GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גרשון גרמן: אם היו מוודאים ששכר המינימום היה 800 דולר, אז לא היתה בעיה לעובדים שיקזזו להם בסוף התקופה 1,500-2,000 דולר.
שרה מרום שלו: העובד לא משתתף בסכום הביטוח.
גרשון גרמן: מותר לנקות לו עד חצי מהסכום.
גרשון גרמן: גם במגורים מדובר על 60 ומשהו שקלים, וכך גם חצי מהביטוח הלאומי.
שלום בן משה: בתחום הסיעוד יש לנו בעיה רגישה ביותר.
שלום בן משה: בשבוע שעבר היתה פסיקה של בית הדין הארצי לעבודה, שקבע שעובדים בסיעוד לא יקבלו מעבר לשכר מינימום, מעבר ל-8 שעות עבודה.
רן כהן: למרות שהם עובדים 24 שעות.
שלום בן משה: הוא קבע שהם יקבלו רק עבור 8 שעות עבודה.
שלום בן משה: אחד הנימוקים הוא, שאם זה יישאר כמו הקביעה של השופטת ברק, שצריך לתת 30%, זה יגרום לקריסה של חלק מהמטופלים.
שלום בן משה: הם לא יוכלו לשלם.
שלום בן משה: 80% מהמטופלים אינם שייכים למשפחות קפיטליסטיות, אלא משפחות הנתמכות על ידי ביטוח לאומי.
שלום בן משה: בחוק החדש אנו מחייבים אותם לשלם כל חודש 300 שקלים עבור הפיקדון.
שלום בן משה: לכן, הסוגיה של השכר של העובדים הזרים נשארה כזאת עמומה.
שלום בן משה: לאחרונה, בית המשפט פסק ואמר שהם יקבלו רק עבור 8 שעות עבודה.
רן כהן: איריס, תאירי את עיננו לגבי הדברים מנקות הראות שלך.
רן כהן: האם את והגוף שאת עומדת בראשו זה תחליף להסתדרות.
איריס מעיין: זה ודאי לא תחליף.
איריס מעיין: הגוף שאני עומדת בראשו, מרכז את הדברים, הוא צומת.
רן כהן: היתרון שלך על גרשון גרמן, הוא שאת יכולה במקום לפסוק לאותו מעסיק קנס ולהעביר את העובד למקום אחר.
גרשון גרמן: לה יש סנקציות שלי אין.
רן כהן: אם גרשון יטפל בעובדים האלה, הוא יצטרך לפנות אלייך.
איריס מעיין: הוא אכן עושה זאת ונעזר בי.
חגי הרצל: היו הרבה מקרים בהם שלחנו את החומר לאפרים.
שלום בן משה: אני חושב, שמה שציין פה גרשון יכולה להיות תמיכה נוספת לשמירה על זכויות עובדים זרים.
שלום בן משה: צריך להיות שיתוף פעולה בעניין הזה.
איריס מעיין: כך קורה בעבודה שלי מול קו לעובד.
איריס מעיין: אני מקבל מקו לעובד עשרות פניות בחודש, שמטופלות על ידי.
רן כהן: אני רוצה להבין איך זה עובד.
רן כהן: את מקבלת עשרות פניות לחודש, ואני מקבל עשרות פניות ביום.
רן כהן: אני מטפל בכולן, כי יש לי עוזרים.
רן כהן: מה קורה אצלך, האם העיניים האישיות שלך רואות כל פנייה?
איריס מעיין: כן, ואם עובד מגיע אז אני רואה כל עובד.
רן כהן: ואם זה יתרבה אז מה יעשו?
רן כהן: האם ישימו שתיים כמוך?
שלום בן משה: אני אמרתי לה שהיא מטפלת רק בעובדים בתחום הבניין, וחשד בסחר בבני אדם.
רן כהן: מי מטפל בבעיות בתחומי העסקה אחרים?
שלום בן משה: המחוזות.
רן כהן: אז אני מבין, שהענף העיקרי שאתם נתקלים בו זה הבניין.
שלום בן משה: אבל המחוזות מטפלים גם בחקלאות וגם בסיעוד.
רן כהן: שלום, מאחר וכל הקנסות וההחלטות הדרסטיות בסמכותך, מה הענף העיקרי שבו אתה נתקל: סיעוד, בניין, החקלאות?
שלום בן משה: הכל.
שלום בן משה: לאחרונה היה מקרה בו מעסיק הטריד עובדת שלו מתאילנד.
שלום בן משה: הוא כתב בהסכם העבודה, שחלק מהעבודה שהיא צריכה לעשות זה גם מסאז' לעובדים התאילנדים.
שלום בן משה: המעסיק הזה גם בעל אותה.
שלום בן משה: עשינו לו שימוע בשבוע שעבר, וביטלתי לו את כל ההיתרים.
רן כהן: אבל זה פלילי.
שלום בן משה: זה חוץ מהפן הפלילי.
שלום בן משה: הוא קיבל קנס וביטלתי לו את כל ההיתרים.
רן כהן: זו סמכותך המוחלטת.
רן כהן: אין פה שום בעיה.
רן כהן: הדבר היחידי שהוא יכול לעשות, זה ללכת לבג"ץ.
שלום בן משה: הלכו פעם אחת, ואנחנו זכינו.
