GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום בן משה: מדובר על מאות מיליוני שקלים.
שלום בן משה: ביקשנו מהאוצר, והפעם הוא נענה מהר מאוד, לקחת את התיקים האלה מהמחלקה המשפטית שלנו ולהעביר אותם באמצעות מכרז למשרד עורכי דין פרטי, תחת עינה של הפרקליטות.
שלום בן משה: הפרקליטות הסכימה לכך, האוצר הקדיש לזה 6,000,000 שקלים על פני 3 שנים, והתחילו במכרז.
שלום בן משה: שמעתי מחברי, שהוא לוקח כרגע אחריות על העניין.
רן כהן: איך זה הגיע אליך?
שי חרמש: בוועדת הכספים עצרנו אתמול את העברה.
שלום בן משה: האוצר העביר את זה לוועדת כספים.
שלום בן משה: יש בזה הרתעה וגם הרבה יותר כסף מה-6,000,000 שקלים האלה.
שלום בן משה: אני דיברתי עם אהוד אולמרט, שהיה שר האוצר, שלא רצה להחליט בנושא הקנסות, כי זאת היתה תקופה של העברה בין השרים.
שלום בן משה: אני ביקשתי לעשות מבצע ולתת לכל אלה שחייבים קנסות לשלם אותם תוך חצי שנה ב-20 תשלומים ללא כפל קנס.
שלום בן משה: אנחנו נעביר את זה לאלי ישי, ואז נוכל לבשר זאת לאנשים.
רן כהן: אולי נזמין את השר אלי ישי לישיבה מיוחדת בעניין הזה.
שלום בן משה: כיוון שלא הצגתי בפניו עדיין את העניין, אני מבקש לחכות עם זה.
רן כהן: אם אנחנו נזמין אותו, הוא יזמין אותך.
שלום בן משה: הנושא של העובדים הזרים לא זר לך.
שלום בן משה: לדעתי, הבעיה העיקרית שלנו בנושא עובדים זרים במדינת ישראל, היא העובדה שהיום הבאת העובדים הזרים לארץ גוררת אחריה תשלומי עתק, בין 5,000 ל-15,000 דולר שהעובד הזר נדרש לשלם.
רן כהן: זה תשלום העבדות.
שלום בן משה: כולל אלה שמגיעים לתחום הסיעוד.
שלום בן משה: לדעתי, זה שורש הרע.
שלום בן משה: הרומנים והטורקים משלמים פחות.
רן כהן: הכי הרבה משלמים הסינים.
שלום בן משה: הסינים משלמים היום בין 12,000 ל-15,000 דולר.
רן כהן: כמה משלמות הפיליפיניות?
שלום בן משה: הן משלמות בין 5,000 ל-7,000 דולר.
רן כהן: זה קטע המאפיה בתוך כל הסיפור.
שלום בן משה: מאז שנכנסתי לתפקידי, אני שומע שאי אפשר לשמוע כלום.
שלום בן משה: אני חושב, שזה לא נכון.
שלום בן משה: הפעילות מתחילה מאצלי.
שלום בן משה: אני מודה,שאני הראשון ששותף למהלך הזה, כי מבלי שאני חותם על ההיתר אי אפשר להתחיל במהלך.
שלום בן משה: כל היתר שאני נותן שווה בין 5,000 ל-15,000 דולר.
שלום בן משה: ההיתר הזה מגיע לחברה שנמצאת בישראל, שהיא חברת כוח אדם ולה יש קשר עם גורם בחו"ל שהוא במקרה הטוב חברה זרה או חברת בת שלו.
שלום בן משה: לפי הנתונים שלנו, הכספים מתחלקים 60%-40% או 70%-30%.
רן כהן: זה סחר עבדים.
שלום בן משה: כשמישהו משלם כל כך הרבה כסף, הוא לא יעיז להתלונן ולדבר.
שלום בן משה: כדי לטפל בזה צריך לעשות הסכם בין מדינות.
שלום בן משה: מדינת ישראל, ובראשה משרד החוץ, מתנגדת להסכם בעניין.
שלום בן משה: נמצאת פה נציגה של משרד החוץ, שבעניין הזה חושבת כמוני.
שלום בן משה: צריך לעשות הסכם עם מדינות ולהגדיר בצורה ברורה את הדברים.
שלום בן משה: זה יחייב את המדינה לפקח ולערב את המשטרה ואת המודיעין.
שלום בן משה: צריך גם להגיד למדינה שבצד השני, כי אלה הכללים שלנו ואם היא לא תעמוד בזה, אנחנו נפסיק להביא מהם עובדים זרים, כולל מסין.
אפרים כהן: אני רוצה להוסיף דבר חשוב.
אפרים כהן: לפעילות המשותפת של יחידת הסמך עם משרד הפנים ומשטרת ההגירה יש תוצאות חיוביות לפני שהם נותנים אישור לאלה שרוצים לעשות את הביזניס.
אפרים כהן: בתחום החקלאות היו חסרים עובדים זרים.
אפרים כהן: נעשה מבצע משולב של משרד הפנים, משטרת ההגירה ויחידת הסמך, ותוך חודש 1,150 עובדים שהיו בשהייה בלתי חוקית בישראל קיבלו חותמת חוקית, במקום לאפשר כניסה נוספת של עובדים נוספים.
שי חרמש: אלה לא הברחנים.
אפרים כהן: הפתרון עכשיו הוא ניוד העובדים, כולל בתחום הסיעוד.
אפרים כהן: היו 7,000 עובדות סיעודיות שבאו במעמד של עובדות סיעודיות והמעסיק נפטר.
אפרים כהן: בתים חזקים סחבו אותן אליהם.
אפרים כהן: אנחנו עצרנו את זה ובדקנו זאת.
אפרים כהן: התיווך הוא בין 5,000 ל-7,000 דולר.
אפרים כהן: ניתן לנייד את העובדות הסיעודיות מבית חזק לבית נזקק.
אפרים כהן: נעשתה פעולה יוצאת מן הכלל של אלפי עובדות סיעודיות שעברו מהבית החזק לבית נזקק, בגיבוי של משטרת ההגירה על ידי אכיפה.
רן כהן: על העניין הזה דיברנו לפני שנתיים-שלוש, וזה היה נראה בלתי אפשרי.
רן כהן: כל הכבוד שהצלחתם להתמודד עם זה.
רוני ידידיה: בשיחות פנימיות אמרתי לשלום שאני בעד חתימה על הסכם, אבל עמדת המשרד היא לא לחתום על הסכמים בנושא של עובדים זרים, ויש לנו סיבות טובות לכך.
רוני ידידיה: אם אדוני ירצה, נקיים דיון בנושא.
רן כהן: אני כבר אמרתי ליעל, שאני רוצה לקיים דיון על הנושא הזה.
רן כהן: לא יהיה לי נוח להזמין את שרת החוץ, אבל נזמין את מנכ"ל המשרד.
רן כהן: אני רוצה שנדבר על כל הסוגיה של סחר העבדים הזה שנעשה במדינות הזרות, ואיך פותרים אותו באמצעות קשר עם מדינות אחרות.
קריאה: מה הטיעונים של משרד החוץ?
רן כהן: אני מציע שנכבוש את יצר הסקרנות.
רן כהן: המנכ"ל יבוא ויענה לנו.
רן כהן: אני לא אתבייש ללכת גם לשרה ולדבר איתה על העניין.
רוני ידידיה: אני הייתי רוצה לבקש לערוך דיון מעמיק בנושא הזה.
רוני ידידיה: הבוקר קיימתי שיחה עם השגרירות שלנו בתאילנד.
רוני ידידיה: הם אומרים שתוך מספר שבועות ההסכם ייחתם, ואז נתחיל בייבוא עובדים דרך ארגון ההגירה הבינלאומי.
רוני ידידיה: אנחנו בודקים אפשרויות בויאטנאם במידה והתוכנית בתאילנד נופלת.
רוני ידידיה: גם אם לא, רצוי יהיה להרחיב את היריעה מבחינת מקומות הגיוס של העובדים.
עמירה דותן: בעוטף עזה יש הרבה מאוד עובדים.
עמירה דותן: אני מבינה שיש הנחיה של שגרירות תאילנד בישראל שלא לאפשר לעובדים החדשים להגיע לשם בגלל המציאות הביטחונית של המקום.
רוני ידידיה: בזמנו היתה בעיה עם גוש קטיף.
עמירה דותן: אני פניתי לשרה, והיא אמרה שאתם לא יכולים להתערב בזה.
עמירה דותן: מה הבעיה?
רוני ידידיה: השגרירות התאילנדית לא אוסרת.
רוני ידידיה: היא ממליצה להם לא ללכת.
רוני ידידיה: גם בעבר, היא המליצה לעובדים התאילנדים לא לשהות בגוש קטיף.
רוני ידידיה: חלק קטן מאוד יצא ורובם נשארו לעבוד שם.
עמירה דותן: לחדשים לא מאשרים להגיע למקומות האלה.
עמירה דותן: יש 7 אשרות לאנשים ולא מאשרים להם להגיע.
רן כהן: השגרירות לא יכולה להגיד, אתם תהיו במדינת ישראל, להוציא אזור זה וזה.
רן כהן: בואו נשאיר את הסוגיה הזאת.
רן כהן: אני מבטיח שאחת הישיבות הראשונות תדון בנושא הזה.
רן כהן: אני עוד אעשה את זה במהלך הפגרה.
שי חרמש: אני שמחתי לראות שאני בוועדה הזאת.
שי חרמש: כחקלאי לא הייתי מודע לנושא של העובדים התאילנדים.
שי חרמש: במערכת הבחירות שמו אותי בלב לבו של העניין, כי הייתי ראש מטה ההתיישבות בקדימה.
שי חרמש: הכרתי סקטור שלם שלא הכרתי, סקטור המושבים.
שי חרמש: ראיתי את הבעייתיות.
שי חרמש: אנחנו צריכים להבין, שמדינת ישראל חיה עם עובדים זרים ותחיה עם עובדים זרים.
שי חרמש: לא תהיה חקלאות בלי עובדים זרים.
שי חרמש: כל אלה, כולל שרים בכירים, שמצהירים כי ניתן לנהל חקלאות עם עובדים מקומיים, טועים.
רן כהן: אבל אפשר שזה יתנהל עם יותר עובדים מקומיים.
שי חרמש: זה שיש צבר של מאות מיליוני שקלים של קנסות, זה צד אחד של המטבע.
שי חרמש: בחלק מהטענות, יש התעמרות, כניסה לפרטים ודקדקנות יתר.
שי חרמש: כניסות באמצע הלילה לתוך מיטות, והתנהגויות שאינן ראויות גם כלפי עובדים זרים וגם כלפי מעסיקים.
רן כהן: אבל יש את כל הכלים כדי לערער על זה.
שי חרמש: אני באתי לכאן לשתי משימות.
שי חרמש: משימה אחת, היא לשמור על זכויותיהם של העובדים זרים.
שי חרמש: מי שמפתח פה ארץ עבדות, ישלם את המחיר.
שי חרמש: המשימה השנייה, היא להאיר את האור הנכון על המסיקים הנאורים, ויש רבים כאלה.
שי חרמש: אני מייצג סקטור שנזקק לקהל הזה.
שי חרמש: אני אתן לך יד, ואני מכיר את דעותיך.
שי חרמש: באותם מקומות בהם המעסיקים הם נאורים ומכובדים, נצטרך להוריד את הרגל מהגז.
שי חרמש: אי אפשר לבוא ולבדוק אותם חדשות לבקרים.
שי חרמש: שאלתי את אבי דיכטר, בשביל מה כל הפלישות האינטנסיביות האלה.
שי חרמש: צריך להתייחס באופן מכובד גם למעסיקים ולא רק למועסקים.
רן כהן: לפני שבועיים קיימתי סיור במשרד החקלאות.
רן כהן: שני מספרים נחרטו בזיכרוני.
רן כהן: התוצר החקלאי הוא בסך של 20 מיליארד שקל.
שי חרמש: כל עובד זר יוצר 6 מקומות עבודה.
רן כהן: 4 מקומות עבודה.
רן כהן: זה הדבר השני שרציתי להגיד.
רן כהן: על כל עובד בחקלאות מתווספים עוד 4 עובדים במשק הישראלי.
שי חרמש: 6 עובדים.
שרה מרום שלו: אני מייצגת כאן את הלבל הכי גבוה של העובדים הזרים, 41,000 עובדים.
שרה מרום שלו: יש בעיות גדולות עם העובדים.
שרה מרום שלו: אני נתקלת בהרבה מקרים שלוקח 6-7 שבועות עד אשר מאשרים עובד זר לנזקק.
רן כהן: אני מציע, שתפני לאפרים כל מקרה שבו את יודעת שההליך התארך יותר מ-3 שבועות.
אפרים כהן: לשלום.
שרה מרום שלו: דבר נוסף, הוא שיש גמלאים שקשה להם לשלם עבור זה והם נופלים בין הכיסאות.
שרה מרום שלו: מי שיכול לעזור להם זה מטפל.
שרה מרום שלו: במדינת ישראל אנחנו רגילים שאין מטפלים שישנים עם האנשים הנזקקים.
שרה מרום שלו: אפילו שמדובר במישהו שאינו חולה אבל הוא בן 90, הוא צריך מישהו שיהיה איתו בבית.
שרה מרום שלו: לכן לא צריך להתייחס רק למחלה של האדם.
שרה מרום שלו: הם לא יכולים להגיע לתשלום של 15,000 דולר.
אפרים כהן: מדובר בסכום של 5,000 דולר.
אפרים כהן: זה לא קשור לסיעודי.
שרה מרום שלו: אני לא מדברת רק על התחום הסיעודי.
שרה מרום שלו: גם כאשר מדובר באיש בין 90, הוא צריך מישהו שיהיה איתו והוא לא יכול לעמוד בסכום הזה.
שרה מרום שלו: אני מכירה, הרבה אנשים שנוסעים לרומניה ולוקחים ומשלמים גם שם וגם פה את הכסף.
שרה מרום שלו: הם כביכול נוסעים לבדוק האם העובד מתאים להם.
שרה מרום שלו: אנחנו צריכים לבטל את כל הדברים האלה.
שרה מרום שלו: צריך לקחת את הגוש המזרחי לעובדים הסיעודיים, כי רוב הנזקקים הם ניצולי השואה.
שרה מרום שלו: יש לנו 350,000 מבוגרים ניצולי שואה.
שרה מרום שלו: להם כדאי להפנות את העובדים האלו.
רן כהן: אני מבקש שנשמע בישיבה הבאה את נציג משרד הפנים ונציג המשרד לביטחון פנים.
רן כהן: אנחנו נמשיך עם הדיווח בישיבה הבאה.
רן כהן: אנחנו ננהל מלחמת חרמה בכל הנושא של סחר העבדים.
רן כהן: בעניין הזה לא יהיו שום הקלות.
רן כהן: אנחנו נפעל בכיוון של חוק, דרבון השרים והמשטרה, כדי שהעניין של סחר העבדים ייפסק.
רן כהן: זה לא לכבודה של מדינת ישראל ושל החברה הישראלית.
רן כהן: צריך גם להילחם במאפיונרים שעושקים את העובדים שלהם.
רן כהן: לא נוכל להשלים עם זה.
רן כהן: בעבר יזמתי הצעת חוק לעידוד עובדים ישראלים לעבוד בחקלאות.
רן כהן: הקצבנו לכך 5,000,000 שקלים, והממשלה הקודמת שמה את כל המכשולים שרק יכלה.
רן כהן: למרות זאת, התקדמנו עם העניין.
רן כהן: אני מתכוון להמשיך ולקדם את הצעת החוק הזאת בכנסת הזאת.
רן כהן: אנחנו נגלה רגישות מיוחדת בסוגיה של ילדי עובדים זרים.
רן כהן: אני שמח, ששר הפנים החדש, רוני בראון, מאוד רגיש בעניין הזה.
רן כהן: גם ראש הממשלה גילה רגישות עצומה לעניין.
רן כהן: רבותיי, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הועדה ברשותה של חברתי, חברת הכנסת שרה מרום.
רן כהן: אנחנו מקיימים את הישיבה הזאת בזמן הפגרה אבל גם בזמן מלחמה.
רן כהן: לכן אין לנו דרך אלא לדאוג לכך שבשעה שכל העם בישראל נמצא במצב שבו יש דאגה וחרדה לגורל החיילים ולגורל האזרחים בצפון שאנחנו גם נגלה דאגה אנושית, תרבותית, מוסרית לגורלם של העובדים הזרים ובמסגרת הזאת אני רוצה להרחיב במיוחד גם לאלה שעובדים עם האנשים הסיעודיים שזקוקים להם וקשורים אתם קשר לא נעים להגיד, אבל כמעט של חיים ומוות, של תלות 24 שעות ביממה, קשר שהוא מצריך במצבים של ירידה למקלטים וכניסה למקומות מוגנים, כמובן לבעיה הרבה יותר גדולה והרבה יותר מסובכת כפי שהיא קיימת לגבי אזרחים רגילים שיכולים הם בעצמם לרדת למקלטים , להיכנס לחדרים מוגנים וכן הלאה.
רן כהן: אבל גם אותם מאד מעניין מה גורלם של העובדים הזרים גם בענפי החקלאות, הבניין, התעשייה ובכל המקומות שבהם הם ישנם והייתי מאד מבקש שאנחנו נפתח בסקירות ככל האפשר ממצות של המנהלת במשרד התמ"ת, של נציגות פיקוד העורף אל"מ יחיאל סופר ומשטרת ישראל.
רן כהן: וכמובן אם יש פה גם משרדי ממשלה אחרים אז גם משרדי הממשלה האחרים, משרד הפנים, משרד הבריאות.
רן כהן: אני אבקש מנציגת משרד הבריאות למסור מהם אתם יודעים לגבי הסוגייה הזאת בעיקר של הסיעוד כי היא במידה רבה מאד מטרידה אותנו.
רן כהן: אפרים כהן בבקשה.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש תודה.
אפרים כהן: כפי שציינת שני הנושאים שהם היום קשורים בעובדים הזרים זה נושא החקלאות והנושא הסיעודי וחברי שלום יתייחס להנחיות שהוא הוציא בנושא.
אפרים כהן: רק ברשותך אני אמסור מספר נתונים שהם חשובים לדיון.
אפרים כהן: אושרו לשנת 2006 כ- 2319 היתרים לחקלאים בצפון, לכל החקלאים.
רן כהן: זה כל מה שאושר לחקלאים בצפון?
אפרים כהן: זה ההיתרים שהונפקו על ידי יחידת הסמך.
רן כהן: הצפון במקרה הזה זה מחדרה צפונה?
אפרים כהן: לא, אני מדבר רק על קו העימות, אני מדבר על הגדר ואני מדבר על החקלאים שנמצאים בקו העימות.
רן כהן: קו העימות זה כביש עכו - צפת וצפונה ומזרחה.
אפרים כהן: אני מדבר על 25 ישובים, אדוני היושב ראש.
אפרים כהן: מטולה והסביבה זה כ- 200 עובדים, יסוד המעלה כ- 200 עובדים, וכן אני מדבר על ראש פינה והשאר.
אפרים כהן: בבדיקה שערכתי ביום חמישי שעבר הערכה כאלף עובדים זרים נטשו את מקומות העבודה שלהם בצפון.
אפרים כהן: כמעט מחצית וכאלף ממשיכים לעבוד.
רן כהן: אפרים, מה זה נטשו?
אפרים כהן: או שעזבו מרצונם או שקיבלו הנחיות מהשגרירויות למיניהם.
אפרים כהן: אדוני, גם בבדיקה שערכתי בשבוע שעבר נאמר לי שכמעט ולא יצאו עובדים זרים אשר קיבלו היתר לעסוק בנושא הזה בצפון ועזבו את הארץ, אלא עזבו את אזור הצפון לכיוון המרכז או למקום אחר אבל לא עזיבת הארץ.
רן כהן: כלומר, זה נעשה בעזרת מעסיקיהם?
רן כהן: פשוט קמו ונסעו?
אפרים כהן: כן, או בעזרת השגרירויות שפנו אליהם כתוצאה מהמצב הבטיחוני וזה לגיטימי בעינינו ולכן, ההנחיה שהוציא ראש יחידת הסמך אין אכיפה, יש לראות את זה כדבר הומני, כמו שאזרחים ישראלים עוזבים את המקום אז גם מותר לעובדים זרים לעזוב את המקום ונמצאים באזור.
אפרים כהן: בפגישה שהתקיימה עם מפקד משטרת ההגירה ועם משרד הפנים הובהר שאנחנו נעסוק בנושא הזה ובעזרת השם, לאחר תום המלחמה הזו ולאפשר בחזרה את החזרת העובדים הזרים בחקלאות שיחזרו למקומותיהם.
אפרים כהן: שלא יוצר מצב כזה שעזבתם עכשיו אז תישארו במרכז אלא צריך להחזיר כי אנחנו כולנו יודעים מה החקלאים סבלו וסובלים בתקופת המלחמה והם צריכים את הסיוע שלנו בגישה העניינית ועל ידי אפילו לא לבצע שום אכיפה אלא לעזור לחקלאים האלה שיקבלו את העובדים בחזרה למושבים שלהם.
רן כהן: אני הבנתי שיש גם מקומות שבהם היתה דאגה למקומות מקלט לאותם עובדים שכן נשארו.
רן כהן: ביסוד המעלה נדמה לי.
אפרים כהן: להערכתנו, אותם החקלאים שנשארו ונמצאים עדיין באזור הצפון בתקופה קשה זו, נמצאים אתם גם העובדים הזרים והם קיבלו את המקלט.
אפרים כהן: והם ממשיכים לעבוד במקומות שמפקדת העורף איפשרה.
רן כהן: יש כאן מישהו ממשרד החקלאות?
אפרים כהן: גם איפשרנו לעובדים הסיעודיים שהמעסיק שלהם או שהלך לבית אבות או למקום אחר אז שיבואו לשם בלי שום בעיה אפילו במוסדות שהם יש שם כוח אדם, לאפשר להם בתקופה הקשה הזו ללוות את הסיעודי שלהם בכל תקופה שתידרש עד לאחר המלחמה.
רן כהן: למה זה בכלל דרש אישור?
אפרים כהן: ההנחיה של יחידת הסמך קובעת שסיעודי אשר עובר למוסד מוסדר שיש בו את כוח האדם ואת כל המנגנון הדרוש אין צורך בעובד הזה כי המדינה מממנת או הגוף מממן.
אפרים כהן: לכן הפעם יש הקלה לעובד זר סיעודי שהמעסיק שלו נכנס לבית אבות או לכל מקום, שיהיה אתו באותו מקום.
אפרים כהן: אני חושב שזו הנחיה המונית והנחיה שהיא תלווה את הסיעודי בכל מקום שילך כי היא שלו.
אפרים כהן: אני בנתונים האלה סיימתי ואני אבקש מחברי בן משה להסביר את כל ההנחיות שלו שהוציא.
שלום בן משה: אני רוצה להוסיף שני דברים לנתונים.
שלום בן משה: אלף, אין לנו למעשה תמונה מדויקת של מספר העובדים הזרים שעזבו את מקומות העבודה שלהם בתחומים השונים.
שלום בן משה: הנתון שאפרים מדבר עליו הוא נתון של הגופים החקלאיים שאחראים על זה.
שלום בן משה: הנתון הרשמי של משרד החקלאות מדבר על עזיבה של 25 עד 30 אחוז מכלל העובדים הזרים בחקלאות שעזבו את מקום העבודה שלהם.
שלום בן משה: העזיבה הזאת נעשתה באופן וולונטרי, במידה מסוימת בעידוד של השגרירות.
שלום בן משה: אני דיברתי עם שגרירות תאילנד לפני 10 ימים, אחרי שביקרתי במטולה וראיתי שם את המצוקה שעובדים זרים רצו לעזוב את הארץ ואיימו לעזוב את הארץ, ביקשתי מהשגריר שידבר אתם והסיכום היה לאפשר להם לעזוב למקומות אחרים ואז זה יקל עליהם את העניין.
שלום בן משה: בהתאם לזה הוצאתי את המכתב ובאותה הזדמנות הוצאתי מכתב לכלל המערכות האחרות.
שלום בן משה: גם בתעשייה וגם בבניין גם כדי לפתור את הבעיה של המיגון וגם כדי לתת להם אפשרות לעזוב.
רן כהן: רגע, את זה העברת למעסיקים או למי?
שלום בן משה: הוצאתי מכתב לכל הארגונים והמעסיקים והגופים הנוגעים לעניין.
שלום בן משה: זאת אומרת גם למשל בפועל לא עובדים בבניין באזורים האלה, יש מסעדות שלא פועלות.
שלום בן משה: אז הבן אדם לא צריך לחפש לו מקום איפה לשים את הראש שלו במקלט אבל הוא אל מקבל משכורת.
שלום בן משה: אז כדי להקל עליו ועל המעסיק שלו שצריך להחזיק אותו ולשלם לו כסף.
שלום בן משה: הדבר הזה בהחלט יצר מציאות שבה ירדו אנשים למרכז הארץ ולדרום.
שלום בן משה: חקלאי הדרום במסגרת ההסכמים ביניהם יום אחרי זה הגיע אוטובוס, העמיסו את העובדים, שלחו אותם ובמסגרת ההסכם הבלתי כתוב ביניהם, להערכתי שהנושא הזה ייפתר יש להניח שהעובדים הזרים יחזרו חזרה כי זה במסגרת ההבנות בין החקלאים.
רן כהן: רגע, זה חקלאי העביר לחקלאי או איך זה הולך?
שלום בן משה: חלק עוברים במסגרת החברות.
שלום בן משה: יש חברות שעוסקות בשירותים לחקלאים, החברות הזמינו את האוטובוס בתיאום עם החקלאים, העמיסו את העובדים על האוטובוסים ושלחו אותם כרגע לחקלאים אחרים או בערבה או במרכז הארץ שיעבדו שם.
שלום בן משה: וזה מסודר כדי להבטיח להם שכר שם.
רן כהן: והחובה של תשלום השכר למשל עוברת למעסיק החדש?
רן כהן: וזה מתואם?
אפרים כהן: כן, למעסיק החדש.
אפרים כהן: זה מתואם.
שלום בן משה: הנושא הזה באמת עלה על סדר היום, אני הוצאתי מכתב, המכתב יישלח היום והוא בעצם מורה ונותן אפשרות לקשיש או לנכה להיכנס לבית אבות יחד עם העובד הזר שלו מבלי שתהיה בעיה לבית החולים מצד אחד ומצד שני לעובד הזר או למעסיק.
שלום בן משה: עד עכשיו זה היה דה פקטו ומעכשיו זה דה יורה.
רן כהן: אז אפשר לומר שזה חוקי לעובדים הזרים לבוא אל הקשיש או לאדם הסיעודי וללוות אותו לכל מקום שהוא נמצא.
שלום בן משה: בדיוק כך.
שלום בן משה: התאריך שנקבנו זה עד סוף חודש אוגוסט ואם יהיה צורך אפשר יהיה להוסיף את זה.
שלום בן משה: זה בא כדי להבטיח שלא ייווצר מצב שייכנסו לבתי אבות עובדים זרים שזה דבר שהוא אסור על פי חוק.
שלום בן משה: ואנחנו מתנגדים לזה גם בהמשך כי זה יצור אחר כך עניינים.
רן כהן: יש לי עוד שאלה אחת לשניכם, לאפרים כהן ולך.
רן כהן: אני מבין שבתקופה הזאת אין כניסה של עובדים זרים חדשים לארץ.
אפרים כהן: לגבי החקלאות בזמנו דיווחנו גם מסתבר בסוף ואני אל מבקר כאן אלא אומר עובדה, שועדת הכספים הזמינה דיון בנושא הזה בזמן שאתה השתתפת ואני שאלתי את השאלה באוזן שלך, האם זה דיון בועדת הכספים או בועדה לענייני עובדים זרים, והיה דיון בנושא זה שהיתה החלטה של כולנו לאפשר להשלים את המכסה שאיפשר מנהל יחידת הסמך להשלמת 26 אלף ובדיקה יסודית יחד עם כל הגורמים העלתה שחסרים כ- 3000 ולכן איפשרנו להכניס שני שלישים מ- 3000 לארץ על מנת להשלים את המכסה על פי החלטת הממשלה.
רן כהן: זאת אומרת שבימים אלה באו לארץ עוד 2000 עובדים?
אפרים כהן: תיכף נשמע את משרד הפנים המופקד על זה.
רן כהן: התשובה היא שאין כניסה.
יוסי אדלשטיין: נכון, אין כניסה.
יוסי אדלשטיין: התאילנדים לא מאפשרים את זה.
יוסי אדלשטיין: על פי החלטת ממשלת תאילנד כרגע הם לא מאשרים להם לבוא.
שלום בן משה: אני רוצה להגיד בשולי העניין בקשר למיגון של העובדים הזרים.
שלום בן משה: שהבעיה היא מאד סבוכה והיא לא תיפטר, אני מקווה שהיא תיפטר בנתיב העשרה ששם מקבלים קאסאמים עוד לפני שהתחילה המלחמה בצפון.
רן כהן: אני הבנתי מ- 22 שנה כחקלאי, שאתה מסתובב בשדה ואתה יכול לקבל קטיושה אין שום סיכוי בעולם שמישהו יוכל להגיע לחדר מוגן.
שלום בן משה: אתה צודק.
שלום בן משה: כשאתה כבר עובד אין פתרון וכשאתה נמצא כרגע ליד החממות שלך, נתיב העשרה זו דוגמא יוצאת דופן.
רן כהן: כשאתה נמצא בשדה אין שום סיכוי וזה ברור לגמרי.
רן כהן: כשאתה נמצא באזור נניח של סככת אריזה או טיפול או העמסה זה סביר.
רן כהן: כי חדר יכול להיות מוגן וירוצו מהר מאד כי בדרך כלל, אם אני לא טועה, זו התראה של דקה ואז צריך להגיע למקום מוגן.
רן כהן: ואז מהחממה צריך פשוט לעוף פנימה.
רן כהן: זה נתיב העשרה אבל מה עושים בקטיף אפרסקים או מה שקוטפים עכשיו?
שלום בן משה: אני רוצה לומר משהו שראיתי במו עיני, ישובים שנמצאים בצפון ובמקום שהם לא עובדים העובדים הזרים נמצאים עם החקלאים או במקלט או בממ"ד יחד אתם, כמו בני משפחותיהם לכל דבר.
רן כהן: אני מאד מודה לשניכם.
רן כהן: הייתי רוצה לפנות אליך אל"מ יחיאל סופר, תמסור לנו מהצד של פיקוד העורף מה אתם יודעים ומה ההנחיות שלכם למערכה הזאת כדי שחייהם של עובדים זרים לא יהיו הפקר.
רן כהן: קודם כל אני מבין שעד היום אין אף הרוג ואף פצוע מקרב העובדים הזרים.
אפרים כהן: יש פצוע מקאסאם בנתיב העשרה.
רן כהן: טוב, זה על חשבון החמאס.
רן כהן: יש גם הרוגה מדום לב בזמן אזעקה, בחיפה.
רן כהן: מטפלת.
רן כהן: רבותיי, אני מתנצל שאני חייב לעשות הפסקה של שתי דקות, אני חייב לצאת.
רן כהן: שתי דקות ברשותכם ואני חוזר.
רן כהן: בדיוק נפל הקטע הנכון שבו אנחנו מדברים למרות שאנחנו נמצאים בפאוזה של הנושא של הסיעוד.
רן כהן: אז באמת מה קרה?
רן כהן: מה שמך אדוני?
רן כהן: אתה רן כהן, ראיתי ברשימה רן כהן ונבהלתי.
רן כהן: ברוך בואך, בוא תספר לנו מה הסיפור של הפטירה של העובדת שנפטרה.
רן כהן: אני אל בקיא בפרטים לחלוטין אבל מה שאני יודע אני יודע מהתקשורת אבל מדובר במהגרת עבודה מרומניה, בשנות ה- 40 לחייה שנפטרה כתוצאה מדום לב בזמן אזעקה.
רן כהן: בחיפה.
רן כהן: שידורי הטלביזיה הרומנית מחזקים את זה.
ענת גונן: אני מקו לעובד בחיפה והדבר הזה קרה בשבוע הראשון של נפילות הטילים על חיפה שהיתה הרבה בהלה.
ענת גונן: דיווחו על זה לא כל כך בתקשורת הישראלית אבל בתקשורת הרומנית שנקלטת בארץ.
ענת גונן: היא הוחזרה לרומניה.
רן כהן: איך הדבר הזה עבר כל כך בשתיקה?
רן כהן: אני מודה שאני באתי לישיבה הזאת בידיעה שאף עובד זר לא קיפח את חייו במלחמה הזאת.
רן כהן: אבל אנחנו מביאים בחשבון שגם מי שמקבל דום לב עקב תקיפה, עקב הפגזה זה אצלנו ה כבר בא ממלחמה אבל לא ידענו עד עכשיו שזה קיים ואני מאד מצטער על האינפורמציה הזאת.
רן כהן: אם תוכלי לוודא בשבילנו קצת את הפרטים אני מאד רוצה לשלוח תנחומים בשם הכנסת למשפחה הזאת ולעם ברומניה.
רן כהן: אנחנו רוצים ללוות את זה ככל האפשר באופן אנושי.
רן כהן: ענת תברר לנו גם לגבי העובדת הזרה וגם לגבי הקשישה שהיא טיפלה בה.
רן כהן: אני רוצה לחזור לאל"מ יחיאל סופר, נציג פיקוד העורף, בבקשה.
יחיאל סופר: בוקר טוב לכולם.
יחיאל סופר: ראשית אני מברך על קיום הדיון בנושא העובדים הזרים.
יחיאל סופר: פיקוד העורף נותן מענה לכל האוכלוסייה בתחום ההתגוננות האזרחית.
יחיאל סופר: למעשה אנחנו לא מבחינים בין אזרח, תושב, תייר, אם הוא עובד זר, מבחינתנו כולם בני אדם וההנחיות הן רלבנטיות לכולם.
יחיאל סופר: בתוך האוכלוסייה עצמה יש כמובן מגזרים מסוימים, השטח מחולק למספר אזורים כמו למשל א1 תושבי קו העימות שההנחיות הם צריכים להיות במקלטים, למעשה מתחילת העימות ועד היום הם במקלטים ובחדרי הביטחון, יש את האזורים היותר דרומיים בצפון שהנחיות המיגון הן קצת מקלות.
יחיאל סופר: החלוקה היא גם בתוך האזור יכולה להיות שונות מסוימת, זה בהתאם לעיסוק של כל אדם.
יחיאל סופר: בכוונה אני אומר אדם כי מבחינתי אם הוא אזרח ישראלי שעובד במחלקת התעבורה נגיד של עיריית חיפה והמקצוע שלו הוגדר כמקצוע חיוני והוא יוצא לעבוד בחוץ זה בסדר, הוא יכול לעשות את זה, כמובן בהתאם למדיניות המיגון שאנחנו אומרים, תוך דקה הוא צריך להגיע למחסה ובמידה והוא שומע צפירה או כל נפץ אז אנחנו מנחים, אם אין כמובן מבנה סמוך לאזור שהוא נמצא בו אז הוא צריך לשכב או למצוא איזה שהוא מקום מסתור באזור שהוא נמצא בו.
יחיאל סופר: וזה כמובן אם את אותה עבודה עושה בן אדם שאנחנו מגדירים אותו כעובד זר, הוא כפוף לאותן הנחיות והוא מבצע את אותם הדברים.
יחיאל סופר: אם הוא מטפל סיעודי למשל אז כמובן ההנחיות הן כמו שהמטופל שלו כפוף אליהן, אותו עובד זר כפוף לאותן הנחיות.
יחיאל סופר: אנחנו גילינו והבנו בתחילת האירועים שיש הרבה מאד דוברי שפות שהן שונות, שהם לא דוברי עברית, גם בקרב התושבים כמו הרוסים והערבים.
יחיאל סופר: האירועים התחילו ביום רביעי וכבר בתחילת השבוע לאחר מכן, ממש מספר ימים לאחר תחילת האירועים אנחנו תרגמנו את כל ההנחיות של פיקוד העורף כמעט לכל השפות הרלבנטיות, רוסית, ערבית, אנגלית, אמהרית, צרפתית, ספרדית ותאית.
יחיאל סופר: היינו בקשר עם משרד הקליטה, עשינו את התרגום יחד אתם, חילקנו את זה במספר צורות.
יחיאל סופר: אחד זה בצורת פליירים , שלחנו את זה לישובים שלהם, לרשויות המקומיות והם הפיצו את זה לעובדים הרלבנטיים, עשינו את זה גם במסגרת האינטרנט, תרגמנו את זה ושמנו את זה כקבצים באינטרנט למי שיש, גם בערוץ 33 אנחנו מתרגמים את ההנחיות ממש בצורה רוטינית כל יום.
יחיאל סופר: יש גם ספרדית בערוץ 33 למי שצופה.
אפרים כהן: חסר לך סינית וחסר לך פיליפינית.
יחיאל סופר: השפות שאנחנו תרגמנו זה מתואם עם השלטון המקומי, גם עם הרשויות, גם עם משרד הרווחה, זה שפות שאנחנו התבקשנו לתרגם.
יחיאל סופר: סינית לא היתה בקשה כזאת אבל זו לא בעיה, לא היתה בעיה לעשות תא זה, בסך הכל אנחנו קשובים לשטח, עושים הרבה מאד מחקרים, אנחנו מדברים עם הרשויות המקומיות ולא התקבלה שום פניה לגבי שפה אחרת, אז תרגמנו לשפות הרלבנטיות.
יחיאל סופר: אם בקשה היתה מתקבלת אז אין שום בעיה.
רן כהן: אז אני מבקש, אנחנו כועדה לעובדים זרים מבקשים שתתרגמו גם לסינית וגם לפיליפינית.
רן כהן: נקווה שהמלחמה תסתיים אבל אתה יודע, נסראללה יכול להשתגע ולהרחיב את הלחימה ונמצא את עצמנו בתוך בוץ גדול יותר.
רן כהן: אני מבקש לתרגם לכל שפה שמנהלת העובדים הזרים במשרד התמ"ת תאמר לך תתרגמו.
אפרים כהן: לפני מספר חודשים פנו מפקדת העורף וביקשו לדעת כמה עובדים זרים לא חוקיים וכמה עובדים זרים חוקיים במדינת ישראל ואיזה נתינים הם.
אפרים כהן: מסרנו להם שיש סינים, תאילנדים, פיליפינים, טורקים, ספרדים, זה נמסר למפקדת העורף לפני מספר חודשים וזה ההרכב של העובדים הזרים בישראל.
אפרים כהן: החוקיים והלא חוקיים.
אפרים כהן: כשאמרנו במיוחד, בנושא חקלאות זה רוב התאילנדים, בענף הסיעוד זה הפיליפינים והשאר יש רוסים ורומנים וסינים.
רן כהן: יחיאל, אני מבקש שתיקחו את הרשימה הזאת, כל מה שיש פה יותר מאלף עובדים חוקיים ולא חוקיים כי מהבחינה הזאת אתם תנהגו כלפי לא חוקיים בדיוק כמו חוקיים.
רן כהן: מבחינתנו בני אדם נסראללה רוצה להרוג אותם לא עם תעודה או בלי תעודה.
יחיאל סופר: סליחה, לגבי ההערה פה של אפרים כהן, אז אנחנו לא שאלנו ואנחנו לא מתעניינים בחוקי או לא חוקי, הסטטוס של האזרח או של האדם הוא לא רלבנטי מבחינתנו ואני יכול להגיד לך שלא רק אלף מבחינתי גם עשרה אנשים, אם יהיו דוברי שפה מיוחדת אנחנו גם יכולים לתרגם את זה.
יחיאל סופר: אני רק אבקש מהגורמים המוסמכים בסוף הדיון הזה להעביר לי את הרשימה של השפות, קיבלתי סינית ופיליפינית וזה יבוצע.
יחיאל סופר: שלום גם יושב בהערכות המצב בפיקוד העורף, מהיום הראשון הוא היה שם, בכל מצב אוכלוסייה שאנחנו עושים כל יום .
יחיאל סופר: מהיום הראשון אנחנו מבצעים הערכות מצב גם ברשותי וגם ברשות רמת הפיקוד.
רן כהן: סיכמנו את הנקודה הזאת ואנחנו מבקשים שזה יהיה הכלל.
רן כהן: הכלל בועדה הזו זה שמה שאנחנו מבקשים מבצעים.
יחיאל סופר: זה לא רק בועדה הזאת מבחינתנו.
רן כהן: כי אנחנו ועדה שאוספת את כל הגורמים מכל משרדי הממשלה ועשוה את ההכרעה.
רן כהן: אין לצערנו רשות, מה שהיתה החלטת ממשלה להקמת רשות כזאת אבל היא לא הוקמה אז אנחנו מנסים להיות תחליף לרשות.
יחיאל סופר: הדבר האחרון, מעבר להנחיות המיגון שאנחנו מדברים עם העובדים הזרים או דרך הרשויות המקומיות, אנחנו טיפלנו במספר בעיות נקודתיות של מקלוט.
יחיאל סופר: אני ביקרתי אישית ביסוד המעלה והיו שם 200 תאילנדים שאיך שהתחילה המלחמה הם רצו לברוח.