GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני יתום: יכול להיות שאפשר לתקן את זה על ידי חקיקה, יכול להיות שאפשר להתקין תקנות ולא צריך אפילו חקיקה, אבל אתם יודעים שיש חיילים שמשרתים במשטרה, אתם יודעים שיש שוטרים שמשרתים במטה ללוחמה בטרור, אתם יודעים שיש שוטרים שמשרתים במטה של השר לביטחון פנים, שזה לדעתי שר אזרחי לכל דבר ועניין, ויש עוד כל מיני מקרים שבהם אנשי ביטחון, אני עכשיו לא זוכר, יש חיילים שמשרתים בשב"כ, יש חיילים שמשרתים במוסד, יש חיילות שמשרתות כמורות, יש חיילות שמשרתות כמדריכות ידיעת הארץ, וכיוצא באלה דברים.
דני יתום: זאת אומרת יש אפשרות, אם אנחנו רק רוצים יש אפשרות להתקין או תקנות או אולי אפילו הדבר הזה מחייב חקיקה.
דני יתום: אז אני מבקש לחשוב יחד עם המשרד לביטחון פנים, האם הדבר הזה נדרש, כי לפי החלטת הממשלה הדבר הזה נדרש.
דני יתום: משטרת ההגירה צריכה להיות חלק מהרשות הלאומית לטיפול בנושא הגירה.
דני יתום: ואם אכן הדבר הזה נדרש, איך מממשים אותו ואיך הופכים אותו בסופו של דבר לכזה שהוא אפשרי.
דני יתום: אני למדתי כלל אחד בדמוקרטיה, יש פה שאוסר, הוא תמיד יכול גם להתיר ויש דרך לעשות את זה.
רענן דינור: ראשית אני מבקש לעדכן שמה ששייך לבקרה לעובדים זרים, הנכנסים לישראל, הזכיר דר' לבנטל קודם את הבקרה הרפואית, אז אנחנו הגענו להסכם עם ארגון ההגירה הבינלאומי הION, שבעצם מאפשר לנו לפתור באמצעותו את בעיית דמי התיווך הגבוהים, שעובדים זרים נדרשים לשלם כתוצאה מהזכות להגיע לעבוד בישראל.
רענן דינור: אנחנו כרגע במספר מגעים אינטנסיביים עם כמה מדינות באמצעות ה ION כדי לאפשר את זה, מבחינתנו זה אחת הבעיות המרכזיות בתחום העובדים הזרים, משום שלמדינת ישראל יש קושי מצפוני לגרש עובד זר, שכעבור שבועיים או אפילו כעבור שנה נמצא מחוסר עבודה, כתוצאה מהתנהלויות כאלה ואחרות גם בחו"ל והן בארץ.
רענן דינור: תמיד לוקחים בחשבון שכדי עובד זר יגיע לעבוד בישראל, לא פעם הוא נדרש לשלם סכום השווה לשלוש שנות שכר שנתי.
רענן דינור: הערה שנייה, אני מבקש לצטט את שר האוצר נתניהו, בדיון האחרון שהיה בממשלה, בנושא זה הוא אמר, הוא אמר את זה באנגלית ואני מתרגם ישר לעברית, אם משהו עובד, לא חייבים לתקן אותו או אם משהו עובד לא צריך לתקן אותו.
רענן דינור: זה ציטוט מדויק מפיו.
רענן דינור: אני חושב שבמידה רבה אנחנו עומדים בסטאטוס הזה, אני פשוט מחזק את דבריו של ראובן ממשרד ראש הממשלה.
רענן דינור: אנחנו מעריכים היום שהמערכות –
דני יתום: אתה יודע רענן דינור, שגם שוק ההון עבד ובכל זאת החליטו לשנות אותו.
רענן דינור: בצורה שהיא קרטעה במידה נוראית,
דני יתום: תלוי את מי שואלים,
רענן דינור: יש פרמטרים לשוק ההון, תראה, בסופו של דבר המערכות עובדות היום, אם הולכים לשנות, צריך לעלות כיתה, שינוי לשם שינוי, הוא לא מומלץ בשום פנים ואופן.
דני יתום: מי יש לנו ממשרד הבינוי והשיכון?
דני יתום: בבקשה הגברת רחל הולנדר.
רחל הולנדר: בעצם לנושא רשות ההגירה אין קשר ישיר לפעילות משרד הבינוי והשיכון, כל עוד נפתרות בעיות כוח האדם בענף ופשוט אני יוצאת מתוך הנחה שמערכת כזאת, אם היא תהיה יותר יעילה, תפחית בירוקרטיה, תאפשר לקבל את המכסה שמאושרת ביתר קלות, לא נותר אלא לברך על כך.
רחל הולנדר: עוד נקודה, אם זה ישפר את המידע לעומת מה שקיים היום, אני אברך מאוד, מכיוון שגם היום האומדנים של מספר העובדים הזרים הלא חוקיים לפחות, והחלוקה בין הענפים השונים, זה איזה שהיא עבודה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, וזה אומדנים על גבי אומדנים.
רחל הולנדר: כך שלמעשה לא בטוח שהמספרים המתפרסמים לגבי הלא חוקיים לגבי ענפים, הם הנכונים ועל כך יש ויכוחים אחת לכמה זמן.
