GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום בן משה: מעבר לזה, לשכה גדולה תצטרך להוכיח לנו שיש לה קשר עבודה עם גופים סוציאליים שנותנים לה outsourcing, כדי שתוכל לעמוד בכל הדרישות.
שלום בן משה: היא צריכה לבדוק מדי מספר חודשים את מצב העובדים, ואם יש לה 3,000 עובדים בן אדם אחד לא יוכל להשתלט על העבודה, הוא יזדקק ל-10 שנים כדי לבדוק את כולם.
שלום בן משה: לכן קבענו תנאי כזה כחלק מן הדרישות.
משה סוויסה: אחת החובות שחלה על עובד סוציאלי, תוך 20 ימים לבקר בבית המטופל ולתת לנו דוח מצב, איזה עובד מתאים לאותו מטופל.
משה סוויסה: אם החברה מסוגלת עם עובד סוציאלי אחד לעשות את הבדיקה הזאת תוך 20 ימים כאשר היא מעסיקה 3,000 איש, שתעשה את זה.
רן כהן: זה תיאורטי.
משה סוויסה: היא תצטרך להגיש לנו חוות דעת מפורטת של עובד סוציאלי על מקום המגורים, התנאים שהוא צריך, איזה מטופל מתאים לו.
יוסי אדלשטיין: אתה מגדיר את הצורך, לא מגדיר את האמצעי.
שלום בן משה: אנחנו לא אומרים להם להעסיק עכשיו 20 עובדים סוציאליים, זה לא הוגן.
רן כהן: ההגדרה של עובד סוציאלי אחד לפחות באה ליצור איזה בסיס מינימום, שיש חובת עיסוק של עובד סוציאלי, על הייחוד שהוא נותן בעניין הזה.
רן כהן: ההגדרה הזאת לא קובעת את מספר העובדים הסוציאליים שיועסקו פר כל עובד זר.
בלה צור: עובד סוציאלי לא יכול להגיש דוח נכון לאחר פגישה אחת.
שלום בן משה: מבחינתנו העובד הסוציאלי המקצועי יהיה אחראי על כל העבודה של העובדים הסוציאליים האחרים שהלשכה תשכור לצורך העניין הזה.
שלום בן משה: היא חייבת לנהוג כך.
שלום בן משה: אני יודע שכבר היום יש חברות שמעסיקות יותר מעובד סוציאלי אחד, הן לא יכולות להימנע מכך.
שלום בן משה: תיווך עובדים: הלשכה תבחר את העובד תוך בדיקת יכולותיו והתאמתו למעסיק בפרט ולתחום העיסוק בכלל, ותמסור למעסיק פרטים על הכשרתו וכישוריו של העובד.
שלום בן משה: הכשרת עובדים: היום אין כלל שמחייב הכשרה של העובד בטרם הגיע לארץ.
שלום בן משה: חלק מן החברות גזרו על עצמן, מתוך אחריות לעניין, לקיים הכשרה כבר בחוץ-לארץ.
שלום בן משה: בשיטה החדשה, כל עובד זר שמגיע לארץ, נחייב שיקבל הכשרה בחוץ-לארץ, במוסד מוכר על-ידי משרד העבודה התאילנדי או הפיליפיני, והוא יקבל תעודה חתומה על-ידי מוסד שמאושר על-ידי הממשלה.
שלום בן משה: זה לגבי העובדים הזרים החדשים שמגיעים.
שלום בן משה: עובדים מיוחדים שמגיעים לכאן יצטרכו לעבור הכשרה ספציפית בארץ.
שלום בן משה: בשלב זה לא נכנסנו לפרטים, מכיוון שטרם קבענו לעצמנו מי יישא בהוצאה, האם המעסיק או הלשכה או העובד, אבל הכשרה בסיסית חייבת להינתן בחוץ-לארץ.
רן כהן: למה המעסיק צריך לשלם עבור זה?
רן כהן: מי שצריך לשלם זה המוסד שהכשיר אותו או הממשלה.
רן כהן: הרי המעסיק משלם לו בעבור היותו עובד בעל הכשרה.
447: אם אין לו אישור של המוסד המקומי, לא ייכנס לארץ.
אריאלה בן צור: יש בעיות עם מדינות במזרח אירופה לדוגמה.
שלום בן משה: מי שיש לו בעיה, שיפתור אותה.
שלום בן משה: זה בעיות שלהם.
רן כהן: לא ניכנס כעת לפרטים על מדינות שונות.
רן כהן: העיקרון כאן, שעובד צריך להיות מתאים לעסוק בעבודה אצל המטופל.
אריאלה בן צור: השאלה אם אפשר לעשות לו הכשרה בארץ, כי מדינות מסוימות לא מאפשרות הכשרה כזאת בשל מדיניות כזו או אחרת.
פנינה פירסטון: כל נכות היא אישית, ואני לא רואה איך ניתן להכשיר עובדים לעזרה לנכים.
פנינה פירסטון: זה אינדיבידואלי, ולשום עובדת סוציאלית אין רקע בסיסי בעניין הזה.
פנינה פירסטון: העובד בסיעוד צריך לדעת שפה וצריך להיות אינטליגנטי, זה כל מה שאנו צריכים.
רן כהן: אם אני מבין נכון, יש אנשים עם צרכים שמחייבים את המטפל למקצועיות ספציפית, למשל לטיפול במחלה מסוימת, למשל ידע על שימוש בתרופות, דברים מעין אלה.
רן כהן: יושבת-ראש הכנסת, חברת הכנסת דליה איציק, ביקרה בפיליפינים ולמדה שם למשל שבקנדה לא מקבלים אף עובדת מהפיליפינים אם לא עברה הכשרה כאחות סיעודית.
רן כהן: לא סתם מוצאים אנשים ברחוב ומביאים אותם לעבוד בקנדה.
רן כהן: אצלנו עדיין לא דרשנו שום הכשרה.
אילן בן-לביא: אותו נוהל קיים גם בחברה שלי.
רן כהן: אולי בחברה שלך, אבל זה לא נכון בכל החברות בישראל.
רן כהן: אמרו לי השגריר וגם עוזרו שלישראל מביאים עובדים מכל הבא ליד, אבל אנחנו רוצים, בצדק, שיבואו עובדים שעברו הכשרה.
רן כהן: זה שיהיו גם אינטליגנטים וטובי לב, זה בסדר.
פנינה פירסטון: חשוב שיידעו שפה.
שלום בן משה: אחת הסיבות שמשרד הפנים ואנחנו החלטנו להפסיק הבאת עובדים זרים מנפאל, ראשית כי אין שם נציגות של ישראל, ושנית כי הם לא עברו הכשרה.
שלום בן משה: סיוע בהעברת ביטוחים ותשלומים: הלשכה תגיש למעסיק עזרה בהעברת תשלום לביטוח.
שלום בן משה: אנחנו דורשים סדרה שלמה של דברים מהלשכה לסיוע למטופל: סיוע בהעברת התשלום הרפואי, הביטוח הרפואי, ובמקרים של הגשת תביעה – חברת הביטוח, ביטוח לאומי וכולי.
שלום בן משה: סיוע לגבי היתרים – הלשכה תסייע למעסיקים להגיש בקשות להיתרים, תיגש לקבלם וכולי.
שלום בן משה: סיוע להגשת בקשה לאשרות – לסייע לעובד בכל הקשור להסדרת אשרות עבודה ודרכונים, ובכלל זה הסדרת אינטר-ויזה וכדומה.
בלה צור: מה זה "סיוע"?
שלום בן משה: אם מעסיק יודע להסתדר לבד, שיהיה לו כל טוב.
שלום בן משה: חלק מהמעסיקים והמטופלים לא יודעים להתנהל בתוך הסבך הבירוקרטי.
שלום בן משה: הלשכה, במסגרת המחויבות שלה, תפקידה לסייע למטופלים.
משה סוויסה: עד היום המטופל היה צריך לטפל בכל הדברים, לנו אסור היה לדבר עם החברות, היינו מדברים רק עם המטופל.
משה סוויסה: כעת תהיה לשכה מאושרת שתרכז את המסמכים הרפואיים, את הבקשות ואת האשרות.
בלה צור: הם יבואו אל המטופל?
משה סוויסה: לא, אנשי הלשכה יבואו אלינו בשם המטופל.
שלום בן משה: דבר נוסף, במקרה, לא עלינו, של חולי או פטירה הלשכה כמובן תצטרך לעזור.
שלום בן משה: הלשכה לא תגבה מהעובד הזר כסף מעבר למה שהותר לה על-פי חוק, ואף תוודא כי לא נגבו מן העובדים סכומים כאמור בארץ מוצאם.
רן כהן: מאחר והכללים האלה הם תוצר של עבודה של חודשים, קרוב לוודאי שאנשים חשבו על הכול.
רן כהן: ניתן להם להסביר, ואם יש לנו שאלות או ספקות נשאל.
אפרים כהן: ויהיו עוד הרבה שאלות היום ובעוד חצי שנה.
שלום בן משה: על-פי החוק אסור לגבות מהעובד הזר, לא כאן ולא שם.
שלום בן משה: על הלשכה להבטיח שלא גובים מהעובד הזר כסף, פרט ל-3,030 שקלים, על-פי החוק.
יונתן דוידוביץ: איך תוכל לחייב חברה זרה לפעול על-פי החוק הישראלי?
רן כהן: החובה חלה על הלשכות בישראל.
יונתן דוידוביץ: אילו כלים ניתנים לחברה ישראלית לפקח על החברה הזרה?
רן כהן: החברות הזרות הן לא הכתובת עבור משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה שלנו.
יונתן דוידוביץ: רוצים להטיל אחריות על חברה ישראלית, שתדאג לכך שהחברה הזרה לא תגבה מעבר לסכום שנקבע כאן.
יונתן דוידוביץ: זאת תיאוריה חביבה.
רן כהן: החברה הישראלית יכולה לגייס עובדים גם בעזרת ממשלות זרות, לא רק באמצעות חברות זרות.
יונתן דוידוביץ: היא לא יכולה.
יונתן דוידוביץ: כולנו יודעים את התיאוריה, אבל בפרקטיקה חברה ישראלית, לשכת עבודה פרטית פונה לחברה זרה, שכפופה לדין הזר במדינה בה היא מצויה, ואומרת לה: תני לנו עובדים – מוכשרים, או לא מוכשרים, מה שלא יהיה.
