GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סיגל רוזן: ארגון קו לעובד הגישו עתירה נגד משרד החוץ בעניין הספציפי הזה.
דבי גילד-חיו: אני אדאג להעביר לכם חומר כתוב.
רן כהן: עתירה לא עוזרת לי.
סיגל רוזן: לצערי, זה עדיין לא עזר.
רן כהן: לא, אבל העתירה לא עוזרת לי לבוא אל פתרון.
סיגל רוזן: יש פתרון.
סיגל רוזן: אלא שמשרד החוץ בולם אותו, בינתיים.
אפרים כהן: האינפורמציה לא מדויקת.
אפרים כהן: סליחה, רק כדי לתקן.
אפרים כהן: הנושא הזה – יש מדינות שמתנגדות, כי הן רואות בזה ייצוא עובדים.
אפרים כהן: לכן הן לא מעוניינות בגוף ממוסד שהנושא יעבור דרכו.
סיגל רוזן: נכון, אז למדינות האלה אפשר לא להעביר.
אפרים כהן: היה קשר, ומנכ"ל משרד התמ"ת נסע לשם, לז'נבה, ונפגשו שם היועצים המשפטיים, ועשינו התקדמות עצומה, עד למצב זה שאותה מדינה לא רצתה להיכנס להסכם, כי עבורה זו הכנסת כסף למדינה.
שרה מרום שלו: אבל יש מדינות שכן יסכימו.
קריאה: על איזו מדינה אתה מדבר?
אפרים כהן: סין, למשל.
סיגל רוזן: אז אפשר להחליט שאנחנו לא עובדים עם מדינה שלא מוכנה לחתום על הסכם כזה.
רן כהן: חברים, מאחר שהייתי בביקור, בתור שר, בסין - הסינים יש להם אינטרס עצום שיעבדו פה אנשים.
רן כהן: אני אומר לכם את זה.
רן כהן: עכשיו, שם זה לא אנשים פרטיים.
רן כהן: שם הממשלה מעוניינת.
קריאה: הם גוזרים את הקופה.
רן כהן: ואם ממשלת ישראל תבוא להגיד להם: רבותיי, אנחנו לא נכניס אף סיני אם לא תחתמו אתנו הסכם, אז אפשר לסחוט אותם גם בעניין הזה.
רן כהן: לא בעיה.
רן כהן: את יכולה, סיגל, להעביר את החומר ליעל?
רן כהן: אפרים, אצלכם יש איזשהו חומר לגבי הנושא, שתוכל להאיר את עיני?
אפרים כהן: ודאי.
אפרים כהן: יש סיכומים של פגישות, יש הצעות, איך ייעשה, באיזו דרך, כמה תהיה העלות, לתת אפילו תמורה סמלית לאותו ארגון.
רן כהן: תעשה לי טובה ותעבירו את החומר הזה ליעל.
רן כהן: כדי שאני אוכל להגיש איזושהי הצעה.
שרה מרום שלו: זה הדבר שיפתור את הבעיה.
עזרא אהרון: אנחנו מוגבלים ביכולת שלנו לאכוף בחו"ל.
עזרא אהרון: החוק הזה לא נותן מענה לעניין הזה.
רן כהן: נכון, אבל אם יהיה הסכם בין מדינתי, זה ייתן לכם מענה.
עזרא אהרון: ואם יהיו גם סוכנויות בינלאומיות, שהן אלה שירכזו את העניין, זה יכול לפתור את הבעיה.
עזרא אהרון: הוא כבר מגיע עם חוב גדול, 10,000 או 6,000$, הוא עובד שנתיים-שלוש כדי לשלם את החוב בכלל.
עזרא אהרון: המשפחה שלו שם משועבדת לטובת החוב.
עזרא אהרון: ופה מתחילה הבעיה.
: ופה זורקים אותו בסיבוב הראשון.
עזרא אהרון: פה מתחילה הבעיה.
עזרא אהרון: החוק הזה לא נותן מענה לעניין, היכולת שלנו לאכוף בחו"ל מאד מוגבלת, הרעיון הוא שהסכם בין מדינות באמצעות סוכנויות בין לאומיות, יכול לתת מענה לבעיה הזאת.
אפרים כהן: אני מאמין שלא יהיה.
אפרים כהן: מותר לי להיות פעם פסימי?
אפרים כהן: אני אגיד לך על סמך מה.
אפרים כהן: אני נפגשתי עם הבכירים של משרד החוץ.
אפרים כהן: והבכירים נאמר על ידם – לא נוכל להגיע להסכם בין מדינות, מפני שאנחנו לא רוצים לקבל את האחריות כמדינה כי זה נושא חופשי, ובנוסף לכך, אם נקצה 25,000 עובדים זרים לתאילנד, מה מדינה אחרת?
אפרים כהן: למה לא אני?
אפרים כהן: גם אני שותפה.
אפרים כהן: אתה נותן פה למדינה אחת ולא למדינה אחרת.
אפרים כהן: כי יש מדינות, תסלח לי על הביטוי, שאצלן זה ייצוא.
אפרים כהן: יש כאלה שיש להן ייצוא נשק, אצלן זה ייצוא עובדים.
רן כהן: בזמנו של דן תיכון כיושב ראש הכנסת, הייתי יושב ראש השדולה לידידות עם הפרלמנט של הפיליפינים.
רן כהן: הוא נסע, אז הוא לקח אותי אתו.
רן כהן: הפיליפינים – העניין של העבודה בחוץ זה מקור הכנסה מספר אחד שלהם.
רן כהן: מספר אחד.
רן כהן: לא רק בסיעוד, בכלל.
רן כהן: הם רואים בזה תעשייה.
אפרים כהן: הלוואי שכל הנציגים של המדינות יתנהגו כמו שמתנהגים הנציגים הפיליפיניים לנתינים שלהם.
רן כהן: אני שמעתי מיושבת ראש הכנסת שהיתה שם לפני חודשיים-שלושה, שאנחנו לא הכי חכמים בהבאת העובדים משם, וזה דבר שניתן לשיפור, אולי אני אטפל בעניין הזה גם.
רן כהן: בואו נמשיך עם מפקד משטרת ההגירה, בבקשה.
עזרא אהרון: אני רוצה לסכם את עניין המטרה ולומר שבמקביל לפעילות שלנו, לניסיון להתחקות אחרי שוהים שלא כדין, העובדים הזרים, אנחנו בשנת 2007 נשקיע מאמץ גדול – אני באופן אישי מסיט משאבים מתוך המנהלת לחזק את מערך האח"מ במנהלת ההגירה – אח"מ – אגף חקירה ומודיעין – כדי שנוכל להתחקות אחרי אותן עבירות מעטפת שדיברתי בהן.
עזרא אהרון: וזה מהלך מאד דרמטי, אני זוכה לגיבוי בעניין הזה גם בתוך המשטרה וגם מחוץ למשטרה, ואני מקווה שהוא ישא פירות.
רן כהן: יש לך גיבוי ותמיכה גם מהוועדה.
עזרא אהרון: תודה רבה.
עזרא אהרון: אנחנו, בעקבות הפעילות השוטפת שלנו, קבענו לעצמנו כמו שאמרתי בפתיח, סייגים שונים, שהם תוצאה של הרגישויות המתבקשות, הציבוריות.
עזרא אהרון: אני אתן כמה דוגמאות: פעילות אכיפה בבתי חולים, במוסדות חינוך, במקומות כאלה, בעייתיים – שם אנחנו לא מבצעים אכיפה.
עזרא אהרון: אם צריך באים בדברים, עושים את הפעילות ברגישות המתבקשת.
רן כהן: גם לא בתי ספר, לא גני ילדים, ולא במקומות שבהם אנשים מתפללים.
עזרא אהרון: ודאי, ודאי.
עזרא אהרון: אלה הכללים - - -
רן כהן: אתה עכשיו אומר בוודאי, אבל תאמין לי שבוועדה הזאת הקזנו דם כדי שזה יהיה, ואני מאד שמח שזאת נורמה.
עזרא אהרון: למרות שאני חצי שנה ראש המנהלת, אני מודע לתהליכים.
עזרא אהרון: אני גם ניסיתי להתחקות אחרי התהליכים השונים.
עזרא אהרון: היום הדברים מקובעים בכתב בצורה ברורה.
עזרא אהרון: לא שזה לא חוקי, אף אחד לא קבע בחוק שאסור לאכוף במקום כזה או אחר - - -
רן כהן: זה לא לא חוקי, אבל זה לא נורמטיבי.
רן כהן: זה אחד ההישגים שהשגנו בוועדה הזאת.
עזרא אהרון: אנחנו גם, בכדי לעודד ולשמור על הזכויות של העובדים הזרים, נתינים זרים, הגם שהם שוהים שלא כחוק במדינת ישראל ומגיעים למתקן משמורת כדי לתת לעובד זר אחר את הביגוד שלו, את הדברים שלו, את הכל, אנחנו לא נוגעים בהם.
עזרא אהרון: כדי שהם לא יימנעו מלבוא, וכדי שאותו אחד שצריך לעזוב את הארץ, יקבל את מלוא זכויותיו, את מלוא החפצים שלו, יוכל לעזוב את הארץ בהרגשה טוב.
רן כהן: אסור שזו תהיה מלכודת דבש.
עזרא אהרון: יתרה מזאת: גם נתינים זרים, ששוהים בארץ שלא כחוק, שמגיעים להתלונן ביחידות משטרה אחרות, בגין אלימות או בגין בעיה אחרת כלשהי - מוסרים את תלונתם ועוזבים.
עזרא אהרון: לא בודקים את מעמדם ולא כלום.
עזרא אהרון: הם עוזבים את המקום כדי שלא ירגיש מאוים בהגיעו לתחנת משטרה להתלונן על עבירה שנעשתה נגדו.
עזרא אהרון: בעניין הזה אנחנו עוקבים מקרוב על ידי הדברים.
רן כהן: זה כלל שנקבע על ידי המפכ"ל?
רן כהן: הרי זה לא בסמכות שלך.
עזרא אהרון: בעקבות התרחשויות כמו שאמרת – אמרת:
עזרא אהרון: הקזנו דם – הופקו הלקחים וניתנה הנחיה ארצית.
עזרא אהרון: למשל, הרחקת נשים וקטינים מסתננים שלא תיעשה דרך מצרים, מתוך ידיעה של מה שיקרה להם, משמורן יחיד לא מוכנס למשמורת, הרחקת מתלוננים שלא כדין ועוד.
עזרא אהרון: כל זה פרי התנסות שלנו מאירועים לא נוחים.
עזרא אהרון: הפקנו את הלקחים, הדברים יצאו בכתובים ואנחנו מקפידים עליהם.
עזרא אהרון: אני לא חושב שזה המקום שאני אעמוד על נתוני פעילות, אבל אני יכול להגיד.
רן כהן: זה כן מקום.
רן כהן: בכל זאת, משטרת ההגירה תפקידה הראשון הוא לעצור בלתי חוקיים ולהחזיר אותם לארצותיהם.
רן כהן: מה קורה עם זה?
עזרא אהרון: חשבתי שבביקור נעמוד על זה.
רן כהן: בביקור נראה בעיניים,מספרים אפשר לשמוע גם פה.
עזרא אהרון: אוקי.
עזרא אהרון: אני, קודם כל, יכול לומר, שיש לנו ירידה מאד משמעותית בפעילות האכיפה שלנו, שהיא תוצאה טבעית של צמצום השוהים שלא כדין במדינת ישראל.
עזרא אהרון: יש ירידה גדולה.
עזרא אהרון: שתיים, מי שנשאר פה בארץ, שוהים שלא כדין, השתרשו והפכו להיות הגרעין הקשה.
עזרא אהרון: הם למדו את עבודת מנהלת ההגירה, הם גם יודעים איפה להתחבא.
עזרא אהרון: אנחנו מודעים לעניין, והרבה יותר קשה היום לאתר שוהים שלא כדין מאשר פעם.
עזרא אהרון: פעם, אגב, הפעילות התבססה בעיקרה על סגירת תאי שטח מסוימים ואתה עובר במקומות השונים ואוסף אותם.
עזרא אהרון: היום, זה לא כזה פשוט.
עזרא אהרון: קודם כל, אנחנו לא עושים את הפעילות הזאת.
עזרא אהרון: זה נראה לא יפה.
עזרא אהרון: אנחנו מנסים בעיקר לבסס את הפעילות של מנהלת ההגירה על מודיעין.
עזרא אהרון: אני יודע, אני הולך למקום מסוים ששם נמצאים שוהים שלא כדין, ואני אוסף אותם.
עזרא אהרון: נגמרה התקופה שאנחנו סוגרים תאי שטח ואוספים את האנשים כמו ציד אדם.
עזרא אהרון: אז זה גם מגביל את היכולת.
עזרא אהרון: הפעילות המבצעית שלנו הפכה להיות יותר מוגבלת, בגלל ששמנו על עצמנו מגבלות וסייגים.
עזרא אהרון: אז באופן טבעי יש גם ירידה דרסטית בפעילות – בשנת 2006 הרחקנו 2405 עובדים זרים ששהו שלא כדין.
עזרא אהרון: יש גם מנוידים – 1093.
עזרא אהרון: כאלה שנעצרו על ידי המנהלת, בחנו את מעמדם, לא היתה שום סיבה להרחיק אותם מהארץ, היה צריך לשלב אותם בעבודה אחרת, שולבו בעבודה אחרת - - -
רן כהן: לגיטימית, חוקית.
רן כהן: קיבלו אישורי עבודה כדין.
אפרים כהן: זו היתה המגמה.
אפרים כהן: ברגע שיש חסר בעובדים בענף מסוים, אי אפשר לעסוק בדלת המסתובבת, להרחיק את אלה ולהביא את אלה, אלא מניידים אותם.
אפרים כהן: כל עוד שהם הגיעו במעמד של עובדים זרים ולא כתיירים, ותקופת שהיית הזמן שאושרה להם מאפשרת להם לעבוד עוד כשנתיים שלוש.
אפרים כהן: אני יכול לדבר גם בשם משרד הפנים ומשטרת ההגירה: אלפים נוידו במסגרת זו ונקלטו בעבודה.
רן כהן: זה טוב מאד.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, זה בעיקר מתייחס לנושא הסיעודי.
אפרים כהן: ברגע שעשינו סדר בנושא הסיעודי והתברר שישנם אלפים – פעם אמרתי 10,000, אחר כך חשבתי שיותר – שלא נמצאים אצל הסיעודיים אלא – אמרו לי: תיזהר בהערות שלך.
אפרים כהן: פעם אמרתי אצל עשירים, אחר כך אמרתי אצל חזקים – לכן עשינו את הניוד הזה, ואני חושב שיחד עם פעילות משטרת ההגירה, משרד הפנים ויחידת הסמך, כ-6000 עובדות זרות שבאו לסיעוד ולא עבדו בסיעוד, נוידו.
: אמר כאן מפקד משטרת ההגירה שב-2006 כ-1090 ומשהו עובדים נוידו.
: רובם עובדי סיעוד?
אפרים כהן: חלקם נעצרו והיו בבתי המשמורת, ובמקום להרחיקם נוידו למקום עבודה אחר.
אפרים כהן: היום חברות כוח אדם שעוסקות בסיעוד למדו שכל הדולרים באים מחו"ל, אפשר גם לנייד עובד זר אשר הועסק אצל חולה סיעודי שלצערנו נפטר, בזה שהוא מעביר אותו מאותו אדם שנפטר למישהו אחר, זה 600 דולר או 700 דולר.
אפרים כהן: זה קלי קלות להרוויח את הכסף הזה בחצי שעה של עיון והעברת קורות החיים לזקוק, ובזה נפתרה הבעיה.
אפרים כהן: לכן הן יצרו לעצמן את כל ההליכים.
אפרים כהן: לאתר מי נפטר וכולי.
רן כהן: זאת אומרת, גם להם יש כבר אינטרס לנייד.
אפרים כהן: פרנסה טובה.
רן כהן: ולגיטימית.
אבישי עמוסי: אבל זה לא לסיעוד.
רן כהן: כי אם הם מייבאים מחוץ לארץ, הם גם גונבים אותו.
אבישי עמוסי: אבל העובדים האלה, הניודים, הם לא סיעוד.
סיגל רוזן: הרוב זה חקלאות.
עזרא אהרון: לפני מלחמת לבנון השנייה, בעקבות לחץ של חקלאים בניסיון לפתוח שמיים, התכנסנו במעורבות פעילה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה לעשות סדר בענף החקלאות.
רן כהן: עם רענן או עם אילן.
אפרים כהן: עם אילן.
רן כהן: אני מכיר את זה באופן פרטי.
רן כהן: אילן הוא בן אח שלי.
אפרים כהן: האמת שהתחיל בזה אילן כהן.
אפרים כהן: בעשר בלילה.
אפרים כהן: היתה דרישה אולטימטיבית, של הכנסת עובדים זרים לחקלאות.
אפרים כהן: ואז התכנסנו והוא אמר:
אפרים כהן: בואו נעשה קודם את הסדר בבית, לפני שמקבלים החלטה להביא עוד אלפי עובדים זרים.
אפרים כהן: ובאמת מה שאמר עזרא, התכנסנו.
אפרים כהן: הם עשו פעולה נהדרת באכיפה - - -
עזרא אהרון: נעשתה פעולה משותפת.
אפרים כהן: יצרנו את המצב כך שהיה ניוד, ומה שהיה חסר, השלמנו.
עזרא אהרון: מה שרציתי להגיד בעניין הזה: הניסיון לאתר את אותם עובדים זרים – היו הרבה עובדים זרים מיותרים במשקים, והיתה אנדרלמוסיה שלמה בענף החקלאות.
עזרא אהרון: כדי לעודד – עצה של משרד הפנים – כדי לעודד את המעסיקים להיות שותפים למהלך הממשלתי שלנו, אמרנו להם שכדי לפתוח שמיים, כל מי שיביא עובד זר אחד, יזכה בתמורה לעובד מבחוץ.
עזרא אהרון: כי ידענו שבענף החקלאות היו 24,000 עובדים, והיה צריך להשלים את זה.
עזרא אהרון: אז אמרנו: לא נשלים באופן אוטומטי.
עזרא אהרון: רק מי שיוכיח שמצבו כך וכך, ויש לו עובדים ורק צריך השלמה, יקבל.
רן כהן: יצרתם אינטנסיב לעניין הזה.
עזרא אהרון: יפה.
עזרא אהרון: הם נרתמו לעניין, ועשינו סדר בענף החקלאות.
עזרא אהרון: לצערי, בעקבות המלחמה הרבה עובדים זרים התגלגלו מהצפון.
רן כהן: עדיין, אגב, יש להם הרבה טענות.
רן כהן: אנחנו בשבוע הבא עושים ישיבה על החקלאות.
עזרא אהרון: על מה?
יעל קסלר: על ההיטלים.
רן כהן: על שחסרים להם עובדים.
עזרא אהרון: יכול להיות.
עזרא אהרון: את זה יבדקו אנשי המקצוע.
עזרא אהרון: עוזבים מרצון היו עוד 1326, כך שסך הכל 4824 עובדים זרים עזבו את הארץ.
עזרא אהרון: התפלגויות ההרחקה – מהרבה מאד מדינות מגיעים אלינו עובדים.
עזרא אהרון: גם מאוקראינה, גם אפריקה, גם איטליה ומולדובה, הרבה מאד מדינות שולחות לפה עובדים זרים.
עזרא אהרון: כל אימת שנפתח צוהר למדינה מסוימת, אתה רואה נהירה מאותה מדינה, עד שמבינים את הבעייתיות, עוצרים ובוחנים את הדברים.
עזרא אהרון: בינתיים נפתח צוהר במקום אחר, כך שלמדינת ישראל מגיעים עובדים ממש מכל קצות העולם.
יעל קסלר: עכשיו יש נפאל.
יעל קסלר: חדש.
עזרא אהרון: לא חדש, אבל מנפאל עכשיו יש עליה למדינת ישראל.
יעל קסלר: עשרת השבטים.
רן כהן: בתוך המספרים האלה נמצאות גם הנשים למטרות זנות, או שזה סיפור אחר לגמרי?
רן כהן: זה גם משטרת ההגירה.
עזרא אהרון: זה סיפור אחר.
עזרא אהרון: אנחנו מטפלים בחלק מהתופעה, משום שההתמודדות עם תופעת הזנות נעשית על ידי היחידות המרכזיות.
עזרא אהרון: כי הניסיון להתמודד עם התופעה הזאת הרבה יותר קשה והוא ישבית אותנו מפעילות.
עזרא אהרון: לא פשוט להתמודד עם העניין הזה.
עזרא אהרון: אבל לנו יש גם חלק, או נגיעה, בטיפול בתופעה הזאת.
עזרא אהרון: אני רוצה לעמוד על כמה גורמים שמשפיעים על תופעת העזיבה של הארץ.
עזרא אהרון: למדנו אותם.
עזרא אהרון: קודם כל האכיפה, היכולת שלנו להרתיע שוהים שלא כדין, אכיפה כנגד מעסיקים וחברות שאנחנו מתכוונים לחזק אותה בשנת 2007, פגיעה בתשתית בתעשיית הזיוף – תעשיית הזיוף פורחת במדינת ישראל.
עזרא אהרון: אישורים של כל מה שאתה רוצה.
עזרא אהרון: את הכל אפשר היום לזייף בלי הרבה בעיה, וצריך להתמודד גם עם התופעה הזאת.
עזרא אהרון: אנחנו נוגעים בתופעה הזאת, אבל להגיד לך שאנחנו מצליחים לפגוע אנושות בתופעה – זה בעייתי.
עזרא אהרון: היא גם לא תופעה שנוגעת רק למנהלת ההגירה, זה לכל משטרת ישראל, בכלל.
רן כהן: למשל, העניין של זיוף אישורי ייבוא עובדים.
רן כהן: ואוצ'רים, גם זה יש?
רן כהן: הם יכולים בכלל לשים פס על משרד התמ"ת, אם מזייפים את התעודות האלה.
עזרא אהרון: יש כאלה.
סיגל רוזן: עד שנתפסים.
רן כהן: אז איך סוגרים את הפרצה הזאת?
עזרא אהרון: משרד התמ"ת נותן את הוואוצ'רים, האישורים האלה, למעסיק.
עזרא אהרון: אנחנו מגיעים למעסיק ועושים את הבדיקות.
עזרא אהרון: בחלק מהמקומות אתה מגלה – אתה רואה שיש לו היתר, וכשאתה בודק במשרד התמ"ת אתה רואה שאין היתר.
אבישי עמוסי: זה מגובה גם במשרד הפנים.
אבישי עמוסי: המערכת היא מערכת סגורה.
אבישי עמוסי: אין דבר כזה שאתה נותן אישור - - -
אפרים כהן: אין דבר כזה.
אפרים כהן: אם אני נותן לרן כהן עשרה אישורים, מיד במשרד הפנים יש לרן כהן עשרה.
אפרים כהן: אם רק קורה שם משהו מעבר לקו ההוא, זו בעיה אחרת.
אפרים כהן: אבל בין משרד התמ"ת ומשטרת ההגירה שגם מעודכנת על כל היתר שיוצא, פלוס משרד הפנים, לא יכול להיות כאן דבר כזה.
אפרים כהן: כמובן, שבוואוצ'רים, כניסה עם כל מיני רמאויות, זה דבר אחר.
רן כהן: זאת אומרת שהדרך של החקירה המשטרתית לגלות את זה היא לבדוק האם יש לזה אישור גם במשרד הפנים וגם אצלך.
רן כהן: אם יש פער, הוא יודע שיש בעיה.
אבישי עמוסי: הבעיה היא התיעוד.
עזרא אהרון: בדיוק.
עזרא אהרון: הבעיה היא התיעוד.
עזרא אהרון: עם התיעוד יש תופעה שלמה של זיופים, ואנחנו מנסים להתחקות אחרי הדברים האלה, אבל זו תופעה רחבה.
עזרא אהרון: אני יכול להגיד לך שהיא לא רק בעניינים שנוגעים למנהלת ההגירה.
אפרים כהן: זיוף דרכונים.
עזרא אהרון: הכל.
עזרא אהרון: ולא בכדי היום הם מנסים למצוא פתרון באמצעות תיעוד יותר חכם.
עזרא אהרון: כרטיס מגנטי.
רן כהן: מה עם זה, באמת?
רן כהן: כבר לפני שנים דובר על הפקת תיעוד מגנטי לעובדים הזרים.
רן כהן: במשרד הפנים.
רן כהן: ענת, ממשרד הפנים.
רן כהן: מה קורה עם זה, את יודעת?
ענת פישר: לא.
ענת פישר: אני צריכה לבדוק את זה.
ענת פישר: זה בתהליכים, אני יודעת.
עזרא אהרון: אני יכול לעדכן.
עזרא אהרון: אני יודע שמתנהלים עדיין דיונים במשרד לביטחון פנים יחד עם משרד הפנים, בניסיון לגבש סופית את אותם מאפיינים לאותה תעודת זהות חכמה.
עזרא אהרון: יש חילוקי דעות.
עזרא אהרון: המשרד לביטחון פנים רוצה שזה יכלול גם מעתקים, והכל.
עזרא אהרון: ומשרד הפנים חושב שאפשר להסתפק בתמונה.
עזרא אהרון: אז יש עדיין דיונים בעניין הזה.
עזרא אהרון: הסוגיה לא סגורה.
רן כהן: זה צריך להיסגר בין שר הפנים לבין השר לביטחון פנים?
רן כהן: טוב, יעל.
רן כהן: אנחנו נגבש פניה לשני השרים האלה לזרז את העניין הזה, כיוון שבלעדיו, לדעתי, לא יהיה פה סדר בסיפור הזה.
אפרים כהן: מאחר שקיים ויכוח כזה, אנחנו עכשיו – הפקידות הקטנה – מנסים למצוא דרך להוציא כרטיס מגנטי בלי שום קשר להגירה כללית.
אפרים כהן: משטרת ישראל, משרד הפנים, הם גדולים, יעסקו בנושא של הגירה כללית.
אפרים כהן: אנחנו, הקטנים, נעסוק בעניין של העובדים הזרים.
אפרים כהן: אנחנו כן מתכוננים להיערך מיד להוציא כרטיס מגנטי לעובד זר, על מנת שנוכל לזהות אותו.
רן כהן: על זה אני מדבר.
אפרים כהן: לא, יש את כל הנושא של ההגירה, של כל מיני תיירים ששוהים פה ואחרים.
רן כהן: אם אתם ומשרד הפנים ביחד, תוציאו כרטיס מגנטי לעובד זר, שאפשר לזהות אותו על פי אותם פרמטרים שאתם רוצים והמשטרה רוצה - - -
אפרים כהן: זה הכיוון, ואני מעריך שלקראת 2007 זה יהיה.
אפרים כהן: יש סיכומים עם האוצר, היה איזשהו ויכוח עם כמה גורמים – אני מקווה שנסגור את זה בימים הקרובים על מנת שבשנת 2007 נפעיל את זה, את נושא העובדים הזרים.
עזרא אהרון: יש בידי עוד נתונים שמתייחסים לנושא החקירות, אבל אמרתי שבשנה הבאה בוודאי נשקיע הרבה יותר בנושא ההתמודדות עם העניין הזה.
עזרא אהרון: אני משוכנע במאת האחוזים שנצליח להעלות את הנתונים האלה בצורה מאד משמעותית.
עזרא אהרון: דוגמה: אנחנו עוסקים בזיוף מרמה, עיכוב דרכון, הסתננות.
עזרא אהרון: בזיוף מרמה פתחנו 2411 תיקים בעקבות חקירות שלנו מהקמת המנהלת עד ה-15.10.06.
רן כהן: כמה ב-2006?
עזרא אהרון: אין בידי את הנתון הזה.
עזרא אהרון: עיכוב דרכון 518, הסתננות – 4283 תיקים נפתחו מאז הקמת המנהלת, העסקה ללא היתר – בעיקר נגד המעסיקים – 3397, עושק – 276, ועוד עבירות אחרות שנלוות לעניין – 952.
עזרא אהרון: סך הכל 12,837 תיקים נפתחו מאז הקמת המנהלת.
עזרא אהרון: אני מקווה מאד שב-2007 נצליח להתמקד הרבה יותר, ופה נוסיף את החוק החדש, שיהיה כלי יותר משמעותי ביכולת שלנו להתמודד עם התופעות שדיברנו בהן.
עזרא אהרון: יש שתי תופעות שמלוות את העבודה של מנהלת ההגירה.
עזרא אהרון: תופעת הזהויות השאולות – הגעה של משפחות, לא עובדים זרים, בזהות שאולה, שבאותה הזדמנות גם מקבלות סל קליטה ומתערות פה בארץ.
עזרא אהרון: לאחרונה הצלחנו לעצור משפחה שהורחקה, בסופו של דבר לאזור תל אביב.
עזרא אהרון: היתה לה משפחה תאומה ביישוב אור עקיבא, משפחה תאומה.
רן כהן: הכל בדיוק אותו דבר?
רן כהן: פשוט לקחו את כל נתוני הזהות?
עזרא אהרון: התהליך מתחיל בחו"ל.
עזרא אהרון: הם קונים לעצמם זהות בחו"ל – ושם לא בעיה לקנות זהויות, מגיעים לקונסוליה, מקבלים את כל האישורים המתאימים, מגיעים לארץ - - -
רן כהן: מאותה מדינה הם קונים לעצמם זהות?
עזרא אהרון: הם קונים לעצמם זהות חדשה של יהודים.
רן כהן: מאותה מדינה?
עזרא אהרון: מאותה מדינה.
רן כהן: אבל אז הקונסוליה מעלה שתי משפחות עם אותה זהות.
עזרא אהרון: נכון, אז יש פה פרצות.
עזרא אהרון: במקרה הזה זה היה כך, אבל בהרבה מקרים היהודים שקנו את הזהות שלהם נשארים שם, בכלל.
עזרא אהרון: ואז הם מגיעים לארץ.
סיגל רוזן: יש כאלה שיורדים לחו"ל ושם מוכרים את הזהות שלהם.
עזרא אהרון: יש כל מיני תופעות מהסוג הזה.
יעל קסלר: אבל זה רק מברית המועצות פחות או יותר.
עזרא אהרון: כן, בעיקרון זה נכון.
עזרא אהרון: אלה מדינות חבר העמים.
עזרא אהרון: מגיעות לארץ, מקבלות סל קליטה, מתערות בארץ וחיות כמשפחות יהודיות לכל דבר.
שרה מרום שלו: ואחר כך חוזרים.
עזרא אהרון: ואחר כך עוזבים את הארץ.
עזרא אהרון: במקרה האחרון, שדיברתי בו בתל אביב, משפחה מוסלמית, נדמה לי מאוזבקיסטן, שמצאנו אצלם גזרי עיתונים של ילדים שנהרגו בעזה.
עזרא אהרון: אתה מבין שההזדהות שלהם היא בכלל ממקום אחר.
רן כהן: אבל הם לא באו לעזה, הם באו לישראל.
עזרא אהרון: הם באו לישראל.
עזרא אהרון: הם קיבלו סל קליטה.
עזרא אהרון: אני מניח שבעזה קשה לקבל סל קליטה.
עזרא אהרון: אז אנחנו מנסים להתחקות אחרי התופעה הזאת.
עזרא אהרון: נתיב מסייעים בעדנו, הם מוסרים לנו מידע בדברים האלה, הם מעלים את החשד הראשוני, ובסופו של דבר אנחנו מנסים לבסס תשתית ראייתית, להוכיח שאכן, המשפחה הזאת הגיעה בזהות שאולה כדי להרחיק אותה חזרה מהארץ.
עזרא אהרון: אבל זו תופעה קשה, מורכבת ובעייתית עבורנו.
עזרא אהרון: להוכיח את הדברים האלה זה לא פשוט, אבל אנחנו מתמודדים גם עם העניין הזה.
עזרא אהרון: במנהלת ההגירה נפתחו במהלך 2005-2006 כ- תיקי חקירה בעניין שנוגע לזהויות, והוגשו 34 כתבי אישום.
עזרא אהרון: 32 מהנאשמים הורשעו, והושתו עליהם מאסרים בפועל.
עזרא אהרון: כמובן, קנסות של 5 מיליון - זה בעקבות זה שמקבלים סל קליטה ועושים עקיצות נוספות בארץ.
עזרא אהרון: לוקחים הלוואות.
עזרא אהרון: הם נעלמים.
עזרא אהרון: לך תמצא אותם.
שרה מרום שלו: אבל יש אצלנו בארץ שותפים לעניין.
עזרא אהרון: יש פה בארץ עולים מחבר המדינות שנותנים להם כבר את כל התשתית, וכולם מתחלקים בכסף.
שרה מרום שלו: כן.
שרה מרום שלו: כך הם עושים גם עם השכר דירה.
עזרא אהרון: זו תופעה אחת.
עזרא אהרון: בהזדמנות, כשתהיו אצלנו בביקור, נעמוד על כל התהליך.
עזרא אהרון: תוכלו להבין יותר את התופעה.
עזרא אהרון: תופעה נוספת מתייחסת להסתננות.
עזרא אהרון: התופעה הזאת נמשכת, מגבול מצרים, בעיקר.
עזרא אהרון: אני אומר בפתיחת שהיכולת שלנו כמדינה – לא של מנהלת ההגירה.
עזרא אהרון: אני לא אמון על סגירת גבולות המדינה – היא מאד מוגבלת.
עזרא אהרון: גם הצבא מתמודד עם העניין, גם משמר הגבול שעושה פעילות באזור, אבל תופעת ההסתננות נמשכת בהיקפים רגילים, וההערכות מדברות על מעל 300 בחודש.
עזרא אהרון: לדעתי, זו הערכה די צנועה.
: זה גם הסודאנים?
: זה נמשך?
אפרים כהן: תראה את זה במעשייהו, רן.
אפרים כהן: אין לאן לשלוח אותם.
עזרא אהרון: הן תקועות פה בארץ.
עזרא אהרון: אתה לא יכול להיפטר מהאוכלוסיות האלה, אין לאן להרחיק אותן.
קריאה: חלק בקיבוצים.
עזרא אהרון: חלק אנחנו מעבירים לקיבוצים, כשמדובר במשפחות: אמא וילדים.
רן כהן: בואו נקיים ישיבה מיוחדת על הסודנים.
סיגל רוזן: צריך להבהיר שמדובר על 230 סודנים, כשמדובר על 4283 מסתננים בשנה.
סיגל רוזן: התופעה של הסודנים היא תופעה בת שנתיים.
עזרא אהרון: מהידוע לנו.
עזרא אהרון: יש כאלה שמסתובבים.
סיגל רוזן: לא, העובדה היא שלא נתפסים סודנים ברחוב.
סיגל רוזן: הם כולם עוברים את הגבול ומיד מסגירים את עצמם לחיילי צה"ל.
: אני רוצה לקיים על זה דיון בנפרד, כי זה גם דורש פתרון בנפרד.
עזרא אהרון: אני רק אוסיף ואומר שיש לנו כמה אוכלוסיות שתקועות במתקני המשמורת שלנו.
עזרא אהרון: אוכלוסיות שאין לנו פתרון להרחקה שלהם: סודנים – 196, מגיניאה קונקרי – 69, ואתיופיה עוד 410.
רן כהן: מה זה מאתיופיה?
עזרא אהרון: מגיעים בלתי חוקיים שאין לנו אפשרות להרחיק אותם.
עזרא אהרון: מסתננים.
סיגל רוזן: אלה מבקשי מקלט אתיופים שנדחו על ידי האו"ם.
עזרא אהרון: ואין לנו לאן להרחיק אותם.
רן כהן: הם בורחים דרך גבול מצרים?
עזרא אהרון: חלקם, וחלקם מגיעים כתיירים.
עזרא אהרון: צליינים למיניהם.
סיגל רוזן: חלקם נמצאים פה למעלה מעשר שנים.
עזרא אהרון: כשמדברים במחוללי תופעה, הצלחנו בעקבות מידע מודיעיני להגיע לחשוד מגיניאה, שהוא זה שישב פה בארץ, קנה לעצמו מעמד, אפילו התחתן והוליד ילדה, והוא זה שחולל את התופעה.
עזרא אהרון: הוא תיווך בין כל הגורמים, כולל דרך מצרים והבדווים.
עזרא אהרון: הוא הצליח להביא מגיניאה עובדים זרים, ובסוף זרק אותם פה בארץ והיו צריכים להסתדר.
רן כהן: מגיניאה יש גם קטינים?
עזרא אהרון: כן, בוודאי.
סיגל רוזן: הוא הביא הרבה מאד קטינים בהבטחות שווא שיוכלו ללמוד פה.
עזרא אהרון: הוא הביא גם את המשפחה שלו.
עזרא אהרון: קיצורו של עניין, שמנו עליו את היד, עשינו חקירה מאד מקיפה, הוא הואשם, נשפט והורשע בהליך פלילי ויושב היום בכלא.
עזרא אהרון: בסופו של דבר אני מקווה שהוא יסיים את זה ויורחק מהארץ.
עזרא אהרון: מה שאני רוצה לומר זה שמבדיקה אחראית שלנו, אחרי שהוא נעצר – אגב, אשתו גם הורחקה.
עזרא אהרון: הכנסנו אותה לכלא ביחד עם הילדה שלה, למתקן במעשייהו, היא הבינה את המסר, היא עזבה את הארץ.
עזרא אהרון: והיא זאת שאיימה גם על אלה שמסרו לנו עדויות.
רן כהן: נדמה לי שבזמנו היה לנו כלל שלא מכניסים ילדים לכלא.
סיגל רוזן: כן, אבל האישה הזאת לא נעצרה כשוהה בלתי חוקית, כי אם הואשמה בשיבוש הליכי משפט.
עזרא אהרון: זו כבר עבירה פלילית, זה לא קשור.
עזרא אהרון: היא לא נעצרה כשוהה בלתי חוקית, היא היתה פליליסטית.
עזרא אהרון: היא היתה שותפה למהלכים, לא עצרנו אותה בגלל הילד, אבל אחר כך היא התחילה לאיים על העדים.
עזרא אהרון: והגיעו אנשים והיכו אותם.
עזרא אהרון: ואז לא היה מנוס.
עזרא אהרון: חשבנו שהיא היתה זרע מרעים, היא הורחקה מהארץ בסוף.
עזרא אהרון: אבל מה שאני רוצה להגיד, זה שבבדיקה אקראית שלנו גילינו שפתאום יש ירידה דרסטית בהגעה של מסתננים מגיניאה.
עזרא אהרון: זאת אומרת, שכשאתה נוגע במחוללי התופעה, אתה מצליח לבלום הרבה יותר מאשר הניסיון לטפל באלה שהסתננו.
עזרא אהרון: וזה נתן לנו גם את התובנה שצריך להשקיע יותר במחוללי התופעה.
עזרא אהרון: זה כמו הניסיון להתמודד עם הסמים בארץ.
עזרא אהרון: כשאתה מטפל במשתמשים – בסדר.
עזרא אהרון: מה כבר אתה יכול לעשות?
עזרא אהרון: אבל כשאתה מטפל בסוחרים אז אתה בוודאי משפיע הרבה יותר.
עזרא אהרון: אלה שתי תופעות שהתכוונתי לעמוד עליהן ממש בקצרה.
עזרא אהרון: אני עוד מעט מסיים.
עזרא אהרון: אני רוצה לעמוד על כמה נושאים נוספים.
עזרא אהרון: אני לא אעמוד על כל הסקירה, ואת הדברים האלה אני אעשה בהרחבה כשתגיעו אלינו.
עזרא אהרון: באמת, יש לנו הרבה מה לספר בעניין.
עזרא אהרון: אני רוצה לדבר על שיתוף הפעולה עם כל הגורמים.
עזרא אהרון: יש לנו שיתוף פעולה נהדר.
עזרא אהרון: היום אני יכול להגיד, למרות שתפיסת עולמי מדברת על זה שהגיע היום שתהיה במדינת ישראל רשות הגירה אחת.
רן כהן: זו החלטה שהממשלה פעם החליטה עליה, היא רק לא מקיימת אותה.
עזרא אהרון: הממשלה לא מקיימת – אני לא יודע בדיוק מה הסיבות, אבל אני חושב שהכל צריך להיות תחת קורת גג אחת.
עזרא אהרון: תיקבע מדיניות הגירה לאומית, והדברים ייעשו כמו שצריך לעשות בכל מדינה מתוקנת.
עזרא אהרון: היום, לפעמים יש אינטרסים מנוגדים.
עזרא אהרון: לפעמים יש סדרי עדיפויות, שכל אחד מהמשרדים מושך לכיוון אחר.
עזרא אהרון: לא נוח, לא טוב, ולמרות הכל אני חושב שיש שיתוף פעולה טוב ואנחנו מחזקים אותו.
עזרא אהרון: לראיה, אותם מבצעים משותפים שקיימנו במהלך השנה הזאת.
עזרא אהרון: ואנחנו נמשיך במבצעים האלה.
רן כהן: שאלה, אגב, מבצעים שנעשים תמיד בנוכחות של איש משרד הפנים.
אפרים כהן: והתמ"ת.
אפרים כהן: זה שולחן עם שלושה רגליים.
רן כהן: תמיד עם המשטרה יוצא איש תמ"ת ואיש משרד הפנים?
אפרים כהן: רק, לעתים, כשאין בעיה של עובדים זרים ששוהים בשהייה בלתי חוקית, אלא טיפול במעסיקים, זכויות העובדים החוקיים – לזה יש לתמ"ת את החוליות שלו בנפרד.
עזרא אהרון: יש גם צוותים משולבים בעניין.
אפרים כהן: יש מקרים ויש מקרים.
עזרא אהרון: אני יכול להגיד לך שרק היום סיכמנו שאנחנו יוצאים לפיילוט יחד עם משרד התמ"ת, הולכים לטפל בתאגידים.
עזרא אהרון: הם עשו איזושהי בדיקה בתאגידים, תאגידים שנמצא שם משהו לא כל כך נוח, הם חלק ממחוללי תופעה.
עזרא אהרון: אז אנחנו הולכים לעשות פעילות משותפת יחד עם משרד התמ"ת.
רן כהן: זה במטרה לנסות ולעלות על עקבותיהם של אלה שכן סוחטים את העובדים בארצות המוצא?
עזרא אהרון: כל מה שרק אפשר.
אפרים כהן: הכל.