רחל הולנדר: אם אנחנו נדע יותר טוב, נפעיל בקרה יותר טובה ותהליכים בירוקרטים ייועלו, לא נותר אלא לברך על כך.
דני יתום: תודה, רוני ידידיה ממשרד החוץ.
רוני ידידיה: קודם כל אנחנו מברכים על הרעיון של הקמת רשות כזאת, אנחנו מחכים לביצוע שלה כבר הרבה שנים.
רוני ידידיה: מה שחשוב למשרד החוץ, בתור הנציגים בחו"ל של רשות כזאת, כלומר הקונסולים שלנו הם לא רק נציגי המשרד, אלא נציגי משרד הפנים בחו"ל והם יהיו גם נציגי אותה רשות, אז חשוב להם לקבל מה שהשר הזכיר קודם, שזה מדיניות ברורה, כלומר כרגע המדיניות בכל הנושאים של הגירה, היא לא תמיד לגמרי ברורה.
רוני ידידיה: לא רק לנו אלא גם לקונסולים בחו"ל וחשוב מאוד לדעתי, לקבל כמו שהשר אמר, להגיע לאיזה שהיא מדיניות שקופה וברורה, קוהרנטית, לקראת הקמת הרשות, שהיא כמו שהוא אמר , כלי.
רוני ידידיה: דבר אחד שהוזכר כאן זה הנושא של הכפיפות של השוטרים לאזרחים.
רוני ידידיה: אני רציתי להזכיר את הINS בארצות הברית, רשות ההגירה האמריקאית ששם לעובדים שלהם יש את סמכות האכיפה, ממה שאני מבינה ולא חקרתי את הנושא לעומק, זה עובדים אזרחיים שיש להם סמכויות אכיפה של שוטרים למעשה, אל מול המהגרים שם.
רוני ידידיה: יכול להיות שזה נושא שצריך לבדוק אותו ולנסות להגיע למשהו דומה פה בארץ.
דני יתום: תודה, משרד המשפטים יש, מי?
דני יתום: אין משרד משפטים, משרד הרווחה?
דני יתום: יש את דר' שלמה אלישר, אין אף אחד ממשרד הרווחה, המוסד לביטוח לאומי?
דני יתום: אין דעה.
דני יתום: מכאן אנחנו נעבור לששי קציר ולאחר מכן נפתח את הבמה או ניתן במה לכל מי שרוצה להעיר, ואת תהיה גברתי הראשונה.
דני יתום: ששי.
ששי קציר: אני רוצה לומר שבנושא הזה עוסקים כבר עשר שנים, הנושא הזה כבר עשר שנים מונח תחת בדיקה ואני יכול לומר שבשלוש השנים האחרונות אפילו היו ועדות וועדות משנה שבתוך ועדות המשנה היה ייצוג לכל מי שיש לו נגיעה בנושא.
ששי קציר: נכון להיום כפי שיצוין כאן, ההחלטה שבעינה עומדת, זה לא על הקמת רשות הגירה, אלא על העברת ביקורת הגבולות ויחידת הסמך למשרד הפנים.
ששי קציר: צריך לזכור שמדברים על רשות הגירה ואגב, גם כשלא מדברים על רשות הגירה, כמעט הכול נכנס פנימה, פרט למינהלת ההגירה, משטרת ההגירה והנושאים שעוסקים בהם הם נושאים מאוד, מאוד רחבים ומגוונים, זה לא רק עובדים זרים, זה גם עובדים זרים, זה גם זרים שמגיעים לכאן, ומגיעים באשרת תייר או באשרה אחרת, זה גם כל נושא הגבולות והכניסה שהיום זה לא נמצא במשרד הפנים, זה נמצא במשטרת ישראל, אבל משרד הפנים מאחר ויש לו את הסמכות הסטטוטורית אז הוא נמצא שם.
ששי קציר: מדובר גם על נושא האכיפה, מדובר על שירותים קונסולאריים שנותרים בחו"ל, הנושאים הם מאוד, מאוד מורכבים.
ששי קציר: עכשיו אם לוקחים את כל הנושאים האלה, ומבינים שיש מספר גורמים שנוגעים בזה, אין מה לעשות, אנחנו עסוקים המון בתיאום, ואני יכול לומר שבהחלט אנחנו התקדמנו טוב מאוד בנושא של התיאום.
ששי קציר: אבל לעולם בתוך מערכת כזאת שיש כל כך הרבה גורמים שנוגעים בנושאים האלה, תמיד המערכת הזאת היא מערכת שלא תהיה מושלמת.
ששי קציר: לכן גם אם תתקבל החלטה, אני חושב שפרק זמן שאפילו של שנה, של עבודה אינטנסיבית, שאני נכנסתי לתפקיד לפני שנה, אז החלטת הממשלה דיברה על נובמבר שאנחנו אמורים לקבל את ביקורת הגבולות, ונכנסנו למין מערכת כזאת של עבודה של צוותים, שכבר הבנו בינואר שאנחנו לא נוכל לעמוד במועד שנקבע.
ששי קציר: לכן גם אם תתקבל החלטה, לדעתי זה משהו שהוא בין שנה וחצי לכל הפחות, עבודה של כל הצוותים, ואני בהחלט מציע לכולנו להוציא את כל העבודות וכל מה שנכתב ונאמר, ולהציג איזה סטאטוס מסוים ולעשות תיקונים על הדברים האלה.
ששי קציר: ברגע שתתקבל החלטה כזאת ואני אומר את דעתי, אני בכלל לא נבהל מהחלטה שלא תכניס את המשטרה של מינהלת ההגירה לתוך המערכת הזאת, גם אם תהיה מערכת בלי מינהלת הגירה, כבר עשינו צעד אחד קדימה, שהוא מאוד, מאוד רציני.
ששי קציר: הנושא הזה אם הממשלה באמת תחליט שתקום מינהלת הגירה, שהיא גם בלא משטרת הגירה של היום, זה יחייב אותנו להיכנס לעבודה שהיא מאוד, מאוד רחבה.
ששי קציר: יש גם בתוך הדברים האלה מערכות שזה מערכות הבקרה שלנו, מערכות הבקרה שלנו כמעט כל אחד מהגופים מחזיק מערכת מחשוב אחרת.
ששי קציר: בעידן הזה שכל דבר ממוחשב, המערכות האלה, גם אנחנו עושים את כל המאמצים שידברו היטב ביניהם.
ששי קציר: אני אומר שגם היום עם כל השכלולים שלנו, המערכות האלה יש לנו גם דברים שהם לא כל כך מתיישבים, כאשר אתה מריץ מערכת מול מערכת.
ששי קציר: לכן גם הנושא של השביתה, גם הנושא של האכיפה, איך אמרת הפה שאוסר הוא המתיר, ברגע שזה יהיה בגוף אחד אנחנו נוכל לבצע מדיניות של הגירה ובכלל מדיניות של אוכלוסין, מינהל אוכלוסין, איך שנקרא לזה, שזה דבר שהוא הרבה, הרבה יותר מתוכנן ונשלט היטב.
דני יתום: תודה רבה ששי קציר, תנ"צ עטף גדש ואחריו פנינה פירסטום.
עטף דגש: עמדת המשטרה בעצם היא כמו עמדת משרד התמ"ת, אנחנו מברכים ואנחנו בעד הקמה של רשות לאומית להגירה, בסופו של עניין בעבודה היום יומית השוטפת אנחנו מבחינים בבעיות ואנחנו חושבים שרשות אחת שתאגד בתוכה את כלל הגורמים, תביא לידי פתרון טוב יותר של כל המערכות ותראה באופן כוללני את כל סוגיית העובדים הזרים, עם כל המשתמע.
עטף דגש: ההחלטה על הקמת מינהלת הגירה בתוך המשטרה, כפי שציינתי קודם, נבעה משני היבטים, האחד זה הקמה מהירה של גוף שיכול במיידי להתחיל לאכוף את כל סוגיית העובדים הזרים הלא חוקיים בתוך מדינת ישראל, וההיבט השני היא לא להכפיף שוטרים ברשות אזרחית לגוף שבעצם הוא לא משטרה, מה שלא נהוג לפחות בתוך המדינה ולכן ההחלטה הייתה להקים את הרשות מהר מאוד, ותוך חודש וחצי קמה רשות ההגירה בתוך המשטרה או מינהלת ההגירה ואני חייב לציין ולא עלה כאן העניין, שאנחנו עושים עבודה מצוינת עם כלל המשרדים, גם התמ"ת וגם הפנים וגם המשפטים וגם החוץ, כל מי שיש לו נגיעה בעניין הזה.
עטף דגש: המשימה הזאת הוטלה על המשטרה ואנחנו תוך פרק זמן קצר התחלנו לעבוד, נכון להיום אנחנו עומדים על נתונים , הרחקה של כמאה ארבעים אלף עובדים זרים לא חוקיים, מתוך מדינת ישראל, בשיתוף פעולה עם כלל המשרדים, מספר עצום, כאשר מבקר המדינה דיבר על שנת 2005, צפי, לחמש מאות אלף עובדים זרים בתוך מדינת ישראל, מספר עצום שלא היה יכול להתמודד איתו, בטח לא שוק העבודה הישראלי, ובטח כל הבעיות החברתיות הנלוות לעניין הזה.
עטף דגש: אנחנו היום, אני יכול להגיד בוודאות, אנחנו יכולים לשמש תשתית מצוינת להקמה של רשות כזאת בעתיד, בידע שרכשנו, בנושאים שהטמענו כאן אצלנו.
עטף דגש: אנחנו כמשטרה מצליחים להגיע לתיאום מצוין עם כלל המשרדים, זה גם התפקיד שלנו לתאם את כלל המשרדים לאותן מטרות, לאכיפה ולטיפול בעובדים החוקיים והלא חוקיים.
עטף דגש: אני רוצה להתייחס לדברים שאמר אותם ששי והם נוגעים למבקר המדינה שביקר והוציא את הדוח שלו לגבי כלל המשרדים ובעיקר לגבי מינהלת ההגירה.
עטף דגש: ששי קציר נגע בשלושה דברים ולטעמי הם חייבים טיפול עד הקמת רשות ההגירה, כשלב ביניים, אחד הוא דיבר על מערכות המידע, שבכל משרד יש מערכות מידע לא מסונכרנות ולפעמים שם משמיטות פרטים ומשרד א' לא מסונכרן עם משרד ב' ולכן יש בעיות בעניין הזה.
עטף דגש: דבר שני, הוא דיבר על השמת עובדים זרים, משימה שצריך לעסוק בה משרד התמ"ת, הפנים, ביחד עם משטרת ההגירה, ובעיקר לדבוק בהחלטה של שמיים סגורים, דהיינו כל עובד שהוא עם אשרה כאן במדינה, צריך לשים אותו ולא להחזיר אותו למדינת המוצא שלו ולדבוק בהחלטה של שמיים סגורים.
עטף דגש: הדבר השלישי שנגע בו המבקר, סוגיית הצוותים המשולבים של התמ"ת, הפנים והגירה, שיש צורך בהגדלה שלהם, על מנת לאכוף את כל החוקים כנגד מעסיקים בעיקר, וכל המשתמע לתנאי העסקה של העובדים החוקיים בתוך המדינה.
עטף דגש: עיתוי ההקמה של רשות הגירה צריך להיות מתואם עם המשטרה, לטעמי אני לא יודע להגיד אם חוקית ניתן היום להכפיף שוטרים לגוף אזרחי , אולי בחקיקה כן, אבל אם כן יש עיתוי כזה, כמובן צריך להיות מתואם עם משרד התמ"ת והמשטרה, מדובר על כ-480 שוטרי הגירה, שלא בהינף יד קמים ולוקחים אותם לתוך המשטרה, קשה לבלוע אותם בתוך המשטרה, וכמובן שאלת העיתוי צריכה להיות מתואמת כמובן עם המשטרה, והיא לא מעכשיו לעכשיו כהחלטה, כי בכל זאת מדובר בחמש מאות שוטרים שצריך למצוא להם גם תפקידים וגם מקומות בתוך המשטרה חזרה, כשיוחלט על הקמה של רשות כזאת.
פנינה פירסטום: אני חושבת שלנכים יהיה טוב אם תהיה רשות מרכזית, אבל, מחליטים כאן כל מיני החלטות מבלי לשתף את הנכים ובמיוחד הנכים שזקוקים לעובדים זרים.
פנינה פירסטום: כי אצלנו זה לא שאלה אם נרוויח או לא, זה אם נחיה או לא נחיה.
פנינה פירסטום: אני חוששת שיקימו רשות כזאת בלעדינו, ואנחנו נאכל אותה.
פנינה פירסטום: כי כבר היום יש כל מיני בעיות, אני כבר דיברתי על זה הרבה פעמים בוועדה , העובדים הזרים הבלתי חוקיים בעצם היו המשענת שלנו, והיום כשסילקו את כל העובדים, כשקורה משהו עם עובד זר, אני לא רוצה להגיד שהוא מסתלק, לא כל כך מסתלקים היום, אבל אם עובד זר חולה והנכה נשאר לבד בבית, אין אל מי לפנות וכל מיני, אי אפשר לפתור את הבעיות האלה.
פנינה פירסטום: אנשים שהם לא נכים, לא יודעים עם מה אנחנו מתמודדים, אי אפשר להקים רשות כזאת מבלי לתת את הלב במיוחד ולעשות את זה תוך שיתוף פעולה ותיאום איתנו.
פנינה פירסטום: אני מבקשת שלא תקראו לנו לדבר המוגמר, הייתי בכל מיני ועדות כאן שעסקו בכל מיני סוכנויות כוח אדם וכל מיני דברים והגענו למוגמר.
פנינה פירסטום: כשהגעתי למוגמר, אמרו עכשיו אין מה לעשות, זה כבר הולך לקריאה ראשונה.
פנינה פירסטום: אני מבקשת שכל שלבי התכנון יעשו איתנו, תודה.
חנניה אזולאי: אני רציתי לדבר בקשר לעוברים הזרים שאנחנו היום הולכים לתת לנו קופונים כמו לעובדים שרענן דיבר עליהם, נעלה כיתה, נעלה כיתה זאת אומרת שנשלם עוד אחד עשרה אלף שקל לכל עובד, במקום אלף חמש מאות,
דני יתום: דבר איתי על הרשות להגירה, זה דיברנו כבר בפעם הקודמת.
דני יתום: אנחנו אמרנו שאני אקיים לכל סקטור, אני אקיים דיון נפרד.
דני יתום: אם יש לך מה להוסיף לגבי הרשות, אם לא, אני מעביר את זה לדניאל.
דניאל אברהם: אני ברמת העיקרון תומך בכל דבר שהוא דבר טוב, ושדבר שאכן ייתן פתרונות.
דניאל אברהם: אבל אני רוצה להגיד את דעתי שהולכים לרכז את זה במשרד הפנים.
דניאל אברהם: לפי דעתי זה המשרד שעובד הכי פחות טוב ותסלחו לי שאני אומר את זה, ועם כל הכבוד לשר שאני מאוד מעריך אותו ואני חושב שהוא עושה עבודה טובה והוא משתדל לעשות עבודה טובה, אבל זה המשרד שרוב הבג"צים הם נגדו, אז אולי כדאי לחשוב על משרד אחר, זה אחד.
דניאל אברהם: אני אומר לכם בכנות, זה העובדות, תבדקו את זה, אהרון ברק ככה אמר, אני מצטט אותו.
דניאל אברהם: דבר שני, אני משתומם ולפעמים אני לא מבין, או שיש לי בעיה עם ההבנה, לא כמו עם השם, אז בונים כל פעם עוד מערך, ועוד מערך ועוד מערך.
דניאל אברהם: מפקד משטרת ההגירה אמר – מה נעשה בחמש מאות עובדים, איך נטמיע אותם בגוף אחר, זאת אומרת הם יהיו מחוסרי עבודה.
דניאל אברהם: לדעתי הם יהיו מחוסרי עבודה, כי לפי מדיניות הממשלה, אלא אם כן אתם בעד עובדים זרים ותיכף אני אסביר.
דניאל אברהם: למה אני המום, אנחנו בונים גופים אבל אנחנו לא מתייחסים לבסיס והבסיס אם ממשלת ישראל החליטה לבטל את העובדים הזרים, מה אנחנו בונים כל כך הרבה מערכות, מקובל עלי, מינהלת ההגירה זה חשוב בנושאים אחרים גם, אבל בקטע של העובדים הזרים?
דניאל אברהם: אם זאת מדיניות הממשלה לבטל את העובדים הזרים, במה אנחנו דנים.
דניאל אברהם: לכן אני אומר לכם בכל הכנות ואני לא רוצה להיכנס לקטע של החקלאות, יוסי נגע בזה מספיק, אני לא מבין, אני חושב שחייבים לדון בבסיס והבסיס, ברגע שיש מדיניות של ממשלה לבטל עובדים זרים, אז שתבטל אותה ואל תבנו מערכות.
דניאל אברהם: היום בונים עוד מערכת ועוד מערכת, על הכיפק, אפילו הם לא יודע לדבר ביניהם.
דניאל אברהם: דרך אגב, הייתי במשטרת ההגירה באיזה שהיא פגישה, אמרו לי העליתי נושא ואני לא אכנס אליו, אז אמרו תשמע, זה שייך למשרד הפנים, אה, הבנתי , זה לא שייך למדינה.
דניאל אברהם: זאת אומרת שהגופים האלה לא יודעים לדבר ביניהם וזה חשוב מאוד לרכז את זה, אני בעד אני חושב שזה רעיון מצוין, אבל יחד עם זאת, דנים בבסיס, לפני שממשיכים הלאה.
אסף אביב: אני מעמותת מען, אנחנו עוסקים כבר מספר שנים בניסיון לפתור בעיה של אבטלה ולעזור לעובדים ישראליים להיכנס למקומות עבודה בבניין, גם בחקלאות.
אסף אביב: היינו בפגישה לפני מספר חודשים עם אמנון במשרד החקלאות.
אסף אביב: יש לנו תחושה בנושא הזה של הגירה, שבאיזה שהיא צורה יש בלגן, אז מסדירים את העובדה שמדיניות בעצם לא הייתה, כשהתחיל הבלגן.
אסף אביב: אמר השר פינס בעניין הזה שרשות צריכה לממש או לבצע מדיניות.
אסף אביב: אם מדיניות לא קיימת, אז מה תעשה הרשות.
אסף אביב: יש דוח אנדון שלמעשה היה אמור להסדיר את הנושא של עובדים בבניין, ולהסדיר את הבלגן שהיה ואת הכספים שגובים מאנשים ואת השכר שישנו, ואת הדברים שנעשים מתחת לשולחן.
אסף אביב: בעצם בכפוף עכשיו באים לעשות רשות הגירה, בכפוף לעובדה שדברים צריך לעשות בצורה מסודרת ולא בצורה של בלגן, בסופו של דבר קובעים מסמרות מצב שהוא פשוט אבסורד.
אסף אביב: בסופו של דבר התחושה שלנו היא שהדבר היחידי שעבר, אוי לנו הצורה שזה עבד, זאת אומרת הניצחון של משטרת ההגירה, על המאה ארבעים אלף עובדים זרים, זה ניצחון פירוס, מה שנעשה פה בשלוש השנים האחרונות, זה הדבר היחידי שעבד בעצם.
אסף אביב: עכשיו מתחיל לעבוד הפרויקט החדש של אנדון, של הסידור, שעדיין צריך לראות אם זה יעבוד, איך זה יעבוד, זה היה דבר נוראי מה שהיה פה.
אסף אביב: היה גירוש ברוטאלי, רדיפה של אנשים ברחובות,
דני יתום: רשות הגירה, בואו נחזור לנושא.
אסף אביב: זה הדברים שעובדים בסופו של דבר, אז אני אומר, השאלה היא בסופו של דבר –
דני יתום: האם לדעתך הקמת רשות הגירה –
אסף אביב: רשות הגירה אמורה לעשות מה?
אסף אביב: למסד את העניין של הבאת עובדים מחוץ לארץ לפה,
דני יתום: ולטפל במי ששוהים כאן שלא כחוק,
אסף אביב: אם הדבר הזה הוא אמור באמת להסתיים, כאשר המדיניות היא להחליף את העובדים האלה באופן הדרגתי, זה ייקח חמש שנים, זה ייקח עשר שנים, באופן כללי לגמור את התופעה המכוערת הזאת של אנשים – אני חושב שלא צריך להיות דבר כזה בכלל שנקרא עובדים זרים, צריך להיות מאגרי עבודה.