שלום בן משה: במקרה אחד בג"צ אמר לי לשקול את הדברים פעם נוספת, שקלתי ולא קיבלתי את הדברים.
איריס מעיין: אני צומת דרכים, ובצומת הזה יש גם מקום לכל אדם חדש באשר הוא.
איריס מעיין: פונים אלי עורכי דין, מוקד סיוע של קו לעובד, ההסתדרות, בתי חולים וכל מקום אחר.
איריס מעיין: גם כאשר מגיע אלי עובד ומציג את הבעיות שלו, אני אומרת לו מה תחום הטיפול שלי ולאן הוא יכול לפנות בנוסף.
רן כהן: האם את יכולה לשלוח פקחים כדי לבדוק את המצב?
איריס מעיין: זה בדיוק מה שאני עושה.
איריס מעיין: כדי שהתלונה הזאת תבורר ביעילות ובמהירות המרבית, אנו מכים על הברזל כאשר הוא חם.
איריס מעיין: שלום נתן הוראה חד משמעית שתלונות שמגיעות ממני יטופלו בעדיפות ראשונית.
רן כהן: איך נבחרים המפקחים האלה?
רן כהן: מה ההכשרה שלהם?
שלום בן משה: חלקם עובדים 5-12 שנים.
שלום בן משה: לאחרונה העברנו קורס פיקוח והכשרה במכללה לביטחון וחקירות בקריית אריה במשך שבועיים.
איריס מעיין: כאשר אתה מתעסק עם מהגר עבודה, לפי השקפתו של גרשון, או עובד זר, לפי השקפתנו.
איריס מעיין: ..
גרשון גרמן: זה עניין של טרמינולוגיה.
רן כהן: זאת אותה השקפת עולם.
איריס מעיין: העובד מגיע לכאן ל-5 שנים, והמדיניות הנכונה היא להטיל יותר משקל מזה שיש להסתדרות.
גרשון גרמן: בשורה התחתונה, כאשר הם עוזבים את הארץ הם זוכרים: מדינת ישראל.
רן כהן: הם לא זוכרים גרשון גרמן או שלום.
גרשון גרמן: סיני אחד בוגר תיכון, פועל בניין, כתב לי שאני גיבור הסינים.
איריס מעיין: הסמכויות אצלנו בידיים, ולכן כאשר המקרים האלה מגיעים אלינו אז העבודה היא הרבה יותר מהירה ויעילה.
איריס מעיין: לדעתי, המתכונת צריכה להיות כזאת.
רן כהן: ברור לי לגמרי, שאתם הכוח של המדינה.
רן כהן: אתם לא הכוח המשפטי של בית המשפט, אבל בידכם הכוח להסדיר את הנושא הזה.
רן כהן: אני מצפה מגרשון ומההסתדרות להיות נציגי העובדים של כל מדינת ישראל.
שרה מרום שלו: אבל העובדים הזרים הם לא חברי הסתדרות.
רן כהן: הם לא חברים וגם לא מאורגנים.
גרשון גרשון גרמן: הם לא חברים ולא מאורגנים, אבל ההסתדרות מחויבת על אמנות בינלאומיות, שכל עובד באשר הוא, ללא הבדל דת, צבע, מין וגזע, יקבל סיוע ושירות.
שרה מרום שלו: אני יודעת שמי שלא חבר הסתדרות צריך לשלם כסף.
גרשון גרמן: אמרתי קודם, שהם צריכים לשלם דמי טיפול ולקבל כרטיס לשנה ולפנות אלינו כל שבוע.
רן כהן: חגי, כמה פעמים קרה לך שביקשת מעובד לשלם 320 שקלים כדי לטפל בבעיה שלו, והוא אמר לך שאין לו או שהוא לא רוצה?
חגי הרצל: אני לא מתעסק בגבייה בכלל.
חגי הרצל: המזכירות הן אלה שעוסקות בזה.
גרשון גרמן: יש פרוצדורה טכנית.
רן כהן: לדעתי, ההסתדרות צריכה לקבל תמורה בעד הטיפול.
רן כהן: אין טיפול חינם.
חגי הרצל: הרבה מאוד עובדים הגיעו אלינו עם בעיות, ואמרו לנו שאין להם אפשרות לשלם.
חגי הרצל: אני מבחינתי נותן להם טיפול.
רן כהן: אם מגיעים אליך 10 פועלי בניין ומפנים תלונה נגד אותו מעסיק, האם כל אחד מהם מחויב לשלם 320 שקלים?
רן כהן: מספיק אחד.
גרשון גרמן: זה לא הולך לפי מקום עבודה.
גרשון גרמן: הם אף פעם לא באים 10 ביחד.
גרשון גרמן: חבר אחד הולך לבדוק את הדברים.
גרשון גרמן: 20% לא שילמו, אבל הם היו מספיק הגונים לבוא ולשלם למזכירה את הכסף אחרי שטיפלנו בבעיה שלהם.
רן כהן: זה מעורר הערכה.
גרשון גרמן: חגי נתקל לפני חצי שנה במקרה מאוד מעניין.
גרשון גרמן: הגיע עובד רומני עם בעיה, חגי הגיש את הדרישה לחברה, כאשר העובד הרומני לא אמר שהוא גם נשלח דרך קו לעובד לעורך דין פרטי.
גרשון גרמן: לכן, שתי תביעות הופיעו בבית דין לעבודה בעניינו, אחת בסך 182,000 שקלים ואחת בסך 28,000 שקלים.
גרשון גרמן: שאלו אותנו מבית המשפט לאיזו דרישה להתייחס.
גרשון גרמן: יש עורכי דין שמתפרנסים בכבוד על חשבון אותם מסכנים.
גרשון גרמן: אותה משפחה שלא יכולה לשלם שכר לעובד, חוטפת גם תביעה כזאת.
גרשון גרמן: אתם זוכרים את פרשת פנינה רוזנבלום, שנתבעה לשלם 200,000 שקלים.
גרשון גרמן: לה במקרה יש, אבל למטופל הסיעודי אין.
רן כהן: אני רוצה לסכם את הדיון.
רן כהן: הישיבה הזאת באמת היתה בעלת חשיבות עליונה, כי עד היום תבענו מהממשלה, משרד התמ"ת וגם מהגופים הוולונטריים את התשובה.
גרשון גרמן: אבל היתה פה נציגת הסתדרות כל ישיבה.
רן כהן: היא לא תמיד בלטה.
רן כהן: אני מציע שאתה תהיה מעורב.
גרשון גרמן: אני לא מתחייב.
גרשון גרמן: לפי הצורך, אני אשמח לבוא לכאן ולסייע.
רן כהן: אני לא אצפה שאתה תבוא כל שבוע.
רן כהן: תבוא אתה, חגי או שהיא תבוא יותר מוכנה.
גרשון גרמן: בנושאים מיוחדים גם חגי וגם אני נגיע, אבל לא באופן שוטף.
רן כהן: אני אנחה את בת שבע להזמין אתכם בנושאים, שבהם יש נגיעה לזכויות העובדים במדינת ישראל.
רן כהן: לדעתי, אין לנו דרך אלא לדאוג לכך שהמערכת הזאת תוסדר, באופן זה שבו כל עובד זר באופן אוטומטי יהיה מוגן בדרך שבה ההסתדרות מייצגת אותו.
רן כהן: אנו צריכים לתבוע פה תביעה כפולה, גם מההסתדרות וגם מהממשלה, במקרה הזה משר התמ"ת, שיהיה מצב שבו כל עובד שנכנס לישראל יירשם כעובד בישראל.
רן כהן: כך תהיה לו גם ההגנה של ההסתדרות.
רן כהן: אין שום סיבה בעולם שהוא לא ישלם 10 שקלים בחודש, או שמעסיקו ישלם זאת.
רן כהן: יקבע שר התמ"ת מה שיקבע.
רן כהן: אם הוא ישלם 10 שקלים בחודש עבור דמי ארגון, גרשון או חגי לא יצטרכו לגבות ממנו 320 שקלים עבור טיפול בבעייתו.
גרשון גרמן: יש בעיה עם הגמלאים.
גרשון גרמן: התעריף המינימלי של הגמלאים הוא 12 שקלים, ואז הם יתלוננו שלמהגר עבודה אנו מאפשרים לשלם רק 10 שקלים.
רן כהן: שישלם את המינימום הנדרש.
רן כהן: אני לא מציין סכום.
רן כהן: במקביל, אנו נתבע מעופר עיני, יו"ר ההסתדרות, שתהיה הגנה מלאה של ההסתדרות על העובדים הזרים בכל הארץ, בכל הענפים.
שלום בן משה: אני מעוניין שיהיה שיתוף פעולה עם ההסתדרות בעניין הזה.
שלום בן משה: כדי שלא יהיה אנטי, צריך להעמיק יותר בנושא של שמירת זכויות עובדים.
רן כהן: אני רוצה שכל עובד בטריטוריה של מדינת ישראל יהיה מיוצג באיגוד מקצועי.
איריס מעיין: למה אתה אומר כל עובד ישראלי?
רן כהן: כל עובד.
רן כהן: חוקי העבודה במדינת ישראל צריכים לחול על כל מי שעובד במדינת ישראל, גם על פלסטינים.
רן כהן: עובד פלסטיני, שעובד בפרדס ביבנה או בבית חרושת בחדרה, הוא בעל זכויות עובד של מי שנמצא על אדמת מדינת ישראל.
שלום בן משה: אני מציע שבישיבה הזאת תסתפק בהמלצה יותר כללית ולא תדרוש את מה שאתה דורש, כי יהיו גורמים שיראו בזה דבר אחר.
רן כהן: המעסיקים הפרטיים?
שלום בן משה: יש הרבה גומרים שלא יהיו מאושרים מהדרישה הזאת, גם מהממשלה וגם מחוץ לממשלה.
רן כהן: אני מבין, שהסיעודיים לא הולכים להיות המעסיקים הפרטיים.
שלום בן משה: הולכים במסגרת הלשכות.
רן כהן: אז התאגידים יהיו חייבים בזה, ולא כל אדם סיעודי.
שלום בן משה: המעסיק הוא הקשיש עצמו.
רן כהן: האם לקשיש לא משתלם לשלם 10-12 שקלים לחודש כדי שהעובד שלו יהיה מוגן?
איריס מעיין: זה על חשבון הפיצויים.
איריס מעיין: יש להם תביעות ענק לפיצויים.
שלום בן משה: לכן, אני מציע שאתה תברך על שיתוף הפעולה.
שלום בן משה: אני חושב, שאם ההסתדרות תיכנס לעניין ותשתף אותנו בכל הפניות אליה, אנו נוכל לעשות את זה באופן הטוב ביותר.
רן כהן: אני אגיד לך מה הבעיה.
רן כהן: הבעיה שההסתדרות היום מטפלת רק במי שמצא את הדרך אליה.
רן כהן: לא כל עובד שנכנס בישראל, יודע שהוא מאורגן בהסתדרות והוא יכול לפנות אליה ולקבל הגנה.
גרשון גרמן: הוא יכול לקבל סיוע מקריית שמונה ועד אילת.
רן כהן: לדעתי, מדינת ישראל יכולה לחייב זאת.
רן כהן: אני אפנה בעניין הזה לשר התמ"ת, ליו"ר ההסתדרות, ואני אשמע את תשובתם.
אפרים כהן: שר התמ"ת סיכם בישיבה שלו עם גרשון, חגי ועופר עיני, שיש לשתף פעולה בין שני הגופים.
אפרים כהן: זה לא היה ברור.
אפרים כהן: היום יש יחידת סמך ויש פריסה עצומה.
רן כהן: אם במקום שבו מובאים עובדים זרים באופן חוקי אין תקשורת אמיתית בינם לבין האיגוד המקצועי המוכר בישראל – וההסתדרות היא הגוף היציג – זה לא טוב.
אפרים כהן: עם כל הכבוד לגרשון, אין לו את המנגנון המתאים.
גרשון גרמן: 260 מזכירי איגוד מקצועי פרוסים בכל הארץ, ב-33 נקודות.
רן כהן: למשרד התעשייה והמסחר ולממשלת ישראל יש פקחים גם לגבי עובדים ישראליים, אבל זה לא סותר את זה שיש איגודים מקצועיים ומועצות פועלים שמייצגים את העובדים.
רן כהן: אני מציע שבעניין הזה נפנה לשר התמ"ת ולעופר עיני, ונקבל את תשובתם.
רן כהן: אני מאמין, שהדבר הזה צריך להיות מוסדר.
רן כהן: עובדים על אדמת מדינת ישראל צריכים להיות מאורגנים.
רן כהן: אני מקבל את הדברים של שלום ושל אפרים, אבל אני מבקש ששני הסעיפים יתקיימו.
רן כהן: אני מבקש לאחל שיהיה לנו מושב מוצלח בכנסת.
רן כהן: אני מקווה מאוד שהוועדה תעשה תפקידה כהלכה.
רן כהן: בישיבה זאת נדון בקריטריונים לשינוי שיטת ההעסקה בסיעוד.
רן כהן: כידוע לכם, מרגע שבוטלה שיטת הכבילה, הממשלה החליטה לשנות את השיטה וליצור קריטריונים להעסקה בסיעוד.
רן כהן: מאחר והקריטריונים האלה משפיעים מאוד על קביעת הקבוצות הנזקקות, תפקידנו לנסות ולברר מה הם הקריטריונים שנקבעו, ובאיזו מידה הם נותנים מענה גם לזכויות נזקקי הסיעוד וגם לזכויות העובדים בסיעוד.
רן כהן: אנחנו רוצים לשמוע בעניין זה את סקירת הממונה, מר שלום בן משה, מנהל יחידת הסמך.
רן כהן: אני רוצה להקדים ולומר, שלפני כחודש פנו אליי גורמים שונים והציגו בפניי בעיה בהעסקת עובדי סיעוד לסיוע לילדים.
רן כהן: ההעסקה כל-כך מסובכת, שעובדים בסיעוד, אם יהיו פנויים לעבור באופן חופשי ממעסיק למעסיק, רובם יעזבו את הילדים ויעברו לעבוד אצל אחרים.
שלום בן משה: לא רק ילדים, אלא גם נכים קשים.
שלום בן משה: אתייחס לזה.
רן כהן: זאת סוגייה שאמנם נעסוק בה בנפרד בעוד שבועיים, אבל גם היום נמצאת כבר על שולחננו.
רן כהן: מאחר והייתי גם יושב-ראש הוועדה לזכויות הילד וגם יושב-ראש השדולה לזכויות ילדים, אני רוצה לראות איך ניתן מענה לעניין הזה.
רן כהן: אולם היום הסוגייה לדיון היא לא רק הסיעוד של ילדים לעומת קשישים, או של חולים קשים לעומת חולים לא קשים, אלא נדון על כל האוכלוסיות הזקוקות לסיעוד.
רן כהן: לאחר הסקירה של מר שלום בן משה, אם נציגי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ירצו להשלים, בבקשה.
רן כהן: לאחר מכן נשמע את נציגי יתר משרדי הממשלה ואת נציגי ארגוני נזקקי הסיעוד ונקיים דיון.
שלום בן משה: נמצאים אתנו כאן מר משה סוויסה, הממונה על נושא הסיעוד ביחידת הסמך, מר משה נקש, הסגן שלו, ועו"ד נטע ברנר-נאור, היועצת המשפטית שלנו לנושא הסיעוד.
שלום בן משה: שיטת ההעסקה החדשה נקבעה לאחר סדרת דיונים שנמשכה חודשים לא מעטים בצוות בין-משרדי בראשות סגן הממונה על התקציבים, מר סובל.
שלום בן משה: בצוות היו חברים נציגי כל המשרדים, בין היתר אני, מר אפרים כהן, מר יוסי אדשלטיין ממשרד הפנים, נציגי משרד המשפטים, נציגי המוסד לביטוח לאומי וגורמים נוספים.
שלום בן משה: ישבנו על המדוכה במשך חודשים לא מעטים.
שלום בן משה: במסגרת הדיונים הוזמנו גופים אזרחיים העוסקים בעניין הזה, ובכללם אנשים שנמצאים כאן כעת, ושמענו את מה שברצונם לומר.
שלום בן משה: הוזמנה גברת בלה צור חברת מועצת עיריית רעננה וכן גברת אריאלה בן צור מ"אחיעוז".
שלום בן משה: המוזמנים נשאלו כל מיני שאלות וניסינו להבין איך הדברים מתנהלים.
שלום בן משה: הוועדה הזאת הגישה מסקנות שנדונו בממשלה.
שלום בן משה: כתוצאה מכך קיבלה הממשלה החלטה מפורטת מאוד, שהתפרסמה לפני כ-3 חודשים.
שלום בן משה: החלטת הממשלה היא הבסיס של הנוהל המפורט מאוד שנקבע, והיום אדבר רק על העיקרים שבו.
שלום בן משה: הנוהל מפורט מאוד ומשתרע על פני כ-20 עמודים.
שלום בן משה: במצגת אציג את עיקרי הדברים.
שלום בן משה: אם יהיו שאלות, נשמח לענות.
רן כהן: אנחנו בוודאי נשאל.
שלום בן משה: התכלית של הנוהל, לעשות סדר בתחום הזה.
שלום בן משה: צריך לומר ביושר שתחום הסיעוד, שהוא הנושא הרגיש ביותר, בעצם הכי פרוץ מכיוון שהאכיפה של משרדי הממשלה מינימלית.
שלום בן משה: מי שמטפל בנושא העובדים הזרים בתחום הסיעוד זה בעיקר לשכות פרטיות למיניהן, שנמצאות בתווך, אבל הן גורם מאוד-מאוד משפיע, וכמובן המטופלים.
שלום בן משה: הנכים היותר עצמאיים בתחום הזה היו רוצים להפעיל אותו לבד, אחרים בכל תחומי הסיעוד זקוקים לתיווך – הנכים הקשים, הנכים הקלים, הילדים, הקשישים וכולי.
רן כהן: אתם מכירים את כל החברות שמעסיקות עובדים בסיעוד?
שלום בן משה: אנחנו מכירים חלק מהן.
רן כהן: זה מאות חברות או עשרות?
שלום בן משה: מאות חברות.
יוסי אדלשטיין: מדובר על 250-300 חברות.
שלום בן משה: מי מפעיל את העניין?
שלום בן משה: היום אין הפרדה בין טיפול בעובדים זרים ובישראלים.
שלום בן משה: היום מי שרוצה לפתוח לשכה הולך למשרד שלנו בתל-אביב, למינהל הסדרת האכיפה, ומבקש לפתוח לשכה.
שלום בן משה: קובעים מספר קריטריונים בהם הוא צריך לעמוד.
שלום בן משה: הבקרה בתחום הזה אכן מוגבלת למדי מכיוון שכוח האדם העומד לרשותם מינימלי.
שלום בן משה: צריך להגיד ביושר, שיש לשכות שעושות את זה באמונה ובצורה רצינית מאוד, גוזרות על עצמן כללים מחמירים, אף מעבר למה שהממשלה קבעה, אך יש לשכות שעושות את זה כי זה עסק טוב מאוד.
שלום בן משה: יש מאות עוסקים בתחום הזה, ביניהם מי שעוסקים ברישיון ואחרים שעוסקים בלי רישיון.
שלום בן משה: התחום הזה, כמו יתר התחומים, ודווקא בשל רגישותו ובעייתיותו, נושא בחובו גביית-יתר של כ-7,000-8,000 דולר בהבאת העובדים הזרים לישראל.
שלום בן משה: לכן העסק הזה רציני מאוד.
שלום בן משה: מכיוון שאנחנו לא מקפידים בעניין ההיתרים כפי שמקפידים בדברים אחרים – לא במובן שנותנים היתר למי שלא מגיע לו, אלא באכיפה של ההיתרים ובאכיפה בבתי המעסיקים, כי העובד הזר מועסק בבית הנכה, ויש לנו קושי להיכנס אליו – לכן המשחק הכללי הרבה יותר חופשי.
שלום בן משה: אין רישום של העובדים הזרים במקום מרכזי בממשלה ולכן הבקרה והאכיפה, הביקורת והרישום כמעט בכלל לא קיימים.
שלום בן משה: אשר על כן, זאת תכלית העניין – לנהל את כוח האדם של העובדים הזרים בכלל, ושל העובדים הזרים בסיעוד בפרט, על-ידי לשכות שיקבלו, פרט לרישיון הבסיסי, היתר ממני, מיחידת הסמך לעובדים זרים.
שלום בן משה: יש רשימת דרישות לקבלת ההיתר, כולל סנקציות, כולל מחויבויות שצריך לעמוד בהן.
שלום בן משה: כל מי שיעמוד בזה יוכל להפעיל לשכה.
שלום בן משה: אחר-כך העובדים הזרים יעבדו בלשכות ויוכלו לעבור ממעסיק למעסיק רק באמצעות הלשכות שירשמו אותם, והרישום יועבר אלינו.
שלום בן משה: אני מדבר על עקרונות השיטה.
שלום בן משה: המעסיק ימשיך להיות המטופל, והלשכות יהיו בתווך בין הממשלה ובינינו.
שלום בן משה: בנוהל הזה קבענו מסגרת של נהלים, כדי להבהיר את כל השלבים בתווך ולנקוט בפיקוח.
רן כהן: התווך הוא לא בין הממשלה וביניכם.
רן כהן: אתם הממשלה.
רן כהן: הוא ביניכם ובין המעסיק ובין העובד.
שלום בן משה: בין הממשלה ובין המעסיק.
פנינה פירסטון: אנחנו לא מעסיקים.
שלום בן משה: מטופלים.
שלום בן משה: גברת פנינה פירסטון מקפידה על המינוח.
רן כהן: מאחר ואתם גם משלמים, אז אתם גם מעסיקים.
פנינה פירסטון: אבל אז זה כאילו למטרות רווח.
רן כהן: לא למטרות רווח.
רן כהן: זה למטרות שירות וטיפול.
שלום בן משה: עד כאן הפתיחה הכללית על מטרת העניין הזה.
שלום בן משה: סיימנו את המהלך הזה.
רן כהן: אם הבנתי נכון, זה אמור במידה רבה מאוד לצמצם את מספר החברות שעוסקות בתיווך העבודה בסיעוד, ממאות לעשרות, כדי שתוכלו לפקח על העבודה.
אפרים כהן: זה הנושא המרכזי החשוב ביותר.
אפרים כהן: אנחנו רוצים שתהיה אי-כבילה, אבל עם מעטפת למעלה.
אפרים כהן: זה בא לעשות סדר, כי היום אין שליטה על עשרות ומאות חברות, לשכות שירות של עובדים זרים, שפועלות ללא רישיון, ושם נעשים כל התיווכים למיניהם.
אפרים כהן: האישור שייתן מר שלום בן משה, גם להיתר וגם למעסיקים, יאפשר לכולם לדעת, כולל האזרחים, מי החברות הרשאיות לעסוק בנושא העובדים הזרים.
אפרים כהן: לכן יהיה פיקוח טוב יותר, בקרה טובה יותר, למרות שהנושא עדיין מורכב.
יוסי אדלשטיין: יש עוד נקודה מרכזית אחת.
יוסי אדלשטיין: היום הלשכות האלה מוגדרות כחברות תיווך על-פי החוק, אין להן חבות כלפי אף אחד.
יוסי אדלשטיין: כלומר, הם מתווכים – אתה מזמין אצלם עובד והם מביאים לך עובד, ובזה גמרו את האחריות שלהם.
יוסי אדלשטיין: זה מחייב הרבה מאוד פעולות, אבל מבחינת חקיקה הן חברות תיווך.
יוסי אדלשטיין: כעת זה משתנה, תהיה להן חבות כלפי המעסיק.
יוסי אדלשטיין: זה שינוי משמעותי.
רן כהן: בעצם מאריכים את אחריותם לכל תקופת ההעסקה, ולא רק לרגע התיווך עצמו.
משה סוויסה: עד פרסום הנוהל, אין בעצם אף חברה במדינה העוסקת בעובדים זרים.
משה סוויסה: אחרי שהנוהל יפורסם יצטרכו לפתוח חברות חדשות, ורק מי שיקבל היתר מאתנו להעסקת עובדים זרים, רק הוא יוכר על-ידי המדינה כלשכה פרטית.
שלום בן משה: בין יעדי העל של יחידת הסמך לעובדים זרים נקבעו שני נושאים חשובים שרציתי להציג כאן.
שלום בן משה: האחד הוא יישום שיטת ההעסקה של העובדים הזרים כיעד מרכזי, והשני הוא צמצום, עד ביטול, גביית-יתר של תשלומים בלתי חוקיים מהעובדים הזרים, כדי להקטין את המספר הכללי של העובדים וכדי להגן על זכויותיהם.
רן כהן: כממשלה אתם חייבים לכתוב "ביטול", ולא "צמצום", כי זה לא חוקי.
רן כהן: אבל אני מבין שאתם צנועים.
שלום בן משה: אתם רואים כאן שקף כללי, כדי לסבר את העין, על ההיתרים שניתנו בתחומים השונים.
שלום בן משה: בסיעוד בין השנים 2004-2006 מספר העובדים הזרים עלה מ-33,000 ל-44,000, והמספר הולך וגדל.
שלום בן משה: אם יהיה לנו זמן, נדבר על זה.
שלום בן משה: יש פילוח של היתרים חדשים והיתרי הארכה ודחיות שניתנו במסגרת עבודתנו ביחידה.
שלום בן משה: זה תקציר החוקים בהם אנו עוסקים: העסקה כדין, חוזה, מגורים הולמים, ביטוח בריאות, שעות מנוחה וכולי.
שלום בן משה: החלטת הממשלה – זה תמצית החוק שמוכר לכם – קובעת במפורש שצריך לשנות את השיטה, ועל בסיס זה עשינו את מכלול הפילוח.
שלום בן משה: שינוי שיטת ההעסקה: מחד גיסא, העיקרון לפיו המעסיק של העובד הזר הוא האדם הסיעודי, אשר קיבל מהממונה היתר להעסקת עובד זר, ומאידך גיסא, מתן מענה לכשלים בשיטת ההעסקה שהיתה נהוגה קודם.
שלום בן משה: הלשכה תהיה חברה ישראלית הרשומה כדין, SCP (Sole Company Purpose), שמטרתה העיקרית: הבאה, תיווך וטיפול בעובדים זרים, והכול על-פי החוק.
שלום בן משה: עיקרי שיטת ההעסקה החדשה: השיטה מאפשרת הבאה, תיווך וטיפול בעובדים זרים בענף הסיעוד באמצעות הלשכות, שיהוו כתובת בלעדית.
שלום בן משה: השיטה תבטיח לעובדים הזרים תשלום שכר ומתן תנאים הוגנים, תאפשר פיקוח יעיל על שמירת זכויות העובדים הזרים, תגביר את האכיפה על מי שגובה תשלום שלא כדין מהעובדים הזרים לשם הבאתם לכאן.
שלום בן משה: אני אומר את זה בזהירות רבה, לא ביומרה רבה מאוד, כי כדי להתגבר על הבעיה צריך לשנות את כל שיטת ההבאה של העובדים זרים, ולא נדון בכך היום.
שלום בן משה: שיטת ההבאה בפני עצמה היא מוקש, וכבר דיברנו עליה, ועוד נדבר.
רן כהן: דנו בה, ועוד נדון.
שלום בן משה: השיטה תאפשר את ניוד העובדים הזרים בענף הסיעוד ובכך תמנע את הכבילה של העובדים למעסיק ספציפי.
שלום בן משה: מעתה ואילך – בעצם זה כבר נהוג – לא רושמים את שם המעסיק בדרכון של העובד הזר, אלא רושמים את הענף שלו בלבד והוא יכול לנוע בתוך הענף בלבד.
שלום בן משה: עובד שבא לעבוד בסיעוד לא יכול לעבור למקום עבודה מסוג אחר.
שלום בן משה: אם יימצא עובד כאו-פר או במשק בית זה כמובן עבירה על החוק, על אף שלצערי הרב יש אלפים, כולל בכירים במשק, שעוברים על החוק.
שלום בן משה: רק לאחרונה תפסנו אדם בכיר מאוד שפרסמנו את שמו.
שלום בן משה: עיקרי שיטת ההעסקה החדשה: ההיתרים ללשכות בענף הסיעוד יינתנו לחברות החדשות, ביניהן חברות חדשות שטרם עסקו בתחום וירצו להיכנס אליו וחברות שעוסקות בתחום היום.
447: אם הן חברות העוסקות אך ורק בעובדים זרים אז הן לא צריכות לפתוח חברה חדשה.
447: מה ההיגיון?
447: זה לא אפשרי.
שלום בן משה: זה עניין טכני, לא מהותי, ופתיר.
אפרים כהן: החברה תקבל כותרת "טיפול בעובדים זרים".
משה סוויסה: עד כה יכלו להתעסק רק עם ישראלים.
משה סוויסה: עם ההיתר החדש יוכלו להתעסק רק עם זרים.
שלום בן משה: יקבלו רישיון ללשכה פרטית, שיינתן על-ידי האגף.
שלום בן משה: אני מודה שיש כאן כפילות, ולקראת השנה הבאה נשנה אותה.
שלום בן משה: הרישיון יינתן על-ידי מינהל האכיפה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, לא האגף שלי, אבל הרישיון הזה רק בסיסי.
שלום בן משה: בלעדיו אי אפשר לקבל היתר.
שלום בן משה: היתר יקבלו ממני.
פנינה פירסטון: כלומר הם צריכים לעבור עוד שלב?
שלום בן משה: כן, ויעשו את זה במקביל.
רן כהן: אני לא מבין את ההיגיון.
רן כהן: זה לא יעיל.
רן כהן: למה זה לא יהיה באגף בראשותך?
קריאה: מר אלי פז הוא המוסמך לתת רישיון לקיום לשכות פרטיות.
שלום בן משה: מכיוון שהחקיקה עדיין לא השתנתה אי אפשר לעקוף אותו, אבל המחוקק נתן לי סמכות לתת היתר.
שלום בן משה: את הרישיון יקבלו ממנו, ויש 3-4 דברים שהלשכה צריכה לעשות, ובמקביל יוגשו הבקשות להיתר אליי.
שלום בן משה: אנחנו נעבוד במקביל.
רן כהן: אני רוצה לבקש דבר אחד, לא לטרטר את הנזקקים.
שלום בן משה: הכול נמצא באינטרנט, הטפסים והכול.
יוסי אדלשטיין: זה יוטל על החברה, לא על הנזקקים.
אפרים כהן: יש ועדה בין-משרדית, שחברים בה נציגים של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה וגורמים נוספים, לכן העבודה נעשית במשותף, למרות שכפי שאמר מר שלום בן משה בשלב זה מינהל ההסדרה נותן היתר לחברה.
אפרים כהן: אנחנו מאמינים שהאחריות והסמכות בנושא עובדים זרים צריכה להיות במקום אחד, בלי לטרטר את כל המערכת, וכך יהיה.
אריאלה בן צור: זה לא קשור למטופל.
רן כהן: החברה צריכה לקבל אישור ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
שרה מרום שלו: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה נותן אישורים רק לאלה שמקבלים אישור מהמוסד לביטוח לאומי?
שרה מרום שלו: לכולם בלי יוצא מן הכלל?
שלום בן משה: כן, בוודאי.
שרה מרום שלו: גם אדם שהוא לא נכה ולא מבוגר?
שלום בן משה: כל האישורים מתקבלים אצלנו.
רן כהן: מר שלום בן משה אמר מתי לשכה שמביאה עובדים זרים מקבלת אישור ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
רן כהן: לא מדובר על הקשיש או על הנכה, אלא על החברה, שצריכה לפנות למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, פעם אחת כדי לקבל רישיון ללשכה פרטית, ופעם שנייה לאחר מכן כדי לקבל היתרים ממר שלום בן משה.
רן כהן: אלה שני גופים בתוך משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ועל החברה לקבל אישורים משניהם.
שלום בן משה: תיאמנו את זה.
שלום בן משה: איסור העסקת עובד זר בסיעוד ללא רישוי מאת הלשכה, כלומר כל מי שרוצה לעבוד חייב להיות רשום בלשכה.
רן כהן: זה נכון גם לגבי עובדים נוכחיים, או עובדים בעבר?
אפרים כהן: תהיה תקופת מעבר של רישום.
יוסי אדלשטיין: בענף הבניין, למשל, כל העובדים הזרים שהגיעו לארץ יירשמו.
אפרים כהן: אלה ששוהים היום בשהייה לא חוקית ועדיין במעמד של עובד סיעודי, עם הפתיחה הזאת ניתן יהיה לעשות הסבה, כדי לא להוציא מכאן עובדים זרים ולהכניס עובדים חדשים במקומם.
רן כהן: אם הם עומדים בתנאי החוק, יהיו רשומים.
בלה צור: לא משנה כמה שנים הם עובדים?
שלום בן משה: עד 5 שנים.
שלום בן משה: לא מתכוונים "להלבין" עובדים לא חוקיים.
בלה צור: אני שואלת על עובדים חוקיים, שעבדו כאן במשך מספר שנים ולא רוצים להאריך את אשרת שהייתם.
בלה צור: חבל.
שלום בן משה: זאת המדיניות של משרד הפנים, המופקד על חוק הכניסה והיציאה.
שלום בן משה: זה פררוגטיבה שלו.
שלום בן משה: דיווחי הלשכה למת"ש (מדור תשלומים): יש לנו 9 לשכות הפזורות ברחבי הארץ לנוחיות
שלום בן משה: כם, מחיפה, דרך עפולה ועד באר-שבע.
שלום בן משה: אנחנו נוהגים כך כעת גם בענף הבניין והחקלאות.
שלום בן משה: פונים אליהן וצריך לגשת למקום אחד בלבד.
רן כהן: זה מינהל תשלומים של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה?
שלום בן משה: כן, של יחידת הסמך.
שלום בן משה: הם גובים את האגרות.
אפרים כהן: בזמנו היחידה הזאת טיפלה בפלסטינים, והיא ממשיכה לטפל בהם.
אפרים כהן: לאחר חשיבה החלטנו שהיחידה הזאת תרכז את ביצוע התשלומים.
שלום בן משה: היחידה עוסקת באגרות, תשלומים, מעקב, רישום של העובדים.
שלום בן משה: האגרה משולמת למדינה.
אפרים כהן: בשנת 2006 היחידה הזאת גבתה 212 מיליון שקלים במזומן.
רן כהן: אבל לא רצו להשקיע 5 מיליון שקל בעידוד ישראלים לעבוד.
שלום בן משה: כל לשכה תצטרך להעסיק עובד סוציאלי אחד לפחות.
שלום בן משה: גודל הלשכות שונה, אחת מטפלת ב-200 איש ואחרת ב-3,000 איש.
שלום בן משה: הלשכות שיטפלו במספר גדול יותר של אנשים, לא מצאנו מקום לחייב אותן להעסיק עובדים סוציאליים קבועים נוספים, אבל לשכה כזאת תצטרך להראות לנו שקיבלה outsourcing של עובדים סוציאליים כדי לטפל בעובדים.
רן כהן: אם אתם מתכוונים לצמצם את מספר הלשכות ממאות לעשרות, שיטפלו ב-44,000 מועסקים, ייתכן שללשכה אחת יהיו 5,000 עובדים.
רן כהן: יהיה להם רק עובד סוציאלי אחד?
שלום בן משה: הגבלנו, בשל טעמים ברורים, את מספר המועסקים בכל לשכה – לא פחות מ-200 אנשים ולא יותר מ-3,000 אנשים.
שלום בן משה: אנחנו לא יכולים למנוע מאף אחד לבקש מאתנו רישיון והיתר.
שלום בן משה: באופן תיאורטי יכול להיפתח מספר אין-סופי של לשכות, אם יעמדו בכל הכללים, כי זה לא נקבע במכרז, זה פתוח.
שלום בן משה: אם מישהו יעמוד בכל הכללים, יוכל לפתוח לשכה.
שלום בן משה: אמרנו שכל לשכה חייבת להעסיק לפחות עובד סוציאלי אחד, עובד שלה.