יונתן דוידוביץ: אבל מאתנו דורשים כרגע על-פי התיקון בחוק שהחברה כאן, לשכת העבודה הישראלית, תפקח ותהיה אחראית לכך שהחברה הזרה שם לא תגבה סכום כסף גבוה יותר.
יונתן דוידוביץ: זה אבסורד, כי מצד אחד אנחנו כחברה ישראלית לא יכולים לפקח על החברה הזרה, ומצד שני החברה הזרה לא כפופה לחוקים בישראל.
שלום בן משה: בסופו של דבר הלשכה בארץ מחליטה עם מי להתקשר בחוץ-לארץ.
שלום בן משה: אם יש גבייה על-פי חוק של המדינה הזרה, כפי שאנחנו גובים דמי רישום, על כך אין לנו להלין.
שלום בן משה: אני מדבר על הכסף שהחברה לוקחת עבור דמי התיווך.
שלום בן משה: אני לא מדבר על הכללים שהמדינה מחייבת שם.
שלום בן משה: הלשכות בארץ מכירות את החברות בחוץ-לארץ, מי מהן יותר מושחתת ומי פחות מושחתת.
שלום בן משה: מעבר לזה, אנחנו עושים טיפול מערכתי בשינוי השיטה, באופן שבעתיד כאשר נשנה את השיטה כל מי שנמצא בלשכות האלה לא יוכל לפנות בחוץ-לארץ לכל לשכה שירצה, אלא יפנה לגורם אחד בלבד, רק ממנו יוכל להביא עובדים זרים, והגורם הזה יהיה מפוקח על-ידינו.
רן כהן: אם אני מבין נכון, מדובר על תשלומים בלתי חוקים.
רן כהן: אם במדינה זרה שמספקת כוח-אדם לעבודה בסיעוד בישראל יש חוקים שמאפשרים גביית תשלום כלשהו, על-פי החוקים שם, לא על כך אתה מצר.
יונתן דוידוביץ: לא זה הניסוח של מה שהוא מציע.
יונתן דוידוביץ: הוא אומר שהחברה הישראלית תהיה מחויבת לדאוג לכך שהחברה הזרה לא תגבה מהעובד יותר ממה שאנחנו קובעים.
רן כהן: שלא תגבה ממנו תשלום בלתי חוקי.
יונתן דוידוביץ: אין לי יכולת לפקח על זה, ואין לי סמכות לפקח על זה.
אפרים כהן: אנחנו עדיין דנים בנושא הזה.
אפרים כהן: זה לא פשוט, הנושא מורכב.
רן כהן: בעניין הזה, עם כל הכבוד, אנחנו לא מתכוונים להקל, אלא רק להחמיר.
רן כהן: בינתיים יש הפקרות ושחיתות קרימינלית, אין לי תארים אחרים.
רן כהן: צריך לעקור את התופעות האלה ביד ברזל.
יונתן דוידוביץ: נכון, אבל מצד שני אי אפשר לקבוע כללים שלא ניתן לעמוד בהם.
רן כהן: אמרתי שצריך לאסור תשלומים בלתי חוקיים, זה הכול.
רן כהן: באיזה אופן הממשלה תעשה את זה?
רן כהן: נפקח עליה.
שלום בן משה: הלשכה לא תנקוט כלפי עובדים זרים באמצעים לא חוקיים כגון אלימות, הרחקה בכוח, כליאה, הפקעת דרכון וכדומה.
שלום בן משה: הלשכה תאתר עבור העובד הזר מקומות עבודה.
שלום בן משה: כאן הכנסנו כלל נוסף, חשוב מאוד, שבשנת העבודה הראשונה לאחר שהעובד הזר מגיע לארץ, הלשכה חייבת למצוא לו עבודה, לוודא שהוא עובד, ואם לא יעבוד תשלם לו שכר.
אריאלה בן צור: איך?
אריאלה בן צור: אין לנו כלים.
רן כהן: אנחנו חברי הכנסת טרם הבנו במה מדובר, ואתם כבר צועקים?
שלום בן משה: הבעיה הכללית היום, שהבאת העובדים הזרים היא הרווח הגדול.
רן כהן: נכון, לא העבודה.
שלום בן משה: לכן חברות רוצות להביא אותו, ואחר-כך "אלוהים גדול" – מביאים עובדים לארץ ובסוף אין להם עבודה.
שלום בן משה: למשל הביאו לארץ עובדים מנפאל ואין להם עבודה, ומחפשים עבורם עבודה.
שלום בן משה: כשהלשכה תדע שהיא מביאה עובד, והעובד הזה חייב לעבוד, היא צריכה למצוא לו עבודה, ואם לא יעבוד תשלם לו שכר, זה יפתור את הבעיה.
פנינה פירסטון: זה לא טוב.
רן כהן: עם כל הכבוד, עליי זה מקובל לגמרי.
רן כהן: נדמה לי שזה דבר אלמנטרי.
רן כהן: בואו נתקדם הלאה.
רן כהן: אם יהיו השגות כלשהן, נשמע אותן.
שלום בן משה: הלשכה תאתר עבור העובד מקום עבודה ותטפל בתהליך קליטתו, ותסדיר את הרישום הביומטרי של העובדים.
שלום בן משה: אתם יודעים שכל מי שנכנס לארץ צריך להפקיד חתימה ביומטרית של האצבע שלו בעת הכניסה, אבל אני מדבר על כל העובדים שנמצאים בארץ שטרם עשו את זה.
שלום בן משה: הלשכה, במסגרת ההרשמה, תחויב להביא את העובדים למקום מסוים, להפקיד חתימת אצבע שלהם, ואז זה מבטיח רישום הדרכון וחתימה ביומטרית.
שלום בן משה: ערבות בנקאית: הלשכה תפקיד ערבות מתמלאת בסך 500,000 שקלים.
שלום בן משה: פירוש הדבר, שלשכה גדולה שיש לה 3,000 עובדים, אם תסטה מהדרך ונפעיל עליה את מנוף התשלום והכסף ייגמר, תצטרך למלא אותו מחדש.
שלום בן משה: לא רצינו להגיד לה להפקיד 4 מיליון שקלים כדי שלא תשלם על הכסף הזה ריבית יתר, אבל קבענו סכום של חצי מיליון שקלים.
רן כהן: ככל שיש לה יותר עובדים עליה להפקיד סכום גדול יותר בערבות?
שלום בן משה: היא תוסיף כסף רק אם אנחנו נחלט את הערבות.
רן כהן: כלומר, כאשר ה-500,000 שקל יתרוקנו עליה למלא את הערבות שוב עד 500,000 שקל.
משה סוויסה: צריך להבין, שאם נגיע לחילוט של 500,000 שקל מחברה מסוימת סימן שהיא פועלת לא כשורה.
רן כהן: אפשר לבטל לה את הרישיון.
שלום בן משה: יהיו מקרים שהחילוט ייעשה לא מתוקף עבירה בכוונת מכוון, אלא בשל סטייה זמנית, או כי קרה דבר מה.
שלום בן משה: החברה תצטרך למלא מחדש את הסכום הזה.
שלום בן משה: דמי טיפול: גובה התשלום החודשי שלשכה פרטית תוכל לגבות ממעסיק הוא עד 70 שקלים.
שלום בן משה: זה לא כולל את חברינו שנמצאים כאן, ארגוני הנכים, שבזמנו בוועדת הכספים הגענו להסדר שלא ישלמו את הסכום הזה.
שלום בן משה: עלינו ועל משרד האוצר למצוא דרך לפתור את העניין הזה.
שלום בן משה: בנוסף לתשלום החודשי הלשכות יוכלו לגבות סכום חד-פעמי ממעסיק, שלא יעלה על 2,000 שקל.
שלום בן משה: היום הלשכות גובות כ-500-550 דולרים מהמעסיק עבור ההשמה.
שלום בן משה: אנחנו מדברים על גבייה של 2,000 שקל לכל היותר עבור ההשמה, גבייה חד-פעמית.
פנינה פירסטון: וגם מזה הנכים פטורים.
רן כהן: רבותיי, מאחר וסוגיית התשלומים רגישה מאוד ולא פתורה לחלוטין, כי אומרים שצריך עוד לראות מה יהיה עם האוצר, האוצר עדיין לא מתנדב לשלם את הסכום, אני רוצה שנתקדם.
רן כהן: אני כבר רואה שהיום לא נשלים את הדיון בסוגייה הזאת כי הכללים האלה משמעותיים מאוד וצריך לדון בהם לעומק.
רן כהן: אני מבטיח לכם שסוגיית התשלומים תידון כאן באופן מלא ואתם תבואו לידי ביטוי ותוכלו להשיג על העניין כרצונכם.
רוני שכטר: ההבנות של ארגוני הנכים עם משרד האוצר הן גם על גביית 70 שקלים לחודש וגם על גביית 2,000 שקל באופן חד-פעמי.
שלום בן משה: חופש מעבר בין מעסיקים ללשכות: חופש המעבר וקביעת זמן מינימלי נקבעו בעקבות בג"ץ הכבילה, וזה יוצר בעיה מסובכת מאוד.
שלום בן משה: מחד, רוצים לשמור שהעובד הזר יוכל לנוע לאן שירצה, כפי שקבע בג"ץ, ומאידך, זה יכול ליצור מציאות בלתי נסבלת, שנכה או זקן ממתין שבוע, שבועיים או חודש לקבלת העובד, הגיע אליו עובד, ואחרי יומיים-שלושה אומר העובד שזה לא מתאים לו – כי קשה, כי לא על כך חשב, כי זה בקריית-שמונה או במטולה והוא רוצה לעבוד באזור תל-אביב, ואז הוא יכול לעזוב ונוצר כאוס כללי.
שלום בן משה: לכן קבענו שמשך הזמן הראשון שהעובד הזר יצטרך להיות אצל המעסיק הוא 3 חודשים מעת הגעתו לכל הפחות, אבל שמרנו אופציה, שאם חלילה הוא מגיע למעסיק רודן או אלים או מטריד – יש גם כאלה – תישמר לו זכות, יש לו דרך לפנות, ואז יבררו את העניין ויאפשרו לו לעזוב גם לפני תום 3 חודשים, גם אחרי שבוע או אחרי חודש, באישור מיוחד.
שלום בן משה: זה מוקש לא קטן בשל פסיקת בג"ץ.
שלום בן משה: אמנם בג"ץ התייחס למציאות בענף הבנייה, שם פועלים על-פי רבעונים, ובחקלאות קבענו חודשיים ימים.
משה נקש: מדובר רק על נכים מיוחדים מאוד.
אילן בן-לביא: את זה דווקא אפשר להשית על כל העובדים.
רן כהן: נדמה לי שזה הליך נכון ורציני.
רן כהן: נכון שצריכה להיות אפשרות מעבר ממעסיק אחד לשני, אבל עם כל הכבוד, צריכה להיות גם רמה כלשהי של קשיחות במעבר הזה, שהעובד לא יהיה כל יום במקום אחר.
שלום בן משה: קצת ביטחון למעסיק.
פנינה פירסטון: ומה עושה מעסיק שלא מרוצה מהעובד הזר?
שלום בן משה: הוא רשאי לפנות ללשכה ולהגיד שהוא לא מרוצה, ולהתחיל תהליך של החלפת העובד.
פנינה פירסטון: לא צריך לחכות 3 חודשים?
שלום בן משה: ההגבלה של 3 חודשים היא על העובד.
שלום בן משה: כדי למנוע הבאה של העובדים הזרים עשינו מספר פעולות: אל"ף, אנחנו מקימים מאגר, שניזון מהלשכות, ומאגר של עובדים שכבר נקלטו.
שלום בן משה: אם נגיע למסקנה שמישהו לא מתאים, משרד הפנים יקבל "אור ירוק" וישלח אותו מכאן אחר כבוד.
רן כהן: עובד בענף הסיעוד רשאי לעבור גם מלשכה אחת לאחרת, לא רק בתוך הלשכה?
שלום בן משה: כדי שתהיה לנו שליטה ...
שלום בן משה: הלשכה צריכה להראות לנו בכל נקודת זמן שכל העובדים רשומים אצלה וש-98% מהרשומים עובדים.
שלום בן משה: כאשר היא תגיע לזה, נאפשר לה להביא עובדים זרים חדשים.
רן כהן: וגם אז, רק כשיש ואוצ'רים.
יוסי אדלשטיין: על הלשכה למצות את מרב הפוטנציאל שקיים כאן בארץ.
שלום בן משה: כל לשכה תהיה רשאית להביא עובדים זרים לישראל בהיקף שלא יעלה על 10% משיעור העובדים הזרים הרשומים בלשכה.
שלום בן משה: השקף הזה מציג איך אנחנו קובעים את איכות הלשכה.
שלום בן משה: שליש מהציון הכללי ניתן עבור השיעור השנתי הממוצע של העובדים הזרים המועסקים מקרב העובדים הזרים הרשומים בלשכה.
שלום בן משה: כלומר, אחוז ההשמה שלה.
שלום בן משה: השליש השני של הציון ניתן אם באחריותה יש יותר עובדים של זכאי שר"מ (שירותים מיוחדים), כלומר הבעייתיים, הקשים, הנכים הקשים, הילדים וכולי.
שלום בן משה: מכיוון שידוע שהיום, וגם בעתיד, קשה יותר להעסיק עובדים אצל זכאי שר"מ, ככל שהלשכה תעסיק יותר עובדים מהסוג הזה, זה מצביע על איכותה, על הרצינות שלה ועל הנכונות שלה להתמודד עם קשיים.
שלום בן משה: השליש האחרון של הציון ניתן עבור ההתנהלות שלה מבחינת תלונות של עובדים, של מעסיקים, דוחות של עובדים סוציאליים.
אפרים כהן: אדוני היושב-ראש, מאחר ואנו כעובדי מדינה דשנו ודנו והתווכחנו בינינו רבות, אני מציע לתת לגורמי חוץ להתייחס לדברים, כי אולי יש לנו מה ללמוד בנושא הזה.
רן כהן: כך בדיוק אני מבקש לנהוג, אבל קודם כול יש שאלות לחברי הכנסת.
רן כהן: השאלה הראשונה שלי, מה לוח הזמנים שאתם רואים להחלת הכללים הללו?
רן כהן: והשאלה השנייה, אם אתם מדברים על מאגר העובדים הזרים בסיעוד, היום יש כאלה שאתם מגרשים מהארץ אבל אולי כדאי להשאיר אותם ב-pool.
רן כהן: אלה שתי שאלות שונות.
אפרים כהן: אענה על השאלה השנייה.
אפרים כהן: עובד אשר עבד במשך תקופה מסוימת, על-פי הנחיות משרד הפנים לא יכול להישאר כי אין טעם שיאריכו לו את האישורים לשהייה במשך עוד מספר שנים בארץ, אבל עובדים זרים אשר נמצאים כאן במשך תקופה סבירה והמעסיק שלהם נפטר, במסגרת הניוד נמצאים בהשמה.
אפרים כהן: כוונתנו למנוע כניסה ויציאה לא מבוקרים, אחרת לא עשינו כלום.
אפרים כהן: בפרק הזמן שניתן להתארגנות צריך לצאת בהסברה, לצאת במודעות, שכל העובדים הזרים אשר שוהים בארץ כך וכך שנים יכולים להירשם בלשכה ולקבל לגיטימציה כעובד זר חוקי, ואז נבקש מיחידות האכיפה להעמיק את האכיפה על אלה שלא צריכים להיות בארץ.
אפרים כהן: לא נאפשר שעובדים זרים ייכנסו ויועסקו בבתים של אנשים ממעמד מסוים, אנחנו רוצים למנוע את האפשרות הזאת.
שלום בן משה: אני רוצה להתייחס ללוח הזמנים: השבוע יתחיל פרסום הנוהל, ומאותו רגע יתחילו להגיש בקשות ליחידת ההסדרה לשם קבלת רישיון, ובמקביל אלינו לשם קבלת היתר.
שלום בן משה: הכול נמצא באינטרנט, כל הטפסים וכן תדריך מה צריך לעשות, אל מי להגיש את הבקשות וכן הלאה.
בלה צור: כבר חסכתם כסף על דפים.
שלום בן משה: אנחנו מקצים לתהליך הזה חודש וחצי, עד 14 ביוני.
רן כהן: זה 5 שבועות.
שלום בן משה: אנחנו מחויבים בחודש, אבל נתנו זמן רב יותר.
שלום בן משה: במקביל, נבדוק את הטפסים בכל הבקשות שיגיעו ונסיים את בדיקת כל הבקשות עד 15 ביולי.
שלום בן משה: הקמנו ועדת-משנה שתפקידה לבדוק את כל הפרטים, לבדוק אילו לשכות עמדו בכללים, ולהמליץ לוועדה עליונה מי כן ומי לא.
רן כהן: אני מברך מאוד על הקצב המהיר, אבל האם נתתם התראה לחברות?
יונתן דוידוביץ: עד היום לא הועברה שום הודעה פורמלית.
משה סוויסה: היתה הודעה פורמלית.
משה סוויסה: החלטת הממשלה פורסמה בספטמבר 2006.
שלום בן משה: ב-1 באוגוסט הוועדה העליונה אמורה לסיים את הבדיקות ואת קבלת ההמלצות מוועדת המשנה, ונפרסם באמצעי התקשורת ובאינטרנט אילו לשכות קיבלו רישיון והיתר.
שלום בן משה: אחר-כך ניתן להם 60 ימים (עד סוף ספטמבר), במהלכם יבצעו את הרישומים.
שלום בן משה: ב-7 באוקטובר נתחיל לבדוק את הלשכות, שבעצם התחילו כבר לעבוד, על-פי השיטה החדשה כי כבר נרשמו, יש להן כבר מספר וכולי.
שלום בן משה: זה לוח הזמנים.
רן כהן: כלומר עד סוף שנת 2007 צפויים ליישם את הנוהל החדש.
רן כהן: שנת 2008 היא כבר שנת הרוטינה.
אפרים כהן: ללוח הזמנים שפירט מר שלום בן משה יש משמעות רבה מאוד.
אפרים כהן: ראשית, יש כאן שינוי שיטה.
אפרים כהן: שנית, אמורות להיסגר כל החברות שעסקו במאכעריות, שלא היה להן שום אישור.
אפרים כהן: דבר שלישי, זה יאפשר למשרד הפנים, ליחידה בראשות מר שלום בן משה ולכל הגורמים העוסקים באכיפה לבדוק כל חברה בציציותיה לפני שהיא ניגשת לקבל רישיון.
אפרים כהן: תיעשה בדיקה רצינית על-ידי כל גורמי האכיפה כדי לוודא שחברה שתקבל רישיון לעסוק בעובדים זרים או היתר מהיחידה של מר שלום בן משה, נקייה לחלוטין.
רן כהן: זה מחייב גם אותך וגם את מר שלום בן משה להיפגש עם הגורמים הנכונים במשטרה, ליידע אותם על התהליך.
אפרים כהן: הוועדה העליונה פועלת בראשותי, ומיוצגים בה רשויות המס, משטרת ישראל, המשטרה הכלכלית, משרד הפנים, משרד הבריאות, המוסד לביטוח לאומי.
רן כהן: אני רוצה שהם יהיו שותפים להליך, ושיידעו שבשלב מסוים צריך להיכנס לפעולה.
אפרים כהן: כל גורמי האכיפה בישראל שותפים להחלטה הזאת.
רן כהן: צריך לעקור קרימינליות מן השורש.
שרה מרום שלו: האם הקריטריונים האלה כוללים גם אנשים לא סיעודיים אלא אנשים מבוגרים מאוד, בני 80 ומעלה?
רן כהן: אני אענה כמומחה, ותתקנו אותי אם אני טועה.
רן כהן: הכללים בישראל לא כוללים את הגיל כפרמטר אוטומטי לקבלת טיפול סיעודי.
רן כהן: אין היתר על-פי גיל.
רן כהן: אגב, היה רעיון כזה, לקבוע את גיל 85 ומעלה, אבל הוא לא התקבל, כי יש אנשים בני 90 שלמזלם הטוב מתפקדים מצוין, או יש להם בני משפחה שמתפקדים מצוין, או שהם חיים בקהילה.
רן כהן: אין כלל כזה.
שרה מרום שלו: אבל יש גם כאלה שחיים לבד.
רן כהן: אם הם לבד וזקוקים לעזרה, הם פונים ומקבלים על-פי מצבם.
שרה מרום שלו: אבל הם לא סיעודיים.
שרה מרום שלו: אני שואלת האם לא יוכלו לקבל עובד סיעוד שיסייע להם.
שרה מרום שלו: אני לא מתכוונת להשתתפות כספית.
קריאה: תעבירי חוק בכנסת.
קריאה: הלוואי ותהיה אפשרות כזאת.
רן כהן: את מדברת על קבלת היתר להעסקת עובד זר.
רן כהן: זה לא קשור לכללים בהם אנו דנים.
אפרים כהן: אדם חזק שלא זקוק לטיפול סיעודי, שיעסיק ישראלי במשך היום.
אפרים כהן: אנחנו מדברים רק על שירות של 24 שעות ביממה.
יעקב כהן: דיברו על היתר לגבייה של 3,000 שקל לכל היותר מהעובד הזר, כאשר הלשכה היא המתווך.
יעקב כהן: בדקתם האם זה מעשי?
יעקב כהן: אני יודע שהיום גובים מספר אלפי דולרים.
יעקב כהן: האם נראה לכם שזה מעשי, שב-3,000 שקל יהיה מתווך שיביא לכאן עובד זר?
שלום בן משה: אנחנו יודעים לשקלל כמה כסף עולה ללשכה להביא לכאן עובד זר.
שלום בן משה: זה עולה פחות מ-3,000 שקל.
יעקב כהן: אתם לבד תביאו את העובד?
רן כהן: הלשכה מביאה.
שלום בן משה: אם הממשלה תחליט שהמדינה תביא את העובדים, המדינה תביא אותם.
שלום בן משה: ייתכן שלא יהיה מכך מנוס, אם לא נתגבר על הבעיה של הבאת העובדים הזרים והכספים שנדרשים מהם אז המדינה תביא בעצמה את העובדים.
יעקב כהן: נראה לי שב-3,000 שקל לא ימצאו מתווך שיביא לכאן עובדים זרים, אלא אם כן ירמו אתכם.
רן כהן: אתה תראה שיעוטו לפתוח לשכות.
רן כהן: לא יוותרו.
רן כהן: יש בזה רווח כספי הגון.
447: אני מופיע כאן כעורך-דין ומייצג אינטרס מסוים.
447: אני מייצג את הלשכות הפרטיות המאורגנות שעוסקות אך ורק בעובדים זרים בסיעוד, ולא בשום דבר אחר.
447: הן מתמחות אך ורק בנושא הזה, יש להן כללי אתיקה משלהן, והן מאורגנות.
447: החברות הללו עומדות בקריטריונים הקיימים.
447: אני מודה למר בן משה שאמר שיש חברות שמחמירות בכללים, ואני סבור שהלקוחות שלי נמנים עם החברות הללו.
447: קודם כול, צריך לזכור דבר אחד, זאת רפורמה שלעניות דעתנו במסגרתה, ובמרבית הכללים שהוצגו כאן, ראויה לברכה.
447: היא באמת עושה סדר בענף פרוץ, שיש בו הרבה מאוד חאפרים וגורמים שליליים.
447: אין ספק שזה היה כורח המציאות.
447: אנחנו מברכים בעיקרון על הרפורמה הזאת.
447: כלומר, שיהיה ברור שאנחנו בעד הרפורמה ובעד מרבית הכללים.
447: יש מספר דברים שאנו סבורים שרצוי להקדיש להם חשיבה נוספת לפני פרסום הכללים.
447: אגב, למרות שאני מייצג את החברות, נקודת המוצא חייבת להיות ראשית האדם הסיעודי המטופל, שזה ברוב המקרים קשיש סיעודי – בחלק מן המקרים גם נכים, אבל מבחינה סטטיסטית ידוע לכולנו שהרוב זה קשישים שרמת החיים שלהם עלתה ונהנים מסיוע בתחום הסיעוד; ושנית זה העובד הזר – שאנחנו נסתכל על עצמנו כבני אדם, שמתקיימים בנו היסודות האנושיים.
רן כהן: תמיד נזכור כי עבדים היינו בארץ מצריים.
447: והדבר השלישי – אני מציב אותו במקום השלישי, אבל אני ער לכך שזו המדיניות של ממשלת ישראל, שהחליטה שהיא לא רוצה שכאן יהיה שטח פרוץ, שכל דכפין יוכל לבוא ללא מטרה, ללא סיבה, או תוך עורמה, לקבל רישיון לעבודה עם אדם סיעודי ולעבוד בענף אחר.
447: אני מבקש להפנות תשומת לבכם, אני עוקב מדי יום באתר האינטרנט אחר ההודעות של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
447: המודעה האחרונה מ-25 במרץ, שעדיין מופיעה שם, אומרת שב-1 במאי תחל לפעול שיטה חדשה, ונכתב שבקרוב יתפרסמו נהלים.
רן כהן: ההודעות באתר האינטרנט מצריכות עדכון.
447: אני סבור שמרבית הכללים שקבעתם טובים.
447: אגב, יש שני דברים שמחייבים אישור פורמלי של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, או הוועדה הזאת אם יואצלו לה הסמכויות: הערבות הבנקאית של 500,000 שקל, וחיוב בתשלום של 12 חודשים, או 3 חודשים, לא חשוב, של העובד הזר שמגיע ולא משובץ.
447: אלה שני נושאים שצריך לקבוע בהם תקנות, לקבוע כללים ברורים באישור הוועדה.
447: אני בכוונה לא מתייחס אליהם עכשיו.
רן כהן: טוב דווקא שאתה מתייחס אליהם.
רן כהן: עובדה שאני כיושב-ראש הוועדה לא ידעתי על כך.
נטע ברנר-נאור: לא די באישור הוועדה, אלא זה מחייב התקנת תקנות.
נטע ברנר-נאור: אבל זה לא מעכב את התהליך ואת שינוי השיטה.
נטע ברנר-נאור: אנחנו כותבים בפירוש בנוהל שכאשר יותקנו תקנות נתייחס אליהן.
447: אתם לא יכולים לכתוב כך בנוהל.
447: אתם הרי לא רוצים לתקוע את הרפורמה, לדחות שוב את הרפורמה בשל תביעות לבג"ץ, כפי שהיה במכרז הביטוח הלאומי.
447: חבל.
447: בעניין הערבות, כאשר התקנות יגיעו – תפעילו את זה, אבל לא לפני כן.
447: ראשית, כאשר נגיע לזה תראו שערבות כזאת שומטת את הקרקע בפני חלק מן החברות הטובות, וצריך לקבוע מדרג כלשהו.
447: שנית, בשנה הראשונה קבעתם את אחריותן לשלם את השכר.
447: הרעיון כשלעצמו ניתן להבנה, אבל צריך לקבוע מפלט.
447: למשל מה קורה כאשר חברה שולחת עובד לקשיש או לנכה והוא מסרב לעבוד?
447: גם אז הלשכה חייבת לשלם לו משכורת?
447: או מה קורה כאשר המטופל לא רוצה את העובד הזה בשל סיבה כלשהי?
447: גם אז הלשכה אחראית?
447: צריך לקבוע כאן שסתומים כלשהם, לא להטיל אחריות אוטומטית.
שלום בן משה: יש שסתומים.
רן כהן: מאחר וגם חברת הכנסת שרה מרום שלו וגם אני חייבים ללכת מכאן בעוד מספר דקות, ההערה הזאת חשובה מאוד וטוב שהוצגה כאן השבוע, כי צריך לזרז את המשרד.
רן כהן: אם יש לך עוד הערה דחופה, תגיד עכשיו.
רן כהן: אם לא, נמשיך בשבוע הבא.
447: יש לי עוד שתי הערות קצרות מאוד.
447: כעצמאי אני יודע כמה קשה לסגור במס הכנסה תיקים ולעשות כל מיני פעולות.
447: לכן אני מציע, בסדר גמור שמעתה ואילך תהיה חברה חדשה שעוסקת אך ורק בנושא הזה, אבל אם יש כבר חברה שעוסקת אך ורק בעובדים זרים מחוץ-לארץ, למה לחייב אותה לפתוח חברה חדשה?
447: זה לא הגיוני.
447: והדבר האחרון, לא פירטתם כאן את הקריטריון לקביעת מינימום של 200 עובדים בלשכה.
רן כהן: זה בסדר, חייב להיות מספר מינימלי של עובדים המועסקים דרך הלשכה, כדי שלא יצרו חברה קיקיונית.
רן כהן: רבותיי, אני מתנצל, אין לנו ברירה אלא להפסיק את הישיבה הזאת.
רן כהן: מאחר והנושא כבד מאוד ורציני, נקיים בשבוע הבא ישיבת המשך בנושא הזה.
רן כהן: אני מזמין את כל הנוכחים לבוא לכאן בשבוע הבא ונמשיך את הדיון.
רן כהן: אני מתנצל לפניכם על שלא הגעתם לזכות דיבור.
רן כהן: הישיבה הזאת סגורה.
רן כהן: נמשיך לדון בשבוע הבא.
רן כהן: שלום לכם, אני פותח את הישיבה.
רן כהן: רבותיי, הדיון שלנו היום הוא בסוגייה של הטיפול הסיעודי בילדים.
רן כהן: הסוגייה הזאת חשובה במיוחד כמובן, כיוון שהיא תת סוגייה בתוך הנושא של עובדים זרים ותחום הסיעוד.
רן כהן: העניין שהוצג לפניי הוא הבעייתיות שנוצרת בין עובדים בתחום הסיעוד, בין הילדים לבין האחרים, כאשר הילדים הם קבוצה שהיא דורשת מאמץ יותר גדול מהעובדים הזרים, ומאחר וההכנסה בגינה היא לא יותר גדולה כי אז יכול להיווצר מצב של זרימה.
רן כהן: ברגע שבו בוטלה הכבילה, זרימה של עובדים זרים מעבודה עם ילדים אל הקשישים, כי הילדים יותר קשים ויותר בעייתיים.
רן כהן: הסוגייה זאת הועלתה על ידי נילי, שיושבת איתנו כאן, ואני אבקש ממנה גם להציג את הדברים בתחילה.
רן כהן: אני מבין מאנשי משרד התמ"ת שלאחרונה התגלו בעיות לא מבוטלות בסוגייה של אישור עובדים זרים לילדים, כיוון שיש בזה ניצול לרעה על ידי כל מיני משפחות, בשעה שהילדים אינם העובדים האלה עובדים במקומות שונים, בבית, בנקיונות, או אפילו במשפחה אחת התגלה שמשכירים את העובד הזר למישהו אחר בתמורה לכסף.
רן כהן: אני רוצה להדגיש, אנחנו לא דנים בסוגייה של הקריטריונים, אני מבין שבגין העניין הזה אתם הכבדתם קצת את הקריטריונים כדי לא להביא בתפוצה רחבה מידיי, אבל אנחנו כן רוצים לדבר על העניין של התזוזה, התנועה שבין הילדים אל האחרים ברגע שבו אין כבילה לילדים.