אסף אביב: זאת אומרת אם יש צורך אמיתי בעובד, שאי אפשר למצוא אותו בארץ, אז הבן אדם הזה בא לישראל, אם הוא יבוא לפה ויראה נכונות ונאמנות ועניין להישאר פה בארץ, בבקשה, אם הוא הוכיח את עצמו שאי אפשר להחליף אותו.
אסף אביב: אחרת, לא יכניסו אנשים בצורה שמכניסים אותם, אני אומר, גם בעניין של בניין וגם בחקלאות, וגם עם כל הכאב על מה שאומרת פה פנינה, יש אפשרות שאנשים בישראל יעבדו גם בסיעוד וגם בחקלאות, לנו יש מאות אנשים שמוכנים מחר לצאת לעבוד, גם בקיבוצים.
אסף אביב: ישבתי עם אמנון ואמרתי לו לך תראה הקיבוצים, באזורים שאנחנו נמצאים, שמונה מאות חמישים עובדים זרים בקיבוצים באזור הצפון.
דני יתום: למה הישראלים האלה שרוצים ומוכנים לעבוד בחקלאות לא יתקבלו לעבודה?
אסף אביב: למה הם לא יתקבלו לעבודה?
אסף אביב: אני יכול להגיד לך פשוט, אנחנו מגיעים למושב למשל, ולמושבניק יש לו עשרים תאילנדים, והתאילנדים האלה נמצאים אצלו משש בבוקר עד שתים עשרה בלילה הם ישנים אצלו בקרוון, אנשים שיביאו מכפר קרע למאור, מרחק של עשרה קילומטר, יצטרך לשלם להם שכר מינימום על שמונה שעות.
דני יתום: בקיצור זה כסף,
אסף אביב: זה כסף, ויש מדיניות, השאלה היא שאלה של מדיניות ושל עידוד ואני לא מאשים את החקלאי הבודד הזה , הוא מנסה לשרוד בשוק מאוד קשה.
אסף אביב: אני טוען שיש עניין של מדיניות ואם המדיניות היא שבאופן הדרגתי מזיזים הצידה את העניין של הבאת אנשים, שלא מוכנים לתת להם שום זכויות פה, הרי האנשים האלה גם אם מתייחסים אליהם בכפפות של משי ונותנים להם את השכר לפי החוק, הם עדיין אנשים שהם אפילו לא תושבים, הם כלום.
אסף אביב: זאת אומרת גם יעבדו פה שמונה שנים, גם אם בן אדם טיפל בנכה שבע שנים, והיה בן אדם המסור ביותר, הרי בסוף ייקחו אותו ויזרקו א ותו מפה, מי אתה בכלל, לא מוכנים לתת לו כלום פה, שזה דבר שלפי דעתי לא אנושי.
אסף אביב: אבל אם זאת המדיניות, אל תתנו לאנשים האלה להיכנס.
דני יתום: הבנו, אתה כבר מדבר על מדיניות.
חיים חדד: אני אציג פה את העמדה של ההתאחדות, קודם כל קצת מדאיג אותי שכולם מסכימים להקמת רשות והיא לא מוקמת.
חיים חדד: אני לא שמעתי התנגדות מאף משרד, ובכל זאת העניין הזה נמשך כבר לפחות שלוש שנים.
חיים חדד: אנחנו גם מצטרפים לעמדה הזאת שצריך להקים את הרשות וכמה שיותר מהר זה יהיה יותר טוב ואנחנו לא מדברים דווקא מהסיבות שהועלו פה בעניין משטרת הגירה וכו', אנחנו נדבר על הצד שלנו, בתוך הקמת רשות.
חיים חדד: אני אתחיל בעניין של הטיפול מולנו, ואני מדבר כרגע מול העובדים החוקיים, היום אנחנו נדרשים להגיע בשלב של הבקשה להגיע למשרד החקלאות, בשלב של קבלת ההיתר, צריך להגיע למשרד התמ"ת ובשלב של הרישוי של העובד, זה משרד הפנים.
חיים חדד: התהליך הזה לוקח בערך בין שלושה לשישה חודשים בשנה, כשההיתר הוא לשנה שלמה.
חיים חדד: התהליך הוא די מסורבל ומסובך ואנחנו חושבים שאם זה יהיה ברשות אחת ואנחנו נצטרך להגיע רק למקום אחד להסדיר את העניינים שלנו, זה יהיה קצר ומהיר, למרות שאני רוצה להדגיש, שגם היום הטיפול שאנחנו מקבלים מהמשרדים, משלושת המשרדים הוא טיפול טוב, אני לא יכול להגיד שהוא לא טוב, אבל התהליך הוא די מקשה.
חיים חדד: דבר שני וזה אני אומר מבחינת הנוחיות שלנו בטיפול בעניין הזה, שאנחנו צריכים לטפל בבעיות שמצטברות או שקורות או שדורשות טיפול, לא תמיד אנחנו מוצאים את הכתובת המדויקת, כי יש פה בעיה של סמכויות.
חיים חדד: לפעמים כשאנחנו פונים למשרד מסוים והמשרד הזה מקבל החלטה, מסתבר שזה לא בסמכות שלו או משרד אחר וזה יוצר בעיות קשות.
חיים חדד: אני אתן את הדוגמא האחרונה שנוצרה, יש לו מספר בעיות שניסינו להתמודד איתם ויוסי הדגיש שיש חוסר גדול מאוד של עובדים מול המכסה שאישרה הממשלה, יש כרגע כמעט עשרים ושתיים אלף עובדים בחקלאות, מול מכסה שהחליטה הממשלה של עשרים ושישה אלף עובדים ולא נותנים לנו להכניס את העובדים האלה.
חיים חדד: כל אחד מושך לכיוון שלו.
חיים חדד: אנחנו יזמנו דיון אצל מנכ"ל משרד ראש הממשלה, בשיתוף של כל המנכ"לים, ויצא סיכום פגישה ולא מכבדים את סיכום הפגישה של המנכ"לים, דנו בזה פעם שעברה ולא צריך להוסיף על זה.
חיים חדד: מדיניות, בעניין הזה צריכה להיות לדעתי מדיניות אחת, שזה מדיניות הממשלה.
חיים חדד: רענן דינור זה מתעכב כי האוצר – הנושא זה מתברר עכשיו בין המשרדים לבין האוצר.
חיים חדד: כן, אבל אי אפשר להגיד לאנשים בערבה ובנגב, האוצר מתנגד ואין עובדים, אי אפשר להגיד את זה.
רענן דינור: היה דיון אצל אילן כהן לפני סדר גודל של שישה שבועות, ובעניין הזה התקבלה החלטה לפתוח שמיים לאלפיים עובדים, החוסר שאנחנו מדברים עליו הוא אלפיים, הוא לא ארבעת אלפים.
חיים חדד: לא, יש חוסר של ארבעת אלפים, אבל ההחלטה מדבר על אלפיים.
רענן דינור: הסיכום היה על אלפיים, הוציא הממונה על התקציבים באוצר, מכתב הסתייגות על הסיכום של מנכ"ל ראש הממשלה, וגם הערנו להסתייגות של הממונה על התקציבים באוצר, זה צריך להגיע להכרעה, אם לא יגיע להכרעה בפורום המנכ"לים, זה יגיע להכרעה בממשלה.
חיים חדד: זה בדיוק מה שאני אומר עכשיו, הנושא הבא זה עניין של מדיניות.
חיים חדד: אנחנו נתקלים באיזה חוסר יציבות בעניין של המדיניות, ברגע שיש החלטת ממשלה מי שצריך להוביל את ההחלטה זה שר אחד, ולא מספר שרים, כי לכל שר יש את המדיניות שלו, ואני לא רוצה להזכיר לפני ארבע או חמש שנים, שהיה את השר בניזרי, הוא ישב בעמדת מפתח ולמרות החלטות ממשלה ברורות, בגלל המדיניות האישית שלו, הוא פשוט עצר את כניסת העובדים וטיפל איך שטיפל.
חיים חדד: גם היום, גם היום יש לפחות ארבעה שרים שמטפלים בעניין הזה, וכל אחד עם המדיניות שלו האישית וכל אחד יכול לתקוע את זה בגלל הסיבות שלו לא בגלל הסיבות של הממשלה.
חיים חדד: לכן קשה מאוד היום להמשיך לטפל בזה.
חיים חדד: אני רוצה רק בעניין של משטרת ההגירה לדעתי, הבעיה של משטרת ההגירה לא צריכה להיות בעיה בהקמת רשות ההגירה, כי מבחינתנו אנחנו אין לנו כמעט נגיעה למשטרת ההגירה כי העובדים שאנחנו מעסיקים אותם הם עובדים חוקיים.
חיים חדד: לכן העניין היא מינורית, לא חשובה.
חיים חדד: לכן אני לא חושב שזה צריך להיות שיקול בהקמת הרשות.
חיים חדד: הדבר האחרון ואני חייב להתייחס לאמירה הזאת, בעניין של כפר קרע אם תאילנדים וישראלים שלא עובדים.
חיים חדד: אני רוצה להצהיר פה, שישראלים שמוכנים לעבוד בחקלאות, אנחנו מוכנים לקלוט אותם בכל מקום, שרק שיהיו פניות, אני מזמין אותו לפנות אלינו בצורה מסודרת, להביא שמות של אנשים בכל האזורים.
חיים חדד: בעניין של כפר קרע, אני רוצה להדגיש בכפר קרע יש תאילנדים, מעסיקים שם תאילנדים, גם הערבים הישראלים בתוך הכפר, לא מוכנים לעבוד בחקלאות, אז אל תבואו עם סיסמאות.
מיקי שיפר: מיקי שיפר, התאחדות החברות המורשות להעסיק עובדים זרים בענף הבניין.
מיקי שיפר: קודם כל אנחנו בטח ובטח מברכים על הקמת מינהלת ההגירה או רשות ההגירה.
מיקי שיפר: אבל נראה לי שקצת התבלבלו פה היוצרות.
מיקי שיפר: נמצאים פה נציגי כל משרדי הממשלה הקיימים, וכל אחד נשאל או מתבקש להציע את תרומתו לאותה רשות.
מיקי שיפר: כשמובן מאליו והדבר הזה גם מובן מבחינת טבע האדם, אף אחד לא מוותר מרצונו על סמכויות ואף אחד לא מעביר יחידות מרשות אחת לרשות שנייה.
מיקי שיפר: אם החליטו להקים רשות הגירה, אז קדם כל שיקימו את המינהלת שלה, ויחליטו מה הסמכויות שלה ומה החוקים שהיא אמורה לפעול בתוכה ואז מ כל משרד יכפפו אליה את מי שצריך להיות כפוף, פה בצורה כזאת אנחנו עובדים פשוט הפוך, רותמים את העגלה לפני הסוסים.
מיקי שיפר: ישנם פה המון משרדים, שמעתם את משרד הפנים, משרד לביטחון פנים, משרד החקלאות, משרד התמ"ת, כל המשרדים הנוגעים בדבר, כל המשרדים רוצים לעשות וכולם עושים, כולם אנשים טובים, אבל יש טבע של עניין שכל בן אדם, לא מרצונו מוותר על סמכויות שניתנו לו .
מיקי שיפר: החליטו להקים את רשות ההגירה, שיחליטו קודם כל מי זה המינהלת שלה, יתנו לה את הסמכויות, ישימו את הראש מי עומד בראש ואז הוא יתחיל לאט, לאט, להביא אליו את כל מי שצריך להיות, כל יחידות הנלוות שצריכות להיות.
מיקי שיפר: משטרת ההגירה, לא חייב להיות שוטרים של משטרת ישראל, איפה כתוב ששוטר חייב להיות שוטר של משטרת ישראל, כדי להיות שוטר של משטרת ההגירה, לא חייב להיות דבר כזה.
מיקי שיפר: יכולים לתת לו סמכויות בדיוק כמו לכל שוטר אחר שישנו, כמו משמר הכנסת, אני לא יודע מי, אבל ישנן דוגמאות.
מיקי שיפר: לא חייב להיות דווקא משטרת ישראל, עם כל הכבוד, משטרת ישראל זה משטרת ישראל, רשות הגירה זה רשות הגירה, תפקידים אחרים לגמרי, שיטת עבודה אחרת לגמרי, ככה זה נראה לי.
מיקי שיפר: בעיקרון הרעיון הוא מבורך, הוא טוב, הוא יהיה טוב לכולם, רק נראה לי שפה הביצוע, דיברו פה על 1.1.2007, בשיטה כמו שזה מתנהל, אני לא מאמין שאנחנו נגיע לתאריך הזה עם רשות הגירה.
מיקי שיפר: תודה.
עודד פלר: אני מהאגודה לזכויות האזרח.
עודד פלר: ללא ספק הרעיון שעומד מאחורי הקמת רשות הגירה, עצם ההכרה בכך שמדינת ישראל היא מדינת הגירה, מבחינה קונספטואלית זה דבר מבורך, גם התיאום בין המערכות הוא דבר מבורך, אין בזה שום מחלוקת.
עודד פלר: הבעיה שלי היא באמת וכאן אני מצטרף למה שאמר דניאל, אני שמעתי לפני כמה ימים גורם בכיר מאוד במינהל האוכלוסין, שמודה שמינהל האוכלוסין זה גוף ענק שניצב על כרעי תרנגולת, הגוף הזה היום בקושי מצליח להחזיק את עצמו.
עודד פלר: גם השר אמר את הדברים האלה פה בראשית דבריו.
עודד פלר: אני לא כל כך שמעתי פה ואני מבין שיש דיונים בעניין הזה, אבל לא כל כך שמעתי איך מינהל האוכלוסין ערוך, איזה רפורמות מתוכננות במינהל האוכלוסין, על מנת שיוכל לשאת עליו את המשקל הנוסף והעודף שמתכוונים להטיל עליו.
עודד פלר: אומנם אנחנו יושבים פה בוועדה לענייני עובדים זרים, ועוסקים בעניינם של מהגרי עבודה, אבל חשוב לזכור שעניינם של מהגרי עבודה הוא פרגמנט בטיפולו של מינהל האוכלוסין.
עודד פלר: מינהל האוכלוסין כפי שאמר מר קציר, מטפל בעניינם של זרים בכלל ובעניינם של מהגרים בכלל, וכולנו יודעים שבסופו של דבר, כשהטיפול מגיע ללשכות מינהל האוכלוסין הוא מגיע למחלקות בלשכות, שם התורים הם אין סופיים, שם השירות הוא איטי, שם הפקידים כורעים תחת נטל העבודה שהוא היום בלתי – העבודה מתבצעת כמובן, אבל הנטל הוא עצום.
עודד פלר: השאלה היא איך אנחנו לוקחים עכשיו עוד מערכות נוספות ומעמיסים על המינהל הזה, שלא שמענו למעשה כיצד הוא ערוך, איזה שינויים מבניים אמורים לחול בו אם בכלל.
עודד פלר: דבר נוסף שאני תוהה עליו, כולם פה מאוד מוטרדים מהשאלה האם משטרת ההגירה תהיה חלק מהרשות הזאת, או לא חלק מהרשות הזאת.
עודד פלר: אני קצת מסתכל על עניינם של אנשים שבאים לבקש שירות או שצריכים לתת את סיועו של מינהל האוכלוסין או של רשות ההגירה.
עודד פלר: אני לא בטוח שאני ממש מאושר מהרעיון שהרשות שאליה פונים בבקשות בעניינים הומניטאריים ובעניינים של זכות לחיי משפחה, היא גם רשות שתעסוק בעניינים של גירוש של אנשים, שהמידע זורם באופן ישיר ממקום למקום.