GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרים כהן: רק להוסיף לדבריו של עזרא, אנחנו עכשיו יצאנו לפרסום של הגשת מועמדות של תאגידים.
אפרים כהן: יש תאגידים שעברו עבירות אז לא נאשר אותם, כי אין מה לעשות.
אפרים כהן: אין עם מה להמשיך.
אפרים כהן: יש תאגידים חדשים.
רן כהן: אלה תאגידים לבניין, נכון?
רן כהן: זאת תופעה של הבניין.
אפרים כהן: ואז נעשתה בדיקה על ידי הממונים המחוזיים של אגף האכיפה, וישנן מסקנות.
אפרים כהן: עכשיו יוצאים שוב לשתף פעולה כדי לראות אם הכל פועל כדין, כי יש תאגידים שנראים בסדר, אבל מאחורי זה יש כמה דברים.
רן כהן: קופות שרצים.
אפרים כהן: לכן, אנחנו בודקים את הנושא הזה.
אפרים כהן: לכן חשוב שהמשטרה תשתלב פה בפעילות.
רן כהן: הגם שזה עוד לפני שאתם נותנים את האישורים ל 2007.
אפרים כהן: כי היום יש סמכות למנהל יחידת הסמך במשרד התמ"ת, במידה שתאגיד או כל גורם אחר לא פועל בהתאם להסכם שנחתם לבטל לו את האישור לתאגיד.
אפרים כהן: זה הכי טוב, לא צריך בית משפט.
אפרים כהן: לפעמים לא צריך ללכת לבית משפט.
אפרים כהן: אתה מקפיא או שאתה מקטין לו את המכסה.
אפרים כהן: אם אדם תכנן ל-500 ואתה מקטין לו את המכסה ל-200, אתה סוגר לו את הבסטה.
רן כהן: ההמלצה שלי, גם בפניך אפרים, גם בפניך, תת ניצב עזרא אהרון – תחמירו מאד בסוגיה הזאת.
רן כהן: כל סוגיית התאגידים קמה כדי לעשות סדר בעניין עובדי הבניין.
רן כהן: זו היתה אנדרלמוסיה עצומה.
רן כהן: זה היה הייעוד.
רן כהן: אם התאגידים האלה יתחילו להיות הפושעים, לאן אנחנו מגיעים?
רן כהן: לכן, תחמירו אתם.
אפרים כהן: כן, משפט אחד – אני לא רוצה להפריע לעזרא.
אפרים כהן: אני חושב שניכנס למפנה בשנת 2007.
אפרים כהן: עד היום, סליחה על הביטוי, היתה הפקרות מוחלטת בכל מה שקשור ללשכות שירות, ללשכות פרטיות ולחברות כוח אדם, כולל משרד התמ"ת שהוא אחראי על מתן הרישיונות האלה.
אפרים כהן: לא בסדר.
אפרים כהן: כי אם אני לוקח את הנושא הסיעודי, שישנן 250 לשכות פרטיות מורשות, יש לידן עוד 300 לא מורשות, ולכן יש את ההפקרות גם בשכר העובדים, גם בניצול.
אפרים כהן: גם בניצול המסכן וגם בניצול העובד הזר.
אפרים כהן: התוכנית לשנת 2007 היא להגדיר 50-60 לשכות פרטיות, אשר יקבלו את הרישיון, אשר יהיו בפיקוח.
אפרים כהן: ורק הן יוכלו לעבוד.
אפרים כהן: ואז משטרת ישראל וכל גורמי האכיפה יודעים: זו הרשימה החוקית, כל מי שעוסק בזה חוץ ממנה, פלילי.
רן כהן: אז היא גם תבדוק את אלה שעובדים על פי הרישיון, וכל לשכה פרטית שאין לה רישיון תיתפס כעבריינית?
אפרים כהן: יש לנו לוח זמנים מתואם בין כל הגורמים.
אפרים כהן: ינואר 2007 – זיהוי התאגידים, אפריל 2007 נושא הסיעוד, יולי 2007 יהיה חקלאות, ובזה נסיים.
אפרים כהן: אנחנו נפרסם באינטרנט מה עם החברות בחקלאות, מה התאגידים – הכל יהיה בשקיפות מוחלטת ולא בתוהו ובוהו שהיום אין לנו שליטה עליו, לא למשטרת ההגירה, לא למשרד הפנים, לא לנו בעניין הזה.
אפרים כהן: ולצערי הנושא של הגשת תביעות ותהליכים של בתי משפט – בינתיים יש זמן.
אפרים כהן: עוד שנתיים-שלוש.
אפרים כהן: אבל ברגע שיש סמכויות מנהליות לבעלי התפקידים, יותר קל לאכוף את הנושא.
רן כהן: אני מאד מאד מברך על כך.
עזרא אהרון: שיתוף פעולה נוסף שקיים עם משרד הפנים, והיה מודל מאד מוצלח – אנחנו לקחנו על עצמנו יחד עם משרד הפנים להגיע לכל הלשכות של משרד הפנים שנותנות את ההיתרים, את האישורים, וביחד אתם בדקנו את כל התהליך, כדי למנוע מצב שמעסיקים או חברות כוח אדם, יביאו דרך משרד הפנים היתרים להבאת עובדים זרים.
עזרא אהרון: הפיקוח שקיימנו באותן לשכות יצר מימד הרתעה מדהים.
עזרא אהרון: יתרה מזאת, משרד הפנים עלה טרמפ על העניין.
עזרא אהרון: אמר: הכל רק באישור משטרת ישראל – למרות שאין לי סמכות בעניין – אבל לא התנגדנו לעניין, והיום אני יכול להגיד שלפחות החלק הזה מטופל בצורה יותר טובה, למרות שזה לא התפקיד של מנהלת ההגירה.
רן כהן: זה כן תפקיד שלכם.
רן כהן: טוב שאתם עושים אותו.
עזרא אהרון: אוקי, אז אני אומר: כחלק מאותה תפיסה של הטיפול במחוללי התופעה, אנחנו עושים חלק מהתפנית כבר במהלך שנה זו, וזו עוד דוגמה.
רן כהן: משפט, שניים, אחרונים.
עזרא אהרון: שניים שלושה משפטים.
עזרא אהרון: אני רוצה לדבר על מבצע משפחות וגם על ארגוני זכויות.
עזרא אהרון: אני לא יוצא במבצע משפחות, אלא אם כן תתקבל החלטה מיניסטריאלית או החלטת ממשלה.
רן כהן: מה זה מבצע משפחות?
עזרא אהרון: מדינת ישראל קבעה את הקריטריונים לגבי הימצאותן של משפחות בארץ.
עזרא אהרון: אלה שהגיעו בדרך לא חוקית ונשארו בארץ.
עזרא אהרון: אלה שלא עומדים בקריטריונים, אמורים להיות מורחקים מהארץ.
עזרא אהרון: זה מאד נפיץ ורגיש, אני מבין את העניין.
עזרא אהרון: ולכן, עד שלא תתקבל החלטה ברורה והדברים ייוודעו, אני לא אצא במבצע משפחות.
קריאה: ממי?
קריאה: החלטה ברורה של הממשלה?
עזרא אהרון: החלטה מיניסטריאלית כלשהי.
אפרים כהן: סליחה, עזרא.
אפרים כהן: החלטת ממשלה אחרונה ב- אוגוסט, השנה, נדמה לי.
קריאה: 18 ביוני 2006.
אפרים כהן: יוני.
אפרים כהן: קבעה, לאחר תיקון ההחלטה: אלה הזכאים יגישו את בקשותיהם עד אוגוסט 2006 למשרד הפנים על מנת לקבוע את זכאותם, שיישארו פה ויקבלו את תעודת התושב ונגמר.
אפרים כהן: לגבי כל השאר, שלא נכנסים לקריטריונים, החלטת הממשלה קובעת שצריך להרחיקם.
אפרים כהן: לכן אתם ואנחנו קיימנו פגישות והתארגנו ועשינו את הדרוש, על מנת, קודם כל, לצאת בהסברה מתאימה, לצאת מרצון.
אפרים כהן: אין צורך להיכנס למערכת הזו.
עזרא אהרון: אפרים, אני מכבד את החלטות הממשלה, אני מבין אותן, אבל אני צריך התייחסות יותר עניינית לעניין של הרחקה, כדי שמישהו יבין גם את המשמעויות שכרוכות מסביב לעניין הזה.
עזרא אהרון: זה לא כזה פשוט.
רן כהן: אנחנו נקיים במסגרת הישיבה הזאת, בשבוע של זכויות האדם – זה ב-12 בדצמבר - דיון מיוחד על הסוגיה הזאת של משפחות וקיומן במדינת ישראל.
רן כהן: זה במסגרת זכויות האדם, ואז זה יעלה באופן יותר מסודר.
עזרא אהרון: זה מזכיר לי את ההחלטה על הקמת רשות הגירה, ועדיין לא הוקמה רשות הגירה.
עזרא אהרון: מה שאני רוצה לומר: זה ייעשה בשקיפות, אנחנו, כמו שאמר אפרים, נעשה הכל כדי שהמשפחות האלה יעזבו מרצון.
עזרא אהרון: ואם לא, נערב את ארגוני זכויות האדם ואת המתנ"סים ואת כל העולם, כדי שזה ייעשה ברגישות המירבית, אם אנחנו נצטרך לעשות את הפעולה הזאת.
רן כהן: ודאי אם יש בהן ילדים.
רן כהן: כי זוגות זה גם משפחה.
עזרא אהרון: אנחנו, לאחרונה, השלמנו פיתוח של השתלמות מיוחדת של מנהלת ההגירה לסיירי הגירה.
עזרא אהרון: במסגרת הזאת, אנחנו, בשיתוף פעולה עם האגודה לזכויות האזרח.
עזרא אהרון: הם עושים למשטרת ההגירה סדנא של יום שלם, שבאותה סדנא אנחנו מציפים כל מיני דילמות ונותנים פתרונות.
עזרא אהרון: משטרת ההגירה משלמת לארגון זכויות האדם על סדנא שהיא עורכת במנהלת ההגירה.
עזרא אהרון: ההשלתמות הזאת אמורה למקצע את סיירי ההגירה.
אפרים כהן: כל הכבוד.
אפרים כהן: תאמין לי, כוותיק, אני מתרגש לשמוע את הדבר הזה.
רן כהן: ימי המשיח.
דבי גילד-חיו: אפשר לעשות את זה גם בתמ"ת.
אפרים כהן: חיובי.
רן כהן: הנה, המשטרה העלתה דוגמה.
עזרא אהרון: יום שלם סדנא על זכויות האדם.
עזרא אהרון: ולמקצע את השוטרים עם כל הסייגים ולהפוך אותם להרבה יותר מקצועיים.
יעל קסלר: אני לא יכולה להוציא הודעה.
יעל קסלר: זה יותר מדי חיובי.
רן כהן: את כן מוציאה הודעה.
רן כהן: על כל הדבר הזה.
יעל קסלר: זה חיובי מדי.
דבי גילד-חיו: - - לכל כוחות המשטרה.
עזרא אהרון: זו סדנא מיוחדת.
עזרא אהרון: זו לא אותה הכשרה לכולם.
דבי גילד-חיו: הם מכוונים אותה לכל קבוצה בנפרד.
עזרא אהרון: רק ביום ראשון ישבנו וסיכמנו את הדברים.
רן כהן: רבותיי, לדיווח הזה תוספות?
רן כהן: אפרים?
סיגל רוזן: קודם כל, אני רוצה לברך את משטרת ההגירה.
סיגל רוזן: גם על הירידה וגם על התפנית והמהפך שאתם מתכננים, זה באמת מאד מבורך.
רן כהן: שמע, זה כבר שינוי גדול.
עזרא אהרון: וואלה.
עזרא אהרון: תודה.
סיגל רוזן: רציתי לשאול – אני באמת שמחה לעובדה שאתה מודע לכך שמעצר משפחות זה נושא רגיש במיוחד.
סיגל רוזן: זה מאד משמח אותנו לשמוע.
סיגל רוזן: יש עוד נקודה אחת שנשארה לי אחרי כל הדברים היפים שאמרת.
סיגל רוזן: הבנו ממשרד התמ"ת שהחל מתחילת ינואר יפסיקו להגיע עובדי סיעוד חדשים, עד להודעה חדשה, עד שיוסדר מעמדם של אלה שנמצאים כאן.
אפרים כהן: אל"ף, ההנחיה שלי בזמנו היתה שכל עוד ישנן עובדות סיעודיות אשר נכנסו בהיתר סיעודי ואין להן מעסיק, הן בעדיפות ראשונה לתעסוקה.
סיגל רוזן: כלומר, עובדים כאלה לא יגורשו.
עזרא אהרון: להפך.
עזרא אהרון: לתת להם עדיפות על פני הבאת עובדים מבחוץ.
אפרים כהן: מפקד משטרת ההגירה – אפילו הרחקה אחת לא היתה.
אפרים כהן: אחת.
רן כהן: סיגל, אנחנו אפילו ביקשנו בזמנו ואפרים עשה את זה מרצונו, על פי בקשתנו, שאפילו אם יש תקופת ביניים של חודשיים שלושה שבה אין לעובדת עבודה, שגם יתנו לה את התקופה הזאת להמתין עד שתימצא לה עבודה.
רן כהן: כי עמדנו על שני דברים: אל"ף, לתת לה את ההזדמנות לעבוד פה ובי"ת, למנוע ייבוא של עובד או עובדת חדשה, כי שם זה תמיד מניפולטיבי.
אפרים כהן: מותר להוסיף משפט, לטובת העניין?
אפרים כהן: מסוכם עם משטרת ההגירה ומשרד הפנים: ברגע שישנו היתר, ניתן זמן של 72 שעות לבדוק האם ניתן להסב עובד זר לסיעודי מיידי, לפני שמקבלים את הוויזה מחוץ לארץ.
אפרים כהן: אנחנו גם לא יכולים לתת יותר זמן, כי האנשים הסיעודיים זקוקים מיד לטיפול.
אפרים כהן: לכן משטרת ישראל עושה את המאמץ לתת את המענה המיידי.
אפרים כהן: יש עובד זר בארץ?
אפרים כהן: משובץ.
אפרים כהן: אין עובד זר – מבריקים כדי להביא.
סיגל רוזן: מה שקורה הרבה פעמים זה שאנחנו מסייעים לעובדים סיעודיים להשתחרר מהכלא בערבות, כדי למצוא מעסיק חדש, במהלך החודשיים שמשרד הפנים מאפשר להם.
אפרים כהן: עובדים סיעודיים?
סיגל רוזן: עובדי סיעוד.
סיגל רוזן: הם לא מצליחים למצוא, פשוט כי חברות כוח אדם מעדיפות עדיין לייבא מחו"ל, פשוט כי זה אפשרי.
: שנייה, ברשותכם.
: אני רוצה שזה יהיה על דעת כל הנוכחים, ונדמה לי שאין ויכוח שיש עדיפות מוחלטת לזה שעובד זר או עובדת זרה בלתי חוקיים, בסיעוד, שנמצאים פה בארץ עדיפים בכל מקרה להשמה בעבודה אצל נזקק לסיעוד, על פני ייבוא של עובד חדש.
סיגל רוזן: אני רוצה לשמוע גם את ה: "לא יגורשו".
סיגל רוזן: לא רק עדיפות בהשמה, אלא גם לא יגורשו.
: אני אמרתי קודם:
: גם אם ממתינים חודש או חודשיים עד להשמה, לא יגורשו, כדי שלא ייווצר מצב שבו הם יגורשו, ולאחר מכן ייובאו משם עוד עשרות.
סיגל רוזן: זה מה שקורה היום.
רן כהן: אפרים, זה נראה לך?
אפרים כהן: אדוני, לא נתקלנו בבעיה כזו.
אפרים כהן: להפך.
אפרים כהן: אנחנו מברכים כל גורם – אני מברך גם את אלה שמקבלים את הכסף, 500$-600$, ברגע שימצאו פתרון זר שנכנס באשרה לכאן.
רן כהן: אני רוצה להיות ברור, אפרים, גם אתך וגם עם תת ניצב אהרון: ברור שגם עובדת זרה, נניח, שהמטופל שלה הלך לעולמו או מאיזושהי סיבה היא כבר לא עובדת אצלו, והיא – חודשיים אין לה עבודה.
רן כהן: היא לא מגורשת בינתיים, כי בינתיים אתם יודעים שבעוד שבוע ועוד שבועיים מישהו יבקש.
ענת פישר: היא מקבלת מה שנקרא ב2 - אשרת תייר למשך חודשיים כדי למצוא מעסיק.
רן כהן: וזה הסידור שעובד?
רן כהן: זה הסידור שעובד?
רן כהן: משרד הפנים נותן אשרת תייר?
יעל קסלר: - - - בלי שהיא יוצאת מהארץ?
יעל קסלר: היא מקבלת - - - אחר כך הוא יורד ממנה?
יעל קסלר: כשמשלמים 300 שקל לחודש.
יעל קסלר: מה קורה אם חולה מת - - -
רן כהן: סוגיית ה-300 שקל אמרו לי שבכלל שהטעו אותי בישיבה הקודמת.
רן כהן: אני עוד אברר אותה מחדש.
רן כהן: כן, גלעד, בבקשה.
רן כהן: גלעד הוא ממחלקת המחקר של הכנסת.
גלעד נתן: יש בעיה חדשה – וצר לי שהאוצר לא כאן - בחוק ההסדרים, שנוגעת במיוחד לסיעודיים.
גלעד נתן: עד עכשיו היה עובד סיעודי היה יכול לקבל הארכה מעבר לחמש שנים, אם הוא היה עובד שנה אצל קשיש, ובמהלך השנה התרגל, נגמרו החמש שנים – אפשר להאריך.
גלעד נתן: משרד האוצר שינה את זה לשלוש שנים, בחוק ההסדרים שעומד לעבור עכשיו.
גלעד נתן: מה שאומר שאף קשיש לא ירצה להעסיק עובד סיעודי שעבד יותר משנתיים ויום אצל מעסיק.
גלעד נתן: והיה ועבד עובד סיעודי שנתיים ויום אצל מעסיק והמעסיק נפטר, לא ירצו להעסיק אותו.
גלעד נתן: מה שמשחק – ניסיתי לקבל תשובה הגיונית מהאוצר, אין לו תשובה הגיונית.
גלעד נתן: הוא אומר: רצינו להאריך, צריך יותר זמן להאריך את היחסים בין הקשיש לבין המטפל.
גלעד נתן: זה משחק אך ורק לטובת כוח האדם, כיוון שאף אחד לא ירצה להעסיק את העובד הסיעודי הזה, כי אי אפשר יהיה להאריך את השהות שלו.
גלעד נתן: הוא יגורש מהארץ, ואפשר יהיה להביא עובד חדש במקומו.
ענת פישר: זה חלק מהדברים שנשקלים כרגע לגבי כל שינוי שיטות ההעסקה.
רן כהן: אבל אם זה נמצא בחוק ההסדרים 2007, זה כבר ייהפך לעובדה.
רן כהן: אוקי, גלעד, אני מבקש את העזרה שלך, תכין לי פניה לעניין הזה בדיוק, גם לשר האוצר וגם לשר המשפטים.
רן כהן: כדי לשנות את זה.
רן כהן: שלא יהיה העוול הזה, הטעות האיומה הזאת.
דבי גילד-חיו: צריך לקחת בחשבון בעניין של הסיעודיים הערה: על אף שיש את הצד של ההגנה על העובדים הסיעודיים שלא רוצים לגרש אותם מיד ברגע שאין להם מעסיק, צריך לקחת בחשבון את המקרה המיוחד של אנשים סיעודיים.
דבי גילד-חיו: כשמדובר בטיפול אישי בבני אדם צריכה להיות התאמה.
דבי גילד-חיו: לא יכולים להגיד: טוב, אנחנו חייבים להעסיק את הבן אדם הזה, ושלא תהיה התאמה בינו לבין העובד.
דבי גילד-חיו: כי זה חשש מאד גדול של הנזקקים, אני יודעת.
רן כהן: למיטב ידיעתי, העניין של ההתאמה הוא תנאי מוחלט.
רן כהן: זה מה שאני יודע.
דבי גילד-חיו: זה צריך להיות ברור, ולא להגיד: אני מחויב למצוא לו בן אדם, ושהוא לא יתאים.
רן כהן: בישיבה הקודמת היתה פה פנינה פירסטון, והדגישה את זה שהיא קיבלה 12 עובדים שאף אחד מהם לא התאים, עד שהיא מצאה מישהו שיתאים.
דבי גילד-חיו: זה נורא חשוב.
רן כהן: זה הכרחי.
רן כהן: נדמה לי שגם אפרים וגם משטרת ההגירה מודעים לעניין הזה.
אפרים כהן: אני יותר מודאג עכשיו ממה שגלעד אמר.
אפרים כהן: איך יכול להיות שלא שמנו לב לנקודה הזו שעובד זר אשר שוהה עד שלוש שנים ומעסיקו נפטר, אי אפשר להמשיך להעסיק אותו הלאה?
אפרים כהן: כי בזמנו - - -
רן כהן: זה באמת משגה גדול.
אפרים כהן: עד שהגענו להסדר עם שר הפנים בזמנו, ולא היה קל – אני מתכוון לשר הפנים לפני פינס - -
רן כהן: זה היה פורז.
אפרים כהן: הגענו להסכם שאפשר להאריך העסקה של עובד זר גם לשמונה או תשע שנים אם הוא אצל אותו מעסיק.
אפרים כהן: וקבענו לעצמנו, בתוך המערכת, שאם עובד זר שוהה ארבע שנים וחודשיים ושלושה, הוא צריך לצאת מהארץ.
אפרים כהן: אם אתה אומר לי שנתיים אז בכלל צריך להוציא מסה של עובדים זרים.
רן כהן: זו גם תהיה סירקולציה מיותרת ורעה.
אפרים כהן: אני אבדוק את זה.
דבי גילד-חיו: עוד שני דברים שרציתי להגיד: קודם כל, לגבי שתי התופעות שהמפקד דיבר עליהן – גם זהויות שאולות של משפחות וגם ההסתננויות – אחד הדברים שעלו פה מהדברים זה שלפעמים מגיעים אנשים ממדינות שאחר כך אי אפשר להרחיק אליהן.
דבי גילד-חיו: ואז, להחזיק אנשים במשמורת במצב כזה, זה פתרון לא סביר.
דבי גילד-חיו: אנחנו יודעים כולנו שמדובר - - -
אפרים כהן: נקיים דיון בנפרד.
דבי גילד-חיו: צריך לטפל בתופעה הספציפית הזאת באופן מיוחד.
רן כהן: אני מאד מבקש שבסיור שאנחנו נעשה במתקני המשמורת שאת תבואי, כי זו אחת הנקודות שאני הכי מתכוון לבדוק אותה.
רן כהן: עדים מפקדי משטרת ההגירה הקודמים, שהייתי מסתובב במתקני המשמורת והייתי בודק מי הכי ותיק וכמה זמן הוא יושב.
רן כהן: לפעמים מצאנו אנשים שישבו מעל שנה, נכון, סיגל?
דבי גילד-חיו: אין פתרון.
דבי גילד-חיו: תיאורטית הם יושבים שם לנצח, בהיעדר פתרון.
סיגל רוזן: היה גם שש שנים.
רן כהן: היה שש שנים, נכון.
רן כהן: ואנחנו פתרנו אחד אחד את הבעיה שלו בשיתוף פעולה מאד חיובי של משטרת ההגירה, אבל את זה נעשה בסיור.
דבי גילד-חיו: צריכה להיות החלטה של משרד הפנים או משהו, לגבי האנשים הספציפיים האלה.
דבי גילד-חיו: טיפול בדבר הזה.
יעל קסלר: אלה אנשים ללא מעמד.
דבי גילד-חיו: הם אמורים להישאר, תיאורטית, לנצח במשמורת.
רן כהן: נטפל בזה.
רן כהן: תראי, כל פליטי דרפור הם אנשים ללא מעמד.
רן כהן: האתיופים האלה גם ללא מעמד.
רן כהן: נעשה ישיבה מיוחדת לגבי האנשים הללו שאין להם מעמד.
רן כהן: עוד תוספות?
רן כהן: משרד המשפטים?
רן כהן: חברת הכנסת מרום שלו, את רוצה להוסיף משהו?
שרה מרום שלו: אני חושבת שהדיון הוא מאד חשוב, מה שהכי חשוב לנו זו דווקא הפיסקה האחרונה שגלעד אמר.
שרה מרום שלו: אנחנו חייבים לעמוד על זה בזמן הקצר ביותר, כי זה יכול לעשות לנו בעיות גדולות, ובמיוחד בחלק הסיעודי.
רן כהן: אנחנו נפנה בעניין הזה לשר הפנים.
שרה מרום שלו: לשר הפנים, כן, וצריך לעשות את זה בהקדם האפשרי.
רן כהן: קודם כל, תודה גדולה למפקד משטרת ההגירה ולכל המשתתפים האחרים.
רן כהן: אני, באמת, אולי לשם שינוי, מאד מאד רוצה לברך על הפעילות שאתם עושים.
רן כהן: אני חושב שהמשטרה משלבת היום שילוב פשוט מקסים של שמירה על החוק ושל נורמות אנושיות מיטביות, בסוגיה הכל כך רגישה הזאת שבה אתם עוסקים.
רן כהן: עוד יותר אני רוצה לברך בחום על המגמה שאתם מסמנים לקראת 2007, ואני מחזק את העמדה שהצגת, תת ניצב אהרון: המחוללים של התופעה הזאת הם לא העובדים הזרים.
רן כהן: המחוללים של כל ההשחתה של המערכת הזאת הם ישראלים, לצערנו, מאד מאד מכוערים, שעושים קופה של כסף על חשבון האנשים הללו, על חשבון הישראלים שהם סוחטים אותם, הגמלאים, הסיעודיים.
רן כהן: זה הדבר - -
יעל קסלר: הם קורבנות.
שרה מרום שלו: נכון.
: ואני חושב שהמגמה לעבור לטפל באלה בהרבה יותר חוזק יד, בהרבה יותר סגירת האופציות לעשות את המעשים הפליליים שלהם, היא מגמה מאד מאד חשובה, ואנחנו, כמחוקקים, נעזור לכם כמה שרק נוכל, אם בהגעה להסכמים בין מדינתיים כדי למנוע את התופעה הזאת, ואם בעיצוב החוק, כך שיהיו לכם כלים יותר חזקים למלא את המשימות שלכם.
: אני מאד מאד מודה לך באופן אישי - -
רן כהן: ובשם הכנסת על העבודה הזאת שלכם.
רן כהן: חזקו ואימצו.
רן כהן: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
רן כהן: אני פותח את ישיבת הוועדה.
רן כהן: הישיבה הזאת נערכת באופן מיוחד לרגל יום דיונים בכנסת על זכויות האדם בישראל, ולכן קבענו שנעסוק היום בנושא של הזכות לחיי משפחה של מהגרי עבודה, דבר שהוא מאוד אלמנטרי והכרחי שנעסוק בו בישראל, שבה יש כמה מאות אלפי מהגרי עבודה, חוקיים ובלתי חוקיים, ונדמה לי שמחובתנו לעשות זאת.
רן כהן: אני רוצה בפתח הישיבה לקבל בשמחה את חזרתה של בת-שבע לנהל את הוועדה לאחר חופשת לידה.
רן כהן: בירכנו אותה במזל טוב להולדת הבן.
רן כהן: אנחנו מאוד שמחים שחזרת, בת-שבע.
רן כהן: אני רוצה גם להגיד תודה רבה ליעל קסלר, שניהלה את הוועדה בתקופת ההיעדרות של בת-שבע.
רן כהן: מאוד שמחנו, היה מצוין יעל.
רן כהן: שיהיה בהצלחה לשתיכן בכל אשר תעשינה.
רן כהן: אגב, יעל, את מוזמנת תמיד, גם על תקן מומחית.
רן כהן: זה בוודאי יסייע לנו.
רן כהן: אני מבקש מנציגות משרד הפנים לומר לנו מהו מעמדם של מהגרי העבודה בישראל וזכויותיהם לגבי חיי משפחה.
רן כהן: חיי משפחה זה הזכות לזוגיות, הזכות להוליד ילדים ולקיים אותם ולהחזיק בהם, הזכות ליציבות של חיים, זאת הבקשה שלי.
רן כהן: תנו סקירה מה פורמלית קיים היום.
רן כהן: אם גלעד יחליט להשלים מהידע האישי שלו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, אני אשמח.
רן כהן: לאחר מכן תהיה השלמה של משרדי הממשלה, אם ירצו להעיר.
רן כהן: אני רוצה מאוד לשמוע את נציגי מהגרי העבודה, בני הזוג שנמצאים כאן.
רן כהן: זה מראה שיש חיי משפחה, ואני שמח על כך.
רן כהן: לאחר מכן נשמע את ארגוני הסיוע למיניהם.
רן כהן: ננסה להגיע להבנה מהו המצב הנוכחי, מהו המצב שצריך להיות, ואם יש פער אנחנו נרצה כמובן לתקן את הפער הזה במידת האפשר.
אירית לאובל: עובדים זרים שמגיעים לארץ, לפני הגעתם לארץ נעשית הבקשה דרך חברה לכוח-אדם, שבה אנחנו מבררים לגבי מצבם האישי, האם העובד הוא רווק או נשוי.
אירית לאובל: חברות כוח האדם מתחייבות בפנינו שבמקרה שהעובד המיועד הוא נשוי, בן הזוג שוהה בחו"ל, אינו שוהה בארץ.
אירית לאובל: ואז הוא נכנס לארץ ועובד.
אירית לאובל: במקרה שקורה ועובדת זרה נכנסת להיריון, אנחנו נותנים לה אפשרות להעניק לה אשרת ב2, עד 12 שעות לאחר לידתה, ולאחר מכן היא אמורה לעזוב עם בנה את הארץ, כדי לא ליצור פה תא משפחתי.
רן כהן: גם אם היא חוקית?
אירית לאובל: גם אם היא חוקית, נותנים לה אשרה חוקית כ-ב2, תיירת.
רן כהן: זאת אומרת, הריונה קובע שהיא הופכת להיות בלתי חוקית.
אירית לאובל: היא חוקית עד 12 שבועות לאחר הלידה.
אירית לאובל: לאחר מכן היא אמורה לעזוב עם בנה את הארץ.
עו"ד נעמה פלאי: לאחר יציאתה, אם היא בוחרת לשוב לישראל בלי הילד, כפי שנעשה כשהיא נכנסה בלי ילדיה ששוהים שם, היא יכולה להגיש בקשה ולהיכנס חזרה לישראל.
רן כהן: אתן אומרות שנכון להיום אם לילדים יכולה להשאיר את ילדיה בחו"ל ולבוא לכאן ללא ילדיה ולעבוד כאן, ואם היא יולדת כאן עוד ילד היא צריכה להשאיר אותו שם יחד עם אחיו ולהחליט אם היא חוזרת לפה לעבוד ללא הילד.
רן כהן: איפה נקבעו הנהלים האלה?
רן כהן: האם הם נקבעו בחוק או בהחלטות ממשלה?
אירית לאובל: בנהלים של משרד הפנים.
רן כהן: מנכ"ל משרד הפנים קובע האם יהיו פה חיי משפחה או לא?
עו"ד נעמה פלאי: כל הסמכות לעניין הכניסה לישראל היא סמכות רחבה מבחינת מה שמנוסח בחוק היום, שיקול הדעת הכללי של שר הפנים.
עו"ד נעמה פלאי: הדברים האלה נקבעו בנהלים והיו עתירות בנושא בני הזוג והילדים, זאת אומרת התא המשפחתי של בן-זוג, הורה וילד.
עו"ד נעמה פלאי: היו עתירות בבתי המשפט שקיבלו את עמדת משרד הפנים.
עו"ד נעמה פלאי: בנוגע לעובדת זרה שיולדת בישראל, יש עתירה שתלויה ועומדת בבית המשפט העליון, שמבקשת לאפשר לנשים שילדו בישראל להשלים את תקופת השהות בישראל ורק אחר כך לעזוב.
רן כהן: כלומר, לגדל את הילד ולעבוד.
רן כהן: הזכויות שלה כאישה יולדת בישראל הן זכויות מלאות?
רן כהן: היא מקבלת את קצבת הביטוח הלאומי, הלידה?
אירית לאובל: זה לא עניין של משרד הפנים.
עו"ד נעמה פלאי: מבחינתנו היא מקבלת אשרה לשהות בישראל כתיירת.
עו"ד נעמה פלאי: אם המעסיק שלה יבחר להמשיך להעסיק אותה, היא תוכל לקבל אשרה לעבודה.
עו"ד נעמה פלאי: אבל מבחינת זכויות שהיא מקבלת מביטוח לאומי זה לא התחום שלנו.
רן כהן: אבל 12 שבועות אחרי הלידה היא לא תוכל לחזור לעבודה, לפי מה שאתן אומרות.
רן כהן: היא תהיה חייבת לעזוב את הארץ.
אירית לאובל: היא תהיה חייבת לעזוב ולאחר מכן להגיש בקשה חדשה.
רן כהן: אני רוצה שמישהו מהיודעים ימסור לנו מה קורה בפועל עם עובדות זרות שנכנסות להיריון ואחרי הלידה הן עוזבות או נשארות או הופכות להיות בלתי חוקיות.
גלעד נתן: יש נקודה מאוד מעניינת.
גלעד נתן: יש מדינות כמו ארצות-הברית שבהן לידה של ילד, חוקי או לא חוקי, נותנת לילד זכויות, ויש מדינות שבהן לא מגרשים את ההורה, או לא מאיימים עליו בהפסקת עבודה או שליחה, כמו באירופה, כי גם אם הילד נולד במדינה הוא לא מקבל זכויות.
גלעד נתן: אבל המצב בישראל הוא יוצא דופן, כי למעשה ניתן לראות את זה כסחיטה של האם – ילדת ילד, אין לו מעמד חוקי, החוק מתעלם מהאפשרות שילדת ילד, ולכן או שהילד ילך או שאת תלכי, או ששניכם תלכו.
גלעד נתן: אבל זה לא קיים גם במדינות שמחמירות בחוקי הגירה, כמו ארצות-הברית, לילד יש זכויות מעצם היוולדו.
גלעד נתן: במדינות שאומרות שמותר לעובד הזר להתחתן וללדת ילדים, כמו גרמניה או אוסטריה, אבל זה לא מבטיח לו שום זכויות במדינה, לא מאיימים על הזכות של העובד לעבוד בגלל שנולד לו ילד.
רן כהן: אגב, האיום הזה הוא איום רק על האישה.
רן כהן: אם את יודעת מיהו האבא של הילד והוא פה, האבא גם חייב לקחת את הילד ולצאת אתו?
אירית לאובל: רק אם מדובר בנשואים, והם הוכיחו על-ידי תעודות נישואים שאכן הם תא משפחתי.
אירית לאובל: אחד מבני הזוג יוכל להישאר, לפי בחירה שלהם.
רן כהן: כלומר, אם זה זוג שהוליד ילד בישראל, אחרי 12 שבועות אחד משניהם חייב לעזוב עם הילד, לא שניהם.
אירית לאובל: אני חושבת שזה לא איום, כי מלכתחילה עובדים זרים שנכנסים לפה מכירים את הנהלים שלנו גם מחברות לכוח-אדם, והם יודעים מראש שאלה הם התנאים והדרישות.
אירית לאובל: אנחנו לא מאיימים.
אירית לאובל: כשזה קורה זה לא בא בתור איום, אלה דברים שמוכרים מראש.
רן כהן: למה הבעיה היא בעיה?
רן כהן: כי אילו מדינת ישראל היתה אומרת שאנחנו מביאים לכאן עובדים זרים כדי ללקט שלושה חודשים את פרי הפלפל בעמק הירדן, אז שלושה חודשים אפשר לא ללדת ילדים.
רן כהן: אבל מדינת ישראל אומרת: אני רוצה שיהיו פה אנשים, שיחיו פה שנים רבות מאוד.
רן כהן: עד כדי כך, למשל, שבענף הסיעוד היום אין מגבלה של זמן.
רן כהן: פעם המגבלה היתה חמש שנים, זה גדל לשבע שנים, אחרי זה לעשר שנים.
רן כהן: היום גם אחרי עשר שנים אין בעיה, אם העובד ממשיך לעבוד עם אותו אדם.
רן כהן: אבל זה יוצר מצב שבו אנחנו אומרים לאנשים: עשרות שנים מחייכם תעבדו פה, אבל לא תלדו פה.
אירית לאובל: זאת שאלה של בחירה.
אירית לאובל: זכותו של העובד לבחור מה חשוב ומה סדר העדיפות שלו.
רן כהן: אבל נדמה לי שכולם מתייחסים ללידת ילדים כאל זכות טבעית של כל אדם.
רן כהן: הזכות ללדת היא זכות שניתנה מהטבע, מאלוהים, זאת זכות אנוש יסודית.
רן כהן: לכן נדמה לי שהבעיה הזאת היא בעיה, בוודאי כאשר מי שהחליט עליה הוא מנכ"ל משרד הפנים ולא המחוקק או הממשלה.
עו"ד נעמה פלאי: אני רוצה להוסיף שההיבט הכללי של הנושא והרציונל שעומד מאחורי זה הוא העובדה שעובד יכול להישאר פה הרבה שנים, ככל שמדובר בתחום הסיעוד, ואז יש לנו בעיית החשש להשתקעות ואנחנו ממשיכים הלאה בשלב הבא שבו אומר הילד: אחרי שההורה שלי כבר השלים, עכשיו אני רוצה מכוח עצמי בגלל שגדלתי פה.
עו"ד נעמה פלאי: אנחנו מכירים את הנושא היותר רחב של ילדי הזרים.
רן כהן: לילדים מגיל מסוים אתם מאפשרים להישאר.
עו"ד נעמה פלאי: זאת היתה החלטה קצובה בזמן לגבי ילדים שמקבלים פה מעמד אחרי כמה שנים.
עו"ד נעמה פלאי: גם במסגרת העתירה לבג"ץ שהוגשה על-ידי "קו לעובד", "קו לעובד" מודעים לבעיה והם הסכימו להגביל את העתירה שלהם לאפשר לאותם עובדים זרים להשלים את חמש ורבע השנים שהם יכולים לעשות.
עו"ד נעמה פלאי: בתגובה של המדינה אמרנו שמכיוון שמדובר בעיקר בעובדות זרות שעובדות בסיעוד, הן יכולות להמשיך לעבוד אחרי התקופה הזאת, ואז שוב מתעוררת בעיית החשש להשתקעות, ולכן אנחנו בבעיה להסכים לכזה דבר.
עו"ד נעמה פלאי: בהשוואה למדינות אחרות, גם התנאים שלהם לכניסה לשם היא שונה, גם התנאים שלהם לקבלת אזרחות היא שונה, אבל ככל שהם מבינים שהכניסה של עובדים זרים לישראל נעשית לתקופה קצובה לצורך מאוד מסוים, המגבלה בגין החשש להשתקעות צריכה להיות כזאת שלא מאפשרת לבני משפחה להישאר בישראל.
יעל הרמל: שאלת קודם לגבי משרדי אחרים.
יעל הרמל: המעורבות של המשרד שלנו היא בעיקר במה שקורה לגבי הילדים.
יעל הרמל: כפי שנמסר לי, מתקיימת עכשיו ועדה בין-משרדית שדנה בכל הנושא של הפיקוח והפיתוח של המעונות לילדי עובדים זרים, אם חוקיים או בלתי חוקיים.
יעל הרמל: זאת לכאורה סתירה בין מה שמשרד הפנים מציג פה, כי אנחנו דואגים לשאלה מה קורה אם בכל זאת יש פה ילדים, אפילו בגיל הרך, שיהיה פיקוח על המעונות.
יעל הרמל: אתם בוודאי יודעים מה קורה שם.
רן כהן: ראינו בעיניים בסיור בתל-אביב.
רן כהן: אלה ילדים שנמצאים בבית-סוהר בצורת כלובי ילדים.
יעל הרמל: יש היום ועדה בין-משרדית שדנה בנושא הזה, גם של הפיקוח וגם של הפיתוח של המעונות על ילדי עובדים זרים, אם חוקיים או בלתי חוקיים.
רן כהן: נציגת משטרת ישראל רוצה להוסיף על הדברים?
סנ"צ אורנה נחמני-ארזי: אין לי משהו מיוחד.
רן כהן: נציגי הארגונים, בבקשה.
עו"ד חני בן ישראל: אני מבקשת להודות על קיום הישיבה.
עו"ד חני בן ישראל: אנחנו רואים פה שיתוף פעולה בעיתוי הזה באופן מיוחד.
עו"ד חני בן ישראל: מדובר בנושא שהוא זכויות אדם ממדרגה ראשונה.
עו"ד חני בן ישראל: השאלה שעולה בדיון היא מאוד פשוטה, האם הזכות למשפחה, שהיא זכות יסוד בסיסית ביותר, שמופיעה כבר בהכרזה האוניברסאלית לזכויות אדם ב-1948, בשורה ארוכה של אמנות בין-לאומיות שישראל היא צד בהן, במישור של החקיקה בישראל – האם הזכות הזאת, הזכות הטבעית, אומרת משהו גם לעובדים זרים.
רן כהן: נדמה לי שאפילו בתור עם יהודי, הזכות הזאת ניתנה גם לעבדים בתקופה שבה היתה עבדות בישראל.
רן כהן: איך אפשר לקחת את הזכות הזאת מאנשים עובדים במאה ה-21?
עו"ד עודד פלר: לא זו בלבד שלא נלקחה, אלא הכלל אומר שאם העבד אחרי שבע שנים לא מצא לו בת-זוג, המעסיק צריך לתת את הבת שלו.
עו"ד נעמה פלאי: איפה זה כתוב?
רן כהן: בזה אני לא תומך.
רן כהן: גם הבת של בעל הבית היא לא קניין.
שרה מרום שלו: אבל זה קורה גם בלי שהיא תרצה.