.
אסתי דומיניסיני: בנושא ההסעות בהחלט כן.
רן כהן: לא שמענו על זה אף מלה בשום מקום.
אסתי דומיניסיני: יושב פה יובל.
אסתי דומיניסיני: אבל בהחלט כן.
אסף אדיב: לבודדים יש תקציב?
אסתי דומיניסיני: לבודדים יש.
תניב רופא: זו מגבלה גדולה מאוד.
אסתי דומיניסיני: אני ערה לנושא של מרחקים.
תניב רופא: ההעסקה מוגבלת בגלל ההסעות ליישובים המבודדים, אין לזה מענה נכון לעכשיו.
אסתי דומיניסיני: אני חושבת שזה קריטי.
תניב רופא: אני רוצה לחדד את הנקודה, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם מען, וגם שירות התעסוקה במצפה רמון, מנסים לגשר על הפערים בכוח אדם.
תניב רופא: הרבה פעמים העסקה של ישראלים נופלת בגלל בעיה של הסעות.
תניב רופא: אין לזה פתרון נכון לעכשיו.
אסתי דומיניסיני: יש לזה פתרון לסייע בנושא.
תניב רופא: נכון לעכשיו אין, צריך ליצור אותו, אני מקווה שנוכל.
עמירה דותן: ברשותך, אם אני זוכרת נכון, חברת הכנסת שרה מרום, וחבר הכנסת שי חרמש, דיברו על הצורך בכוח אדם דווקא במרכז.
עמירה דותן: כלומר, בעיית ההסעה היתה מינורית, ובעיות אחרות היו יותר מג'וריות.
עמירה דותן: ולכן, צריך לזכור שלא נשים את כל יהבנו על בעיית ההובלות - - -
תניב רופא: גם במרכז זו בעיה, כי מדובר במושבים שהם לא במרכז העיר, אז ההסעות גם במרכז בעיה רצינית, אין לך אוטובוס לכל מושב.
אסתי דומיניסיני: אם אנחנו חושבים שכוח אדם הרלבנטי לענפי החקלאות, זה גם המגזר הערבי, הרי שיש בעיה של תחבורה ציבורית בתוך הכפרים הערביים.
אסתי דומיניסיני: ולכן, לפעמים הקושי לצאת לכביש הראשי בשעות ובתדירות של האוטובוסים, גם באזורי המרכז, הוא בעייתי ומקשה.
אסתי דומיניסיני: חוץ מזה, הרבה מאוד מהשעות האלה מבוצע מאוד מוקדם, וחשוב האיסוף המשותף, יש צוותים וכו'.
אסתי דומיניסיני: לכן נושא ההסעות חשוב.
אסתי דומיניסיני: ועל אחריותי בלבד, בסופו של דבר האוצר יצטרך לדון בעניין הזה.
אסתי דומיניסיני: לפעמים בענפים מסויימים, כאשר יש יותר עבודה קבוצתית, הממשלה יכולה לסייע למעסיק במימון חלקי של חונך, כדי שהוא יגבש את הקבוצה.
אסתי דומיניסיני: כי אם אנחנו מדברים על להביא קבוצת עובדים מהכפר, חשוב שאותו אדם שיוודא שאוספים את העובדים, ושהם מגיעים, וזו עלות נוספת שיכולה ליפול על המעסיק, וזה בעייתי לפעמים.
אסתי דומיניסיני: פתרון כזה, הוא בהחלט פתרון שיכול ליצור מצב כזה בשלב ההתארגנות, הגיבוש, לאיזשהו פרק זמן שיקל על החקלאי גם להתרגל להפעלה של האוכלוסייה הזאת.
אסתי דומיניסיני: ואלינו לממשלה, מתוך נסיון בתחום הבניין זו הביורוקרטיה הממשלתית שלפעמים אותו מעסיק פונה, ועד שמקבל את הכסף, זה גם מקטין את האמון שלו בממשלה.
אסתי דומיניסיני: אומרים אלה מדברים, בסוף לא מתממש, עד שמעבירים את הכסף.
אסתי דומיניסיני: צריך לייצר גם מנגנונים שהם זמינים ומהירים, ולא מייצרים מצב שתמיד המעסיק אומר אלה מרמים אותי, בסוף אני לא מקבל את הכסף, או לא מקבל את זה בזמן.
אסתי דומיניסיני: אני חושבת שזה קריטי להסבת התכנית.
אסתי דומיניסיני: ראינו בבניין, איך התהליך לא עבד טוב, כי הוא לא נבנה נכון, דווקא האוצר לא היה אשם בעניין הזה.
אסתי דומיניסיני: גורמים בירוקרטיים אחרים היו אשמים בעניין, וזה כאילו נסחב מכל ביני בירוקרטיות שחל שהם פגמו, אני לא אגיד שהם לגמרי אשמים בעניין, אבל בוא נגיד תרמו לאי הצלחת העניין הזה.
אסתי דומיניסיני: אני יכולה להגיד, שמבחינתנו, כמשרד התמ"ת, המדיניות שלנו היא חד משמעית לנושא של עמידה על התוואי היורד, וישנה פה נציגה של השר לעניין הזה.
אסתי דומיניסיני: שרות התעסוקה יעשה הכל כדי לסייע לחקלאים, וגם בלחץ על מי שצריך שיושבים משמאלנו ומימיננו בעניין הזה, צריך לסייע כדי להכניס את הפרוייקט הזה לתלם, ולסייע להתארגנות של המשק לקליטת ישראלים.
אסתי דומיניסיני: זה יקטין את התשלומים וגם יחסוך.
רן כהן: אסתי, לסיום הסקירה שלך, הייתי רוצה לשאול אותך שאלה.
רן כהן: את יכולה לדעת אם בעבודה עצמית שלכם, או באיזושהי איטראקציה עם גורמים אחרים בממשלה, מהי חבילת הסיוע שניתנת לישראלים ולחקלאים.
רן כהן: בואו נזכור שאצלנו המעסיקים, כאשר מדובר בענף החקלאות, מדובר על חקלאים, לא מדובר על בוסים.
רן כהן: אלה חקלאים שהם עצמם אנשים עובדים, כמעט כולם.
רן כהן: למרות שענף החקלאות בארץ מאוד מתקדם, עדיין הוא שומר על הרבה מאוד אפיונים של משקי בית משפחתיים.
רן כהן: בסוף השבוע הייתי בגליל, אני חייב לומר, שהמאמץ שעושים מושבניקים למצוא פרנסה מתחת לאדמה, זה פשוט מעורר כבוד והשתהות.
רן כהן: רציתי לשאול אותך, מהי חבילת ההטבות שניתן להציע לעובדים הישראליים שיבואו לעבוד בחקלאות, ולחקלאים כדי שיקלטו אותם, יש עבודה על זה?
יובל יעקבי: כהמשך לשאלתך, לאור העובדה ששמענו על נשים ערביות שעובדות בשביל 12 שקלים לשעה.
יובל יעקבי: זו תופעה שצריך לקחת אותה בחשבון.
אסתי דומיניסיני: אני לא חושבת שאפשר להסתכל על כולם באותו סרגל.
אסתי דומיניסיני: יש משקים מאוד מבוססים שהם לא משפחתיים בדיוק, עם רווחים אדירים, לא דומים לאותו משק משפחתי, שהאיש כבר בן חמישים, ששים, והבן שלו בקושי עובד במשק, והוא מתקשה.
אסתי דומיניסיני: שתי המסגרות קשות.
רן כהן: אין חברת חשמל בבתי זיקוק בחקלאות.
אסתי דומיניסיני: יש לי רעיונות, אבל הם לא שווים הרבה, כל עוד לא מתואמים עם האוצר, מפני שיש לזה השפעות רציניות.
אסתי דומיניסיני: אני כן חושבת, שאי אפשר להתעלם מהרעש של יובל בעניין הזה, שלו היו זוכים כל העובדים בענף החקלאות לשכר מינימום כפי שהחוק מחייב, אז כבר היתה התחלה טובה מבחינת ההיצע והביקוש של האנשים.
אסתי דומיניסיני: ואם היינו מסייעים להם בנסיעות, שזו הממשלה, אני יכולה להגיד בשם הממשלה, כי בזמנו כבר סגרתי את זה עם יעל, שצריך להקציב לזה תקציב בעניין הזה, והיו ניצנים של העניין.
אסתי דומיניסיני: אני בהחלט חושבת, שזה צעד קדימה בעניין, גם לגבי השקעות, יש צורך בתכניות מגובשות.
רן כהן: אז בסדר, בעניין הזה נשמע גם את משרד הממשלה וגם את משרד האוצר.
רן כהן: אפרים אתה רוצה להשלים את ההתרשמות שלכם לגבי הפוטנציאל לעבודת ישראלים.
אפרים כהן: מתוך כל הדיונים שאנחנו מקיימים, אין אחד שהוא לא בעד הישראלים בחקלאות.
אפרים כהן: עדיין לא עשינו כלום בעניין הזה.
רן כהן: כמעט להיפך.
אפרים כהן: זה מבחן התוצאה.
אפרים כהן: ולכן, הייתי מבקש מכל הגורמים, בואו נעשה פיילוט מחדרה לגדרה, לראות איך מיישמים ישראלים.
אפרים כהן: אני לא מדבר על הפריפריה, שם אין פלשתינים.
שי חרמש: בוא נתחיל מגבעת אולגה.
רן כהן: אתה אומר את זה בשם המשרד שלך?
רן כהן: הממשלה מתנגדת לחוק שלי, זו בדיוק ההצעה של החוק.
רן כהן: החוק שלי זה פיילוט.
שי חרמש: מהחמישה מליון?
רן כהן: הממשלה צריכה חמישים קולות אם זה מעל חמישה מליון.
רן כהן: עשיתי ארבע תשעים ותשע.
אפרים כהן: אדוני, אני בעד הרעיון, אני בעד היישום, אני בעד הביצוע.
אפרים כהן: צריך לעשות פיילוט, ולהראות שמגדרה לחדרה לקחת נושא מסויים, או ענף מסויים, או אזור מסויים.
אפרים כהן: כמו ענף ההדרים, או כל דבר אחר, ולראות אם אנחנו יכולים להצליח ליישם שם ישראלים במקום עובדים זרים, ולפנות עובדים זרים לפריפריה הרחוקה שאין שם פלשתינים, ויש שם ישראלים.
אפרים כהן: כשאני לוקח את הערבה התיכונה, שם לא יהיה פתרון למקומות אחרים.
אפרים כהן: לכן אני בעד לעשות פיילוט בנושא הזה, ולראות איך ישראלים משתלבים.
אפרים כהן: לאט לאט נתחיל להפחית את העובדים הזרים מאותם האזורים שבקרבת הישראלים, ולראות אם זה יצליח.
אפרים כהן: אחרת, אם נוכל לדבר ברמה הכי גבוהה, לא נצליח מעולם להביא ישראלים לנושא.
רן כהן: אני מאוד מודה לך אפרים.
שלום בן משה: בישיבה קודמת, בוועדה שהיתה פה, אמרתי שצריך לעשות פיילוט, כדי פעם אחת ולתמיד לראות האם זאת אגדה מכל הכיוונים, יש הרבה ישראלים שמוכנים לעבוד שרק יתנו להם הזדמנות, וכו'.
שלום בן משה: מצד שני, החקלאים אומרים הישראלים לא מוכנים לבוא ולעבוד.
שלום בן משה: מאידך, אם ישלמו להם שכר כזה וכזה יבואו כולם.
שלום בן משה: השאלה היא איפה השכר הזה שעדיין החקלאי יכול להתקיים.
שלום בן משה: בישיבה אצל מנכ"ל ראש הממשלה, בעניין החקלאות, הצעתי לעשות פיילוט.
שלום בן משה: החקלאים מוכנים.
שלום בן משה: אמרתי שעכשיו באוצר יש שעת רצון, בניגוד לנסיון הקשה שלך שהיה לפני שנתיים.
שלום בן משה: אתה יכול לשאול את אסתי כמה כסף האוצר העמיד לחצי שנה עבור הפרוייקט, להוציא את כל אלה שדובר עליהם באילת, זה עולה 12.5 מליון.
רן כהן: 12.5 מליון שקלים אתם מוכנים להשקיע בשביל אילת?
רן כהן: ו- 5 מיליון לחקלאות לא?
שלום בן משה: עכשיו יש שעת רצון, זה לא הם, זה אחרים.
שלום בן משה: מכיוון שהחקלאות מוכנה, אנחנו יכולים להצביע על ענף כזה או אחר.
שלום בן משה: יש כרגע מדיניות של ללכת לעשות ניסיונות כאלה, בכל מיני שיטות, חלק בהסעות, וחלק בתוספת שכר, המדינה משלמת כדי שיעודדו וכו'.
רן כהן: אני רוצה לשמוע את משרדי הממשלה העיקריים בעניין.
רן כהן: יובל, מה תוכל לומר לנו.
יובל יעקבי: רק לאשר את מה שאסתי וגם מה ששלום אמרו, שבאוצר יש נכונות.
יובל יעקבי: אני לא יודע מה היה לפני שנתיים, יש את הטראומה שאתה מזכיר כל ישיבה.
רן כהן: טראומה שלכם לא שלי.
יובל יעקבי: בינתיים הזכרת את העניין הזה במאה אחוז בישיבות, שאני לפחות הייתי.
רן כהן: מה אני יכול לעשות, כל פעם שעולה עניין החקלאות, זה מעצבן אותי שהממשלה לא מוכנה 5 מליון.
רן כהן: אתם ספגתם מהחקלאים 140 מליון שקלים, עבור יבוא עובדים זרים, 5 מליון לעודד ישראלים לא הייתם מוכנים.
גלעד נתן: לא כולל הקנסות.
רן כהן: ובלי הקנסות, נכון.
רן כהן: חלקם הגדול עוד לא שולם.
אפרים כהן: ביקשנו לאשר קודם כל התארגנות.
שי חרמש: יש הצעת חוק, בתיאום מלא איתנו.
יובל יעקבי: כמו שעשינו בענפים אחרים, גם בענף הזה אנחנו מאוד בעד כל הסיפור.
יובל יעקבי: חשוב שיידעו, כל פעולה כזאת חייבת להיות מותנה, או ללכת בד בבד עם הפחתה של מספר עובדים זרים.
יובל יעקבי: עם משרד החקלאות בעניין הזה, צריכים להגיע לאיזושהי הסכמה, או עם החקלאים עצמם.
יובל יעקבי: אבל אנחנו רק רוצים להבהיר, לא יהיה זה בלי זה.
יובל יעקבי: זה הדבר היחיד.
יובל יעקבי: הדברים האחרים שהוספתי פה, העניין של ההסעות, שאנחנו מבינים שזה צורך אמיתי, שיתוף פעולה של החקלאים.
רן כהן: מה מסתתר מאחורי שיתוף פעולה של החקלאים.
יובל יעקבי: זה אומר הסכמה לנקות אזור או ענף מעובדים זרים.
שי חרמש: אתה מרחיק לכת.
רן כהן: האם מותר לי פעם אחת להבין את האוצר.
רן כהן: מה שהאוצר אומר, אני מוכן לשים בעניין הזה אמצעים, בתנאי שאני יודע שיש לזה תוצאה ממשית שאפשר למדוד אותה במספר, באזור, במקום, בענף.
יובל יעקבי: דוגמת המלונאים.
יובל יעקבי: יש שם דוגמה מצויינת, החליפו בענף שלם את העובדים הזרים, נכון להיום אין עובדים זרים באילת.
יובל יעקבי: אני מקווה שזה יעבוד יפה.
יובל יעקבי: ועוד נקודה שאמרתי קודם, זה עניין של אכיפה, צריך לשלב גם באכיפת חוקי עבודה.
יובל יעקבי: בחקלאות הכי חמור העניין הזה, אבל זה לא יילך, לא נצליח לשלב ישראלים לשתף פעולה בין כולם, אם לא יאכפו שם חוקי עבודה.
יובל יעקבי: זאת אומרת, ישלמו לישראלים שכר מינימום לפחות, אני מקווה שיותר.
רן כהן: תניב, מה תוכלי לומר על התכניות שלכם.
רן כהן: יש לכם בכלל תכנית למשל, לאסון כזה שיהיו עובדים ישראלים?
תניב רופא: כל מי שפותח את השנתון, רואה שיש עובדים ישראלים בחקלאות.
תניב רופא: יש כ-20 אלף רשומים, ויש עוד רבים אחרים שהם עובדים עם הראיסים שכולנו מכירים, עובדי קבלן שלא רשומים.
רן כהן: 65% של העובדים בחקלאות הם ישראלים, 35% הם עובדים זרים.
תניב רופא: כולל המעסיקים.
רן כהן: זה אחוז הכי גבוהה בעולם.
רן כהן: אין אחוז כזה בשום מדינה בעולם.
תניב רופא: במקביל לזה במשרד החקלאות, במכון וולקני, וגם בטכניון עובדים על פיתוח של מיכון, ומביאים כל מיכון שניתן לייבא, ועושים את הפיתוחים בארץ.
שי חרמש: יש תקציב לפיתוח?
תניב רופא: יש תקציב מסויים לפיתוח.
תניב רופא: הוא היה שני מליון.
רן כהן: רק שיהיה לך מושג, שכר התקציב למחקר ופיתוח היה מיליארד ושמונה מאות מליון.
תניב רופא: לא, זה לא כל התקציב.
תניב רופא: זה תקציב המחקר לפעולות, לא להעסקת חוקרים, שמיועד למיכון חוסך כוח אדם, לא לשאר המחקר והפיתוח לחקלאות.
רן כהן: זה לא כסף, זה צחוק.
תניב רופא: בהחלט, אני חושבת שזה מעט מדי.
תניב רופא: זה נכון גם ל-2005.
שי חרמש: נכון ל-2006, בדקתי.
רן כהן: אם אני לא טועה, ולתשומת ליבך יובל.
רן כהן: מה שמושקע בחקלאות בארץ למחקר ופיתוח, מהשיעורים הנמוכים ביותר בעולם.
שי חרמש: 3%.
יובל יעקבי: אני חייב להגיד שזה לא נכון.
יובל יעקבי: אני אמנם לא מומחה בחקלאות, אבל יש תקציבים אחרים.
יובל יעקבי: אני רק שמעתי את הצוותים שלנו, יש השקעות אחרות אדירות, הם הזכירו לי סכום של 200 מליון שקלים.
אפרים כהן: התקציב זה עלות של מאכערים להביא אלף עובדים זרים לארץ.
רן כהן: בוודאי, אלא מה.
רן כהן: מבריח אחד, ומה שהוא עושה בקופה הצדדית שלו, קונה את המדען הראשי.
תניב רופא: יחד עם זאת, מעבר לזה שיש מקום להגדיל את תקציבי המיכון, ולהכניס יותר מיכון לחקלאות, ישראלים יכולים להיכנס לחקלאות.
תניב רופא: ולראייה, שיתוף הפעולה הפורה שיש לנו עם מען.
תניב רופא: יש מצוקה גדולה של כוח אדם.
תניב רופא: אנחנו מדברים על בסיס יום יומי, לחקלאים יש מצוקה קשה של עובדים.
תניב רופא: במידת האפשר אנחנו מפנים אותם למען, ומען מקבלת עובדים.
תניב רופא: החסם הגדול ביותר, למה שאני רואה, נכון לעכשיו בנסיונות שאנחנו עושים, ההסעות גם במרכז הארץ וגם בפריפריות.
רן כהן: כולם מדברים על הסעות.
רן כהן: בשביל שלא יהיה לכם קל על החיים, אני מודיע לכם שההסעות לא יפתרו את הבעיה.
רן כהן: זה נכון שהסעות זה דבר חשוב וחיוני.
רן כהן: זה לא יספיק, שלא יהיה אף אחד שלא יטעה ויגיד, נתנו הסעות ולא באו לעבוד.
עמירה דותן: זה בדיוק, ההסעות זה לא הכל.
שרה מרום שלו: אם לא יעלו להם את השכר ואת התנאים, זה לא יעזור.
רן כהן: יש במשרד החקלאות מי שיעשה תכנית כוללת אם תבוא שעת רצון מלפני הממשלה, או מלפני הכנסת כדי לתת לכם את הצ'אנס הזה?
תניב רופא: משרד החקלאות זה משרד מקצועי.
תניב רופא: עובדים שם עובדים מקצועיים.
רן כהן: כנראה שאת מרשות התכנון במשרד החקלאות.
רן כהן: יש לכם כוח אדם כדי לעשות את זה?
תניב רופא: יש כוח אדם, יש כלכלנים, וכמובן זה צריך להגיע מהדרגים הכי גבוהים.
רן כהן: בשיתוף פעולה עם החקלאים.
חיים חדד: יש הרבה ממשרד החקלאות.
חיים חדד: אנחנו מצידנו עושים כל מאמץ שנדרש מאיתנו לשלב ישראלים בחקלאות.
חיים חדד: אנחנו מרגישים חוסר רצינות מול הממשלה.
חיים חדד: ניסינו להשיג תקציבים, ותמיד נתקלים בלאו, לא תקבלו מאיתנו כסף לעודד ישראלים בחקלאות.
חיים חדד: ניסינו עם הרפרנטים השונים, אנחנו מסבירים להם, שהצורך שלנו בתוספת עובדים הוא קריטי.
חיים חדד: לצערי, אבל אלו העובדות, כל פעם שהם אומרים לא, מוסיפים לנו עוד 4,000 עובדים.
חיים חדד: עוד פעם אומרים לא, מוסיפים לנו עוד 3,000 עובדים.
חיים חדד: וזה ימשיך כך.
רן כהן: אז אתם לומדים שיעור טוב.
חיים חדד: הם פשוט לא מבינים.
חיים חדד: הצורך הוא קריטי.
חיים חדד: הם מנסים להוסיף עוד 10% מס, אז הם מורידים לנו ברווחים, לא מביאים עוד עובדים.
חיים חדד: הם לוקחים מאיתנו כ-100 מליון שקל בשנה מיסוי, מס ישיר.
שי חרמש: זה לא מס זה קנס.
חיים חדד: גובים מאיתנו את הקנס הזה - - -
רן כהן: האגרות על עובדים זרים?
שלום בן משה: זה מס מעסיקים.
חיים חדד: הצענו להם, אתם גובים מאיתנו את המס, בואו ותעבירו את זה כדי לעודד ישראלים בחקלאות.
חיים חדד: תחזירו לאותה מטרה.
חיים חדד: לא, לא מוכנים.
חיים חדד: אמרנו, אתם לא רוצים, תנו לנו לעשות את העבודה לבד.
חיים חדד: אנחנו מציעים לכם הצעה.
חיים חדד: אנחנו מעסיקים עובדים תאילנדים, תעודדו אותנו להעסיק עובדים ישראלים, הגשנו הצעה מסודרת, שעל כל ארבע עובדים תיאלנדים, אנחנו מתחייבים להעסיק עובד ישראלי נוסף, ובלבד שיוותרו על ה-10%, לא לאוצר.
חיים חדד: אנחנו משלמים עליהם כל חודש 1,600 שקלים, זה 400 שקלים לעובד תיאלנדי לחודש.
חיים חדד: במקום שנשלם לאוצר, נשלם לישראלי שבא לעבוד אצלנו.
חיים חדד: דחו אותנו על הסף.
יובל יעקבי: אתם מוכנים להפחית את מספר העובדים הזרים?
רן כהן: יובל, זה לא מתחיל מההפחתה.
רן כהן: זה מתחיל מזה שיש תחליף, בלי עובד ישראלי הוא לא יכול להגיד שהוא מוכן להפחתה.
חיים חדד: בזמנו היה שר האוצר שטרית, הצגנו בפניו מצגת מסודרת, איך הוא יעודד אותנו רק במיכון.
חיים חדד: אנחנו לא צריכים משהו נוסף, וזה לא הכל השקעה למדינה, 60% מההשקעה אנחנו מוכנים לשים מהכיס שלנו בנושא מיכון, וגם דחה אותנו על הסף.
חיים חדד: כל פתרון שאנחנו מציעים מול המדינה, המדינה מסרבת.
חיים חדד: בסופו של דבר גם משלמים את הסירוב שלה.
חיים חדד: יש כל מיני מאעכרים שמסתובבים סביבה.
רן כהן: מניסיונך כחקלאי, וגם כיושב ראש האיגוד, מהם אותם הפיתויים, סליחה על ההגדרה פיתויים, שאתם נתקלים, שאם אתם לא יכולים לתת אותם לישראלים, הם לא יבואו לעבוד.
רן כהן: ואילו אם תתנו אותם, הם כן יבואו לעבוד.
רן כהן: לגבי הסעות, אמרנו.
רן כהן: שכר מינימום לא מספיק.
חיים חדד: ההסעות לא יפתרו את הבעיה.
חיים חדד: כחקלאי אני צריך לדעת, שאם אי מכשיר עובד ישראלי, אני יודע שהוא עובד אצלי שנה שלמה.
חיים חדד: ולא פתאום, אחרי שלושה ארבעה חודשים הוא בורח לי, ועוד פעם אני צריך להכשיר אותו.
חיים חדד: זאת אומרת, הזמינות של העובדים לטווח יותר ארוך.
רן כהן: זה גם עם התיאלנדים לא באופן מלא, ישנם ברחנים וכו'.
אפרים כהן: בחקלאות אפסי מאוד.
חיים חדד: הרי אנחנו החקלאים במה מתחרים, במקצועות חופשיים אחרים בשוק.
חיים חדד: אנחנו צריכים להתחרות בכם, שאתם לא תשלחו את הילדים שלכם לעבוד בחקלאות.
חיים חדד: צריך להיות משהו מפתה, שאתם תשלחו את הילדים שלכם לעבוד בחקלאות, וזה קשה מאוד.
חיים חדד: הרי כל אחד רוצה שהבן שלו יהיה עורך דין, יהיה רופא.
חיים חדד: עשינו מבצע, ופרסנו בכל המודעות, אמרנו לאותם חבר'ה שמשתחררים מהצבא, שהם באים גם לחצי שנה לעבוד, כי זו עבודה מועדפת.
חיים חדד: אמרנו לא לחצי שנה, בואו תשארו שנה שלמה אצלנו, כל מי שיחזיק מעמד שנה שלמה, טיול למזרח על חשבוננו.
חיים חדד: אך בכל זאת לא באו לעבוד.
רן כהן: נניח לגבי הנושא של עבודה מועדפת.
רן כהן: אם משוחרר מצה"ל היה יודע שהוא יקבל לא בעבור חצי שנה, אלא בעבור שנה שלמה, כפול מהמענק שהוא מקבל היום בעבור עבודה מועדפת, היו באים לעבוד בחקלאות?
חיים חדד: הייתי מגדיר כך, כשיבואו לעבוד בחקלאות בעבודות מסויימות, יהיה קשה מאוד להחזיק עובד ישראלי בתוך חממה בחום של הקיץ לקטיף, שום ישראלי ייכנס לקטוף.
רן כהן: בוגרי סיירת מטכ"ל מעבירים רהיטים בניו-יורק, על מה אתה מדבר?
חיים חדד: אבל בכל זאת לא באים לעבוד.
שי חרמש: לא ב-80% לחות.
חיים חדד: נכון, ובכל זאת הם לא באים לעבוד.
חיים חדד: היינו בישיבה אצל רענן, הצענו לעשות פיילוט.
חיים חדד: פעם אחת להעמיד את האגדה, כפי שאומר שלום למבחן אמיתי.
חיים חדד: בואו נלך על המקצועות הקלים בחקלאות.
חיים חדד: למשל הרפת, אלו מקצועות שישראלים יכולים לעבוד.
חיים חדד: למשל לחלוב פרות, אמנם לקום טיפה מוקדם בבוקר, אבל יש שם כ-600, 700 עובדים תיאלנדים ברפת, בואו ננסה להכניס ישראלים, אבל אנחנו נתקלים בסירובים.
חיים חדד: אמרנו בואו ננסה במגזר הערבי, שם יש מאות תיאלנדים.
חיים חדד: אז אם יש אבטלה כל כך גדולה ביישובים הערבים, בואו נתחיל קודם כל ביישובים הערבים.
חיים חדד: הרי לא הגיוני, שבאים מצד אחד להציע לנו ערבים ישראלים לעבודה אצלנו בחקלאות, וצריך לממן להם הסעה, כאשר ביישוב שלהם מובטלים, והם מחזיקים תיאלנדים.
רן כהן: הם גם לא פרייארים.
חיים חדד: אני אומר, ובוא ונתמודד.
חיים חדד: הצעתי גם שבישוב שיש בו אבטלה, לא יתנו עובדים.
רן כהן: אני אקדים ואומר, שאני יודע שבענף הבניין על ידי עמותת מען, נעשה מהלך אדיר של תוספת אלפי עובדים.
שלום בן משה: לא אלפי.
אפרים כהן: אלפי ישראלים חזרו גם לעבודה.
שלום בן משה: מאות עובדים לא אלפים.
רן כהן: בכל אופן זה היה בהתחלה, אבל בינתיים חזרו לעבוד.
רן כהן: לימים, נוספו בענף הבניין ישראלים, לאו דווקא על ידי עמותת מען.
אסף אדיב: כדי לדייק, במסמכים שלנו זה עלה את האלף.
אסף אדיב: נושא חקלאות זה לא נושא שלנו.
אסף אדיב: אנחנו מדברים על ניסיון שאנחנו עושים אותו כעמותת מען, לא כמשהו שהוא עתידי, אלא משהו שיש בו ניסיון שנצבר כבר בשנתיים וחצי האחרונות.
אסף אדיב: אני חושב שהדבר הזה הוכיח שזה ניתן, שיש אנשים שיכולים לעבוד, שיש חקלאים שמפיקים מזה תועלת.
אסף אדיב: מחזיקים עובדים כבר הרבה זמן, והדבר הזה ניתן להרחיב אותו בקנה מידה הרבה יותר גדול, אם תהיה נכונות, ואם תהיה מדיניות שתואמת את זה.
אסף אדיב: לפי הערכתנו, קיים פוטנציאל גדול מאוד.
אסף אדיב: לפי דעתי, אם להיות ריאליים, עבודת חקלאות יש בה אלמנט של עבודת כפיים.
אסף אדיב: יש ציבור שהיום הוא במצב של לנסות למצוא עבודה מחוץ לשוק העבודה.
אסף אדיב: למשל נשים ערביות, נמצאות מחוץ לשוק העבודה, אנחנו רוצים למצוא פתרונות כדי להתחיל להכניס אותן, ולעודד כניסה וחזרה לשוק העבודה.
אסף אדיב: להתחיל לדבר על אפשרות להשמה במקצועות שהם יותר היי-טק, או דברים כאלה, זה לא ריאלי.
אסף אדיב: לעומת זאת, יש אפשרות לעשות חיבור בין צורך בעובדים, לבין פוטנציאל של כוח אדם, שזהו דבר שיכול לתת גם תועלת כלכלית, גם תועלת חברתית, וגם לענף החקלאות.
אסף אדיב: איך הדברים עובדים.
אסף אדיב: אנחנו נמצאים במצב של קשר בשני אזורים מרכזיים.
אסף אדיב: אחד, זה אזור רעננה חדרה, שרון.
אסף אדיב: השני, אזור עפולה בין שאן, יותר צפונה, עם משרד החקלאות.
אסף אדיב: דוגמה מהשבוע האחרון.
אסף אדיב: איש משרד החקלאות בעפולה, פנה אליו מעסיק גדול מאוד בבצל, יש לו מאות דונמים, ממושב אדירים.
אסף אדיב: פנה ושאל אם אפשר לסדר עובדים מהשטחים הפלשתינים.
אסף אדיב: כנראה שלא היתה אפשרות, הודיע לנו שהוא לא יוכל לו פתרון, אין לי זרים בשבילו, ואין אפשרות להביא לו פלשתינים.
אסף אדיב: באותו יום דיברנו איתו, רכז שטח של מען, הכיר את המקום, הכיר אותו, הבין מה הוא צריך, איזה סוג אוכלוסייה, צעירים יותר, מבוגרים יותר.
אסף אדיב: תוך שלושה ימים היו אצלו 20 עובדים שעובדים אצלו.
אסף אדיב: אני רוצה להגיד, שמאגר העובדים שיש אצלנו, ויש אנשים שעובדים פרק זמן.
אסף אדיב: היה סיור עם משרד החקלאות בקיץ, תניב היתה שותפה, מעסיקים אם זה בעולש, פסקאל, בגן יהושיע אצל מעסיקים בתחום הירקות.
אסף אדיב: אלו אנשים שעובדים כבר שנתיים, ושנה וחצי, ורק תתנו.
אסף אדיב: אם מדובר על חקלאים שרוצים אורך זמן, הבעיה העיקרית בעניין של אורך זמן לגבי האוכלוסייה שאני מדבר עליה, זו שאלה של נכונות של החקלאי, להעסיק את האנשים.
אסף אדיב: לא להעסיק אותם לתקופה של פיק, ואחר כך להגיד להם שבו בבית.
אסף אדיב: אלא להעסיק אותם כל הזמן.
אסף אדיב: זה תנאי שצריך להסתכל עליו בשני הכיוונים.
אסף אדיב: חשוב לנו להדגיש, שהדבר הזה נעשה בנסיון לשכנע בצורה הדרגתית.
אסף אדיב: לאט לאט את החקלאי עצמו שזה יכול לעבוד.
אסף אדיב: שני דברים שצריך להיזהר מהם.
אסף אדיב: הרעיון של פיילוט, אנחנו בעד להתחיל מדבר מסויים.
אסף אדיב: להתחיל מאזור, או להתחיל מתחום, ולהחליט עליו שבו תהיה החלפה, בצורה הדרגתית, אנחנו בעד.
אסף אדיב: לתת לזה אופי של פיילוט, לשפוט אחרי שנה, או אחרי שנתיים, אם זה עבד או לא עבד.
אסף אדיב: ואז אחר כך להגיד זה לא עבד, אז ראינו גם בבניין, שברגע שאומרים לבעל הבית למגדל, או לחברה, תנסה, ואם זה יצליח אז בסדר.