GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פלר: אדם שמגיע ללשכות של מינהל האוכלוסין ומבקש לקבל שירות, לא פעם עושה את זה בשעת מצוקה או משום שמדובר בפליט או במבקש מקלט מדיני, או בבן זוג של אזרח ישראלי.
עודד פלר: אני מתקשה , אני רואה את הבעיה המאוד גדולה שיש לאנשים היום, לפנות למשרד הפנים, שעה שהם יודעים שהם חושפים את עצמם, בשעה שהם באים למשרד הפנים, המידע הזה עובר באופן אוטומטי למשטרת ההגירה.
עודד פלר: לא שהמידע הזה לא עובר כיום, אבל אני חושב שבשעה שאנחנו מאבדים בין הרשויות, הבעיה תהיה גדולה יותר וזה נקודה שצריך בפירוש לחשוב עליה.
עודד פלר: אנחנו יודעים שבתי חולים לא מעבירים מידע למשטרת ההגירה, שעה שעובדים זרים פונים אליהם, ומשרד התמ"ת לא מעביר מידע למשטרת ההגירה כשעובדים פונים בתלונות על מעסיקים, הדברים האלה לא ראוי גם שמשרד הפנים יעשה את הדברים האלה, לכן ההפרדה אולי כן במקומה.
פנינה: יש לי רק משפט אחד, אני רוצה להודות למנכ"ל התמ"ת, על הבשורה שהוא בישר לנו שהעובדים לא יצטרכו לשלם את סכומי העתק האלה שמשלמים היום ואני מקווה שתמצא דרך איך התיווך הזה, עם העובדים הזרים, יהיה כזה שעובד לא יצטרך לעבוד כאן כמה שנים, רק על מנת להעשיר כמה אנשים פרטיים.
פנינה: אני פשוט רוצה להגיד תודה רבה.
דני יתום: אני מבקש להודות לכם על ההשתתפות ולומר כמה דברים כדברי סיכום לישיבה הזאת.
דני יתום: ראשית המסקנה של כולנו היא שיש חשיבות בהקמת רשות הגירה.
דני יתום: אולי לא של כולנו, אולי יהודי אחד כאן בחדר חושב אחרת, לא מבין למה יש צורך בהקמת רשות.
דני יתום: אני יכול לנחם אותך אולי בכך, שאנחנו נעסוק בעניינם של עובדים זרים עוד הרבה מאוד שנים, ולכן מכיוון שהעולם הופך להיות יותר ויותר גלובאלי ותנועה של מהגרי עבודה תהיה ממדינה למדינה, ועל כן אני רואה את עתידה של רשות כזאת, כמשתרע על פני שנים, לא כמשתרע על פני חצי שנה בשיטת הזבנג וגמרנו, אנחנו בעצם מבטלים את קיומם של כל העובדים הזרים במדינת ישראל, זה הרי דבר שהוא חלום באספמיה והוא לא יקרה.
דני יתום: לכן אנחנו נדרשים גם על סמך החלטות הממשלה, מאז שנת 2002, שלושים ליולי 2002 להקים את הרשות הממלכתית להגירה, כל עוד הממשלה לא החליטה אחרת, ההחלטה הזאת היא בתוקף.
דני יתום: אני כחבר כנסת וכמי שאחד מתפקידיו זה לבקר, לקיים ביקורת על פעילות הממשלה, יכול רק להרים גבה ולתהות מדוע חלפו מאז ההחלטה ועד היום שלוש שנים, והממשלה בעצם כל מה שהיא עשתה היא דחתה את מועד הביצוע לפחות פעם אחת.
דני יתום: הנה אנחנו עומדים חצי שנה או חמישה חודשים לפני המועד השני, שהוא כבר המועד המאוחר יותר וגם כאן אנחנו איננו רואים בעצם במציאות המתהווה לנגד עיננו, את הקמתה של רשות ההגירה עד ל-1.1.2006.
דני יתום: אני חושב שצריך לזרז את התהליך, מה שחשוב לעשות זה בהמשך למה שנאמר כאן על ידי שר הפנים, שעושה לי רושם שהוא לוקח ברצינות רבה וגם בצורה מאוד מקצועית את המטלה שהוטלה עליו, זה לרכז את הפעילות הבין משרדית על מנת להבטיח שרשות כזאת אם לא תוקם ב-1.1.2006, תוקם במרוצת שנת 2006 ולא יאוחר כפי שאמר רענן דינור, ב-1.1.2007.
דני יתום: אם כולנו מסכימים, או רובנו מסכימים שיש בכך צורך, אין שום סיבה שבעולם שהצורך הזה לא יתממש.
דני יתום: מהערתו של שר הפנים, אני למד שהוא מטיל ספק בנכונות , ברצון של משרדי ממשלה שמוכנים להתכנס תחת הסמכויות של שר הפנים.
דני יתום: אני מתרשם שהדבר נכון אלי רק לגבי משטרת ההגירה, או רק לגבי מינהלת ההגירה.
דני יתום: מטעמים שהם טעמים עניינים, אני מודה.
דני יתום: יש כאן בעיה שהיא בעיה עקרונית, שיש לה השלכות סטטוטוריות, על כך ששוטרים יהיו כפופים למערכות אזרחיות, למרות שאני אומר לכם שיש בישראל מערכות אזרחיות שכפופים להם אנשי ביטחון, שוטרים ובעיקר חיילות וחיילים.
דני יתום: אבל אני גם מקבל את הגישה שאומרת שבהחלט יכול להיות שלא צריך להכפיף את משטרת ההגירה למשרד הפנים, אבל כן צריך למצוא דרך להגיד זאת יחידה משטרתית מושאלת למשרד הפנים, היא נשארת יחידה משטרתית לכל דבר ועניין, השוטרים חוזה העבודה שלהם זה עם המשטרה, אבל הם מושאלים למשרד הפנים, זאת אומרת בתחומים מסוימים שיוגדרו על ידי הועדות השונות שמוקמות על ידי משרד הפנים, יוגדר שם בדיוק איזה מערכת יחסי גומלין צריכה להתקיים בין המשטרה של עטף, לבין שר הפנים ואפשר לעשות את זה.
דני יתום: יש יותר מדרך אחת במדינה דמוקראטית, להבטיח חיבור סינרגטי בין שתי מערכות שלכאורה אולי בימים רגילים, לא מתחברות.
דני יתום: אחד הפטנטים זה אליעזר שהיה איתי בצבא, ושלום שהיה איתי בצבא, וששי שהיה איתי בצבא, כולם יודעים את המונח ת"פ, אתה מעביר יחידה מיחידה אחת ליחידה שנייה, היא לא מבטלת את הזיקה שלה ליחידת האם, אבל לתקופת זמן מסוימת של חודש, חודשיים, שנה שנתיים, היא מקבלת פקודות מהמפקד החדש.
דני יתום: את המשכורת היא מקבלת מהשלם של המשטרה, אפשר למצוא לזה פתרון.
דני יתום: אני לא חושב שיש עם זה בעיה ויכול בהחלט להיות שזאת צריכה להיות המגמה.
דני יתום: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הפעילות של משרד הפנים, משרד הפנים לדעתי, אנחנו נקרא למשרד הפנים לדווח לנו בעוד שלושה ארבעה חודשים, לאחר שאלוף במילואים יודקה שגב יסיים את החלק השני של העבודה שהוטלה עליו על ידי שר הפנים, זה לבחון את כל נושא יישום, בניית רשות הגירה לישראל, זה תחת ההנחה שאת עניין מינהל האוכלוסין הוא כבר סיים ולמי שהיה סקפטי, אתה היית סקפטי, הנה יש חוברת, שהחוברת הזאת מלמדת על רשות ההגירה והאוכלוסין, אם זה לא הוצג לשר הפנים, אז לא צריך להציג את זה לנו, אבל לנו זה יוצג לאחר מכן.
דני יתום: יכול להיות שנצטרך בשלב מסוים לפנות לראש הממשלה, אני כיושב ראש הוועדה הזאת ולכתוב לו מכתב בנוסח שאומר – אדוני ראש הממשלה אתה החלטת ב-2002, לא קרה, החלטת ב-2004, לא יקרה, מה אתה מתכוון לעשות, מה אתה מתכוון לעשות כדי שהדבר הזה יקרה.
דני יתום: אין לי צל של ספק שצריך לערב את משרד ראש הממשלה, ואת מנכ"ל משרד ראש הממשלה שקיבל היום שחרור מלהופיע לישיבה הזאת כי הוא מבקר בגוש קטיף, יש עוד כמה דברים שצריך לעשות בחיים, אני מבקש שמשרד הפנים יבדוק גם צעדי ביניים, ששי, אין לנו פה את ה מנכל, אז ששי, אני מבקש להעביר את זה בתור הנציג הבכיר לשר הפנים.
דני יתום: צעדי ביניים זה שב-1.1.2006, יחידת הסמך של אפרים כהן, תעבור ממשרד התמ"ת למשרד הפנים.
דני יתום: אני אומר לכם שאני למדתי שאפשר להמתין לדבר הטוב ביותר, אבל הטוב ביותר הוא הסכנה של הטוב, ולפעמים צריך להסתפק בטוב, אבל שיקרו דברים, יתכן שהעברת יחידת הסמך ממשרד ממשלתי א' למשרד ממשלתי ב', זה לא הדבר הטוב ביותר, אבל הוא מספיק טוב כדי להניע את העגלה ולהתחיל להזיז את הדברים.
דני יתום: אותו דבר נכון לגבי ביקורת הגבולות, למצוא דרך להבטיח שביקורת הגבולות תועבר גם כן למשרד הפנים ממשרד לביטחון פנים.
דני יתום: ושם אפשר לפתור את הבעיה אחרת, שם אפשר להשאיל שוטרים, יש שוטרים שמושאלים לדעתי לרשות שדות התעופה.
ששי קציר: בעניין הזה יש חוות דעת משפטית, שמגדירה את מי אנחנו יכולים להסב.
דני יתום: יפה, אז לפעול לפי חוות הדעת המשפטית הזאת, אבל לעשות משהו, יש חמישה חודשים, מהיום, עד ה-1.1.2006.
ששי קציר: ביקורת גבולות, אין סיכוי שבלוח הזמנים הזה, -
דני יתום: אז אני מבקש לדעת מתי יש סיכוי, כל העניין כולו, זה שאנחנו כולנו כאן אנשים מבוגרים, יש לנו עניין לקדם מטרות שלדעתנו הן מטרות נכונות, אנחנו צריכים להגיד מה אי אפשר לעשות, אבל צריך להגיד מה האלטרנטיבה.
דני יתום: אם את הדבר המסוים אי אפשר לעשות עד ה-1.1.2006, אז אני מבקש לדעת עד מתי כן אפשר לעשות את זה.
דני יתום: אולי עד ה-1.5.2006.
דני יתום: תמיד אנחנו חייבים להציג אלטרנטיבה, אנחנו לא יכולים להגיד רק לא, אנחנו צריכים להגיד מה כן, אם את זה לא, אז את מה כן.
דני יתום: צריך לגבש מדיניות הגירה וזה עושה הוועדה המייעצת בראשותו של פרופ' אמנון רובינשטיין, שמענו את זה משר הפנים ואני מקווה מאוד שהדבר הזה אכן יקרה.
דני יתום: אני לא יודע מה אומר המסמך הזה, אם הוא אומר שמינהל האוכלוסין יכול לקלוט היום את יחידת הסמך או לא יכול לקלוט, אנחנו נחכה ונראה.
דני יתום: מתי זה הולך להיות מוצג לשר הפנים?
ששי קציר: זה עבודה שכבר נעשתה וההערות שהעירו אותם כאן מראות נכונות , אם בונים מנגנון, המנגנון הזה הוא צריך להבטיח את העבודה היותר טובה.
דני יתום: אמת, רק את העבודה היותר טובה.
דני יתום: צריך יהיה להבטיח באמת שועדת שגב, שעוברת לעסוק בפרויקט השני שלה, תצרף לשורותיה גם נציגי תמ"ת וגם נציגי משטרה, וגם נציגים אחרים כפי שהדברים הוצגו כאן על ידי שר הפנים עצמו.
דני יתום: אני רוצה לכוון למועד חדש, זה לא באחריותי, אבל זה מה שאנחנו נציג לממשלה, שהממשלה תחליט שמאחר וב-1.1.2006 הדבר הזה הוא לא אפשרי, שכל התהליך כולו יסתיים לא יאוחר מה-1.1.2007, זה אולי עם שיפור קטן, אם ב-2004 דחו את זה בשנתיים, אני דוחה את זה בשנה, אבל צריך להיות ריאליסט וצריך לראות מה קורה, לכן אנחנו נצטרך להציג קו, שיובא כהמלצה של הוועדה הזאת לאישור הממשלה, ומה שאי אפשר יהיה לסיים ב-1.1.2006 או במרוצת 2006, יקרה לא יאוחר, לא ב-1.1., אם משרד הפנים יקדים ויעשה את זה במחצית 2006, יבורך, אבל לא יאוחר מה-1.1.2007.
דני יתום: אני מצפה, אליעזר, לדעת מה יעלה הדיון במשטרה בשבועיים הקרובים בנושא הכפפת שוטרים למשרדים אחרים ואיך תמצא לכך התשובה, ומה תהיה התשובה, אם זה לא יהיה שבועיים יכול להיות שזה יהיה חודש, לא משנה, ביום שבו יתקיים הדיון.
דני יתום: הדבר האחרון, רבותיי תראו, יש מבקר מדינה, מבקר המדינה קבע שעד שתקום הרשות הלאומית להגירה, הוא קבע מטרות, אני מקווה שמטפלים בזה, אחרת תהיה לכם בעיה עם מבקר המדינה, לא איתי.
דני יתום: הוא קבע השמת עובדים זרים, קרי, מי שנזרק ממקצוע אחד, צריך לחפש לו עבודה במקצוע אחר, צריך לטפל בזה.
דני יתום: הוא קבע צוותים משולבים שצריך להגדיל אותם על מנת שהם יהיו יותר אפקטיביים, צריך לעשות את זה.
דני יתום: כמובן ההערה של עטף, שהעיתוי, זה כבר לא מבקר המדינה, שהעיתוי של כל שינוי, צריך להיעשות בתיאום לא רק עם המשרד לביטחון פנים, אלא עם כל הגורמים האחרים .
דני יתום: לצורך העניין הזה משרד הפנים הוא הגורם שצריך לסנכרן את כל העבודה, מכוח החלטת הממשלה, שקבעה שהכול תחת פיקוחו של שר הפנים.
דני יתום: אלה הדברים, אני מבקש פעם נוספת להודות לכם, ואני נמשיך לעקוב אחרי התהליך של הקמת רשות ממלכתית להגירה ובדיונים הבאים נעסוק נושאים הסקטוריאליים, חקלאות, סיעוד, בניין, וכיוצא באלה הדברים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני פותחת את הישיבה.
רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת המליצה עליך, חבר-הכנסת רן כהן, כמועמד פה אחד, ואנו כאן הבוקר מתכנסים כדי לבחור אותך כיושב-ראש, ואינני יודעת אם לומר "קבוע" כי זו כבר ועדה שניה, שלישית או רביעית שלך.
רן כהן: היו כבר כמה כאלה.
רן כהן: פה זו קדנציה שניה.
רוחמה אברהם-בלילא: התכנסנו כאן הבוקר כדי לבחור יושב ראש לוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: כדי לעשות זאת פורמלי אומר:
רוחמה אברהם-בלילא: בהתאם להוראות סעיף 10(א) לתקנון הכנסת, ממליצה ועדת הכנסת לפני הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים לבחור בחבר-הכנסת רן כהן לכהן כיושב-ראש הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?
רוחמה אברהם-בלילא: מותר לי להצביע פה - נכון?
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה לבחור בחה"כ רן כהן כיו"ר הוועדה לבחינת העובדים הזרים נתקבלה.
דני יתום: לא השתתפתי בהצבעה.
דני יתום: אני לא חבר הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: גם כאן נבחרת פה אחד.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לאחל לך בהצלחה.
רוחמה אברהם-בלילא: זו באמת אחת הוועדות המיוחדות - הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים - עם כל מה שקורה במשק הישראלי בכלל מול הסברה איך מדינת ישראל מתמודדת כאשר יש כמעט כ-300 אלף מובטלים אל מול כ-300 אלף פחות או יותר עובדים זרים.
רן כהן: פחות.
רוחמה אברהם-בלילא: אני הולכת למה שהיה לפני בערך כשנתיים, כשהיתה איזו שהיא סברה של שר אוצר מסויים שאם ניקח את כל העובדים הזרים ונגרש אותם יש פתרון למכת האבטלה במדינת ישראל.
רן כהן: גם בזה הוא טעה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני סבורה, ברמה האישית, שישנם מגזרים שבאמת מדינת ישראל צריכה בהם את העובדים הזרים בין אם זה סיעוד או חקלאות וגם בענף הבניה; למרות שאנו כמדינה מתוקנת מנסה להכניס כמה שיותר עובדים לענף הבניה, אני עדיין סבורה שמדינת ישראל עדיין לא הגיעה למצב שבו אפשר לומר שאפשר להחליף את כל העובדים הזרים.
רוחמה אברהם-בלילא: כמי שמכירה אותך כחבר-כנסת חרוץ ויודע להזיז דברים, אני בטוחה שאתה תמשיך להטביע את חותמך על הוועדה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לך הצלחה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: אשמח לעזור לך גם בוועדת הכנסת כשתביא את בעיותיהם של העובדים הזרים ואת נושאי הוועדה וכשתצטרך משהו כזה או אחר.
רוחמה אברהם-בלילא: עתה, נעבור לברכות ולאחר מכן נשמע אותך, אדוני היושב-ראש.
משה שרוני ידידיה: אני רוצה לאחל לו הצלחה.
משה שרוני ידידיה: אם יהיו לו בעיות, שיביא אותן לוועדה שלי.
שרה מרום שלו: אני מאחלת לך הרבה הצלחה במיוחד בחלק של העובדים הזרים שמטפלים במגזר שלנו, מגזר הגמלאים.
שרה מרום שלו: הם הכי דרושים במגזר אצלנו.
שרה מרום שלו: עד היום לא היה מצב שיבוא איזה שהוא עובד ויגור עם האיש, וכאן בכל אופן באיזה שהוא מצב פתרנו בעיה.
שרה מרום שלו: אנו מקווים, שתטפל בכל הדברים השייכים גם למגזר הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת עמירה דותן הצטרפה אלינו, ואני רוצה לצרף גם אותה להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא: חברת-הכנסת עמירה דותן, לפני דקות ספורות הצבענו עבור מועמדותו של חבר-הכנסת רן כהן ליושב-ראש הוועדה.
עמירה דותן: אני מצרפת את ברכתי.
רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה, שאת מצרפת את ברכתך.
רוחמה אברהם-בלילא: לפני שאני מעבירה את רשות הדיבור ליושב-ראש, האם תרצי לומר משהו בעניין הבחירה?
עמירה דותן: אני מכירה אותו כבר כמה שנים, ואני חושבת שהוא די ראוי.
רן כהן: גברתי יושבת-ראש ועדת הכנסת, חברי הוועדה, אורחים נכבדים, אני מאד מודה לכם על הבחירה.
רן כהן: אני חייב לומר שאומנם בפוליטיקה זה נחשב שאין רגשות או נוסטלגיה, אבל כן יש.
רן כהן: אני מודה שחזרה לרשות הוועדה הזאת ותפקוד בהם בהחלט מרגשים אותי.
רן כהן: עשיתי ויש כאן חלק שעשינו זאת יחד בפרק מסויים, די משמעותי אני חושב, בעבודתה של הוועדה הזאת ובטיפול בכל נושא העובדים הזרים במהלך השנים בהן כיהנתי כיושב-ראש הוועדה.
רן כהן: העברתי את המקל לחבר-הכנסת דני יתום, ועכשיו הוא מחזיר לי אותו.
דני יתום: אני מחזיר לך נבוט ולא מקל.
רן כהן: זו דרכו לאהוב.
דני יתום: לא, אינני מכה אותך בנבוט.
דני יתום: אלה בעיות כל כך קשות שקוראים להן "נבוט" ולא "מקל".
רן כהן: אנו נקיים ככתבו וכלשונו את הנייר שוועדת הכנסת ומליאת הכנסת הסמיכו אותנו לטפל בו בנושא העובדים הזרים.
רן כהן: אומר רק בקצרה, שמה שמאד מקובל עלי זה קודם כל כל הדברים שאמרה כאן יושבת-ראש ועדת הכנסת על הרגישות היתירה שצריך לטפל בסוגיה הזאת ובאותן סוגיות מאד חיוניות וקשות שבהן באמת צריך לטפל גם בנחישות וגם ברגישות.
רן כהן: ראשית, אנו רוצים להגיע למצב שבו יהיו במשק הישראלי מכסימום עובדים ישראלים, ואותם עובדים זרים באמת חייבים להיות באותם מקומות שבהם ממש אין מענה ע"י עובד ישראלי.
רן כהן: זו השאיפה האחת, ונדמה לי שנוכל לעמוד בה.
רן כהן: שנית, אנו רוצים להיות מדינה שיכולה להסתכל על עצמה בראי בכבוד ולדעת שבני-אדם שחיים כאן, מכוח הצורך שלנו שהם יחיו כאן - אנו מתייחסים אליהם בצורה הראויה והמכובדת, והם מקבלים את כל זכויותיהם כבני-אדם וכאנשים עובדים.
רן כהן: נדמה לי, שגם זה כלל מאד חשוב, ואנו נצטרך לעמוד בו ולעבוד הרבה מאד על הנושא הזה.
רן כהן: אני חושב שגם ככל שנוכל להגיע למצב שנעודד את המשק הישראלי להחליף עובדים זרים, כשאפשר, בעובדים ישראלים, ע"י עידוד בשכר, עידוד בתנאים, יצירת תנאי עבודה שמאפשרים זאת או תנאים אחרים - נצטרך לעשות את המאמץ הזה.
רן כהן: אבל, אנו יודעים מצויין - אני לפחות יודע מצויין - שאי-אפשר יהיה להגיע לאפס עובדים זרים במדינת ישראל, וזה ברור לי לחלוטין, ולו בחלק מן הענפים או כולם שמנתה חברת-הכנסת רוחמה אברהם ובראשם הסיעוד.
רן כהן: אבל, זה לא רק הסיעוד אלא גם ענפים אחרים.
משה שרוני ידידיה: למשל: חקלאות.
רן כהן: חברת-הכנסת רוחמה אברהם מנתה אותם.
רן כהן: זה גם חקלאות, וחלקית גם בבניין בינתיים.
רן כהן: אבל, יש אולי גם פה ושם בשוליים עוד ענפים.
רן כהן: אני חושב שבגדול אלה הדברים שאנו רוצים.
רן כהן: אחרי כן רשמה מיטל בר-שלום
רן כהן: אנו רוצים היום לקיים בפגישה, בישיבה הראשונה הזאת, איזו שהיא סקירה על מצב הדברים לגבי העובדים הזרים במדינת ישראל.
רן כהן: מאד ביקשתי מלכתחילה מהיושב-ראש היוצא, חבר-הכנסת דני יתום, שימסור לנו סקירת מצב איך שדני יתום רואה זאת.
רן כהן: לאחר מכן, אני רוצה לשמוע מראשי נציגי משרדי הממשלה השונים שיעדכנו אותנו מהו מצב הדברים כדי שנוכל גם בפגרה וגם לאחר הפגרה לטפל בנושא הזה בכל הסוגיות הכואבות והרגישות והחשובות בצורה הראויה.
רוחמה אברהם-בלילא: ברשותך, יש לי בשעה 10:45 ישיבה בוועדת הכנסת עם כל הפטורים של השבוע האחרון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לכם בהצלחה ולעבודה.
רוחמה אברהם-בלילא: יש הרבה עבודה.
רן כהן: באמת נבוא וננדנד לך רק בדברים חיוניים.
רוחמה אברהם-בלילא: בשמחה רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: (יו"ר ועדת הכנסת, חה"כ רוחמה אברהם, יוצאת מחדר הישיבות.
רוחמה אברהם-בלילא: )
דני יתום: רן ידידי, רבותי וחבריי חברי הכנסת, בעלי תפקידים מרכזיים בתחומים שונים, יועצות ויועצים, כשחבר-הכנסת רן כהן העביר לי את נס יושב-ראש הוועדה הזאת, ואינני רוצה להגיד מקל או נבוט, ולא כל כך היכרתי את הוועדה, הוא אמר לי דבר ששימש לי לאחר מכן כמוטו.
דני יתום: אני מזכיר לרן את אותה אמירה שלו, מכיוון שהדבר יצטרך לשמש גם אותו כמוטו.
דני יתום: יו"ר הוועדה לעניין העובדים הזרים, הוא כמו השר לנושא.
דני יתום: אין מישהו שמטפל בנושא העובדים הזרים טיפול אינטגרטיבי, למעט הוועדה הזאת.
דני יתום: כתוצאה מהחלל שנוצר, יו"ר הוועדה שעוסק בעניין העובדים הזרים מוצא עצמו מטפל בנושאים הקשורים לעובדים זרים עם כל הנספחים להם, כאילו הוא הגורם האופרטיבי ברשות המבצעת, שמופקד על פתרונן של בעיות העובדים הזרים.
דני יתום: אני אומר זאת, כיוון שאין אינטגרציה במידה מספקת בין גופי הממשלה השונים, להתמודד עם הבעיות הרב- מערכתיות הנוגעות לבעיית העובדים הזרים.
דני יתום: החל ממדיניות, עבור דרך פיקוח על המדיניות, עבור דרך הצורך לעשות שינויים בתפיסת העולם שלנו ביחס לעובדים הזרים.
דני יתום: לא מזמן חזרתי מכנס של נאט"ו.
דני יתום: אחד הנושאים שעסקו בהם שם, היה התזוזה של אוכלוסיות שלמות ממקום למקום, כתוצאה מהצורך לחפש עבודה.
דני יתום: ישנה תנועה של מיליוני אנשים באירופה, שחלקם נכנסים למדינות האירופאיות ללא אישורים בניגוד לחוק.
דני יתום: יש תנועות ממקסיקו לארצות הברית, והזכירו גם אותנו.
דני יתום: אמרו כי התנועות מדרום מזרח אסיה, הן בעיקר לעבר מדינת ישראל.
דני יתום: הסוגיה הזאת, היא בעייתית ויש לה פנים רבים.
דני יתום: לצד הצורך להבטיח שאכן מדינת ישראל דואגת לאנשיה - כי עניי עירנו תמיד קודמים ואנחנו רוצים להבטיח שלא תיווצר סיטואציה שבה אנחנו לא מאפשרים לאזרחי ישראל לעבוד כיוון שמקומות העבודה נתפסו על ידי זרים – צריך לעקר את אותם תחומים.
דני יתום: אתם הזכרתם שניים בעיקר, סיעוד וחקלאות- בהם הצורך בעובדים זרים הוא אקוטי ואקטואלי.
דני יתום: לעומת זאת, צריך יהיה לצמצם את מספר העובדים הזרים בתחומים אחרים, להיכנס לתוכניות הכשרה לישראלים, כדי להתאים את הישראלים לאותם תחומים שתפוסים היום על ידי עובדים זרים.
דני יתום: בנוסף, כאשר ישנו עובד זר או עובדת זרה, לא משנה אם הוא חוקי או לא חוקי, נכנס כדין או לא כדין, כל אחד הוא בן אדם.
רן כהן: ובטח הילדים.
דני יתום: וצריך לטפל בהם במלוא אורך הרוח, הסבלנות ומידת הרחמים, שצריכה לאפיין דווקא את העם היהודי.
דני יתום: לכן, זאת ועדה יוצאת דופן.
דני יתום: כאשר אני נדרשתי לדווח ליו"ר הכנסת, ששאל אותי האם יש צורך בוועדה הזאת, אמרתי לו באופן חד-משמעי שכן.
דני יתום: רן, אני מאחל לך בהצלחה.
רן כהן: אני מודה לך על כל התקופה שבה שימשת יו"ר.
רן כהן: אני רוצה לבקש מנציגי המשרדים השונים, למסור דיווח עדכני.
אפרים כהן: אדוני היו"ר, ברכות.
אפרים כהן: בשנת 2003 היו 101,000 היתרים להעסקת עובדים זרים.
אפרים כהן: בשנת 2006 היו82,000 היתרים, כולל סיעוד.
אפרים כהן: בתחום הבניין 15,000 היתרים, בחקלאות 26,000 היתרים, בתעשייה 1,500 היתרים, במלונאות 550 היתרים, מסעדות אתניות 1,000 היתרים ומסעדות מעורבות 150 היתרים.
אפרים כהן: בסך הכל 44,200 היתרים, ללא סיעוד.
אפרים כהן: במדינה שלנו יש מספר הולך וגדל של גמלאים.
אפרים כהן: הנושא של הסיעוד רק לאלה שיש להם אפשרות, היום זה רק לאלה שיש אפשרות.
אפרים כהן: עד יוני 2006 הונפקו 40,750 היתרים.
רן כהן: כאשר אתה אומר היתרים שהממשלה נתנה, אתה מכליל את הנושא של הסיעוד איך שזה.
רן כהן: אתה לוקח את המספר כמספר ומוסיף לו את כל ההיתרים בנושא של הבניין, החקלאות והתעשייה.
אפרים כהן: אני לוקח את המספר הזה ומוסיף עוד 40,000 היתרים לסיעוד.
רן כהן: כשאני עזבתי היו 38,000.
רן כהן: בשנת 2004 הורדנו את ההיתרים ל-28,572, ובשנת 2005 עלה המספר ל-37,000 היתרים ובשנת 2006 ל-40,000.
רן כהן: החלטת בג"צ דיברה על ביטול כבילת עובדים זרים בכלל.
רן כהן: היום ישנה ועדה בראשות שלום בן משה, שתפקידה לדאוג לכך שלא תהיה כבילת עובדים זרים אלא על ידי תאגידים, כדוגמת הבניין, ולעבור מהיתר אישי לתאגידים.
רן כהן: לאיזה משרד שייכת הוועדה?
אפרים כהן: משרד התמ"ת.
אפרים כהן: זאת ועדה שאני עומד בראשה, ובה יש נציג ממשרד המשפטים, נציג ממשרד האוצר ונציג ממשרד החקלאות.
רן כהן: האם אנחנו נוכל לקיים דיון על העבודה של הוועדה הזאת?
רן כהן: יעל, אני מבקש לקבוע דיון על עבודתה של הוועדה בנושא קבילת עובדים.
אפרים כהן: עכשיו אנחנו מתרכזים בעיקר בהפקת לקחים מהנושא של התאגידים בתחום הבניין, כדי לא לחזור על הטעויות.
רן כהן: צריך להדגיש, שבתחום הבניין היו גם דברים טובים.
אפרים כהן: היו דברים טובים מאוד, אבל היו גם דברים לא טובים.
רן כהן: אני מבין, שנוספו קרוב ל-20,000 עובדים ישראליים.
שלום בן משה: נוספו 6,000 עובדים ישראלים לתחום הבניין, אבל הם במעגל השני.
שלום בן משה: לא מדובר בעובדים פיזית.
אפרים כהן: התחום הכאוב, הוא התחום הסיעודי.
אפרים כהן: במשך 3 שנים שאני הייתי ראש המנהלת וביחידת סמך, המשכנו לשפר ולשדרג את הנושא של מתן היתרים לסיעוד.
אפרים כהן: הכוונה היא צמצום הזמן למתן היתר מיום קבלת הבקשה פלוס ועדה הומנית, שנותנת מענים ושירות טוב.
רן כהן: מה זאת תקופה קצרה?
אפרים כהן: לא יותר משבוע ימים לבקשה שיש לה את כל המסמכים הדרושים.
אפרים כהן: שלום מתקן אותי, שלושה שבועות.
אפרים כהן: ברגע שאדם זקוק לעובד סיעודי והוא נכנס לבית חולים ומשתחרר מיד, עד לקביעת הזכאות שלו על ידי הביטוח הלאומי, ניתן לו היתר זמני לתקופה של חצי שנה.
אפרים כהן: לא מעכבים מתן היתר בגלל שהביטוח הלאומי עוד לא סיים, אלא נותנים תשובה מיידית.
אפרים כהן: ברגע שחולה סיעודי יוצא מבית חולים, למחרת בבוקר הוא כבר זקוק לטיפול.
אפרים כהן: אנחנו נמצאים בדילמה בנושא של קנסות מנהליים.
אפרים כהן: בשנת 2006 הטלנו 100,000,000 קנסות, כאשר רק 20,000,000 נגבו.
אפרים כהן: אנחנו במצב מאוד קשה.
אפרים כהן: היו לי פגישות עם משרד האוצר, עם הנהלת בתי המשפט, כדי להוציא את זה מהמסגרת הממשלתית ולבצע הפרטה.
אפרים כהן: לא ייתכן שמערכת שעובדת קשה מטילה קנסות, מזמנת אזרחים לחקירות והתיקים תקועים.
אפרים כהן: אנחנו צריכים לזרז את הנושא הזה.
אפרים כהן: יש התקדמות מסוימת, ואנחנו נדווח על כך בהמשך.
אפרים כהן: גם בנושא של עובדים בלתי חוקיים ישנה בעיה.
אפרים כהן: אנחנו לא מצליחים להגיע לנתונים מדויקים.
אפרים כהן: בשנת 2004, פרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שישנם 97,000 שוהים בלתי חוקיים במדינת ישראל.
אפרים כהן: להערכתי, זה הרבה פחות.
אפרים כהן: במסגרת המספר הזה הכניסו גם את העולים שעדיין לא קיבלו מעמד ממשרד הפנים.
אפרים כהן: הם נמצאים ברובריקה של שוהים בלתי חוקיים עד לגמר התהליך של משרד הפנים.
אפרים כהן: היתה לי שיחה עם ראש מינהל האוכלוסין על מנת לזרז את כל הנושא הזה.
אפרים כהן: מדובר שם על אלפים.
אפרים כהן: צריך להפריד בין עובד לא חוק, לבין אדם שהמעמד שלו טרם נקבע על ידי משרד הפנים.
שלום בן משה: ישנה ועדה בראשותו של שופט, שעוסקת בבקשות מיוחדות של אנשים שלא זכאים לקבל עובד זר.
שלום בן משה: כפי שציין אפריים, אלה שנמצאים בבית חולים זכאים לעובד זר למשך חצי שנה.
רן כהן: הם לא זכאי סיעוד, אבל הם זכאי בריאות.
שלום בן משה: הם לא זכאי סיעוד, בגלל שאי אפשר לעשות את הבדיקה בבית החולים, אלא רק כאשר הם נמצאים בבית.
שלום בן משה: ברגע שהם מגישים בקשה ומצרפים את מכתבי ההמלצה של הרופאים, הוועדה מאשרת להם זאת לחצי שנה.
שלום בן משה: היא מאשרת בתנאי להשתמש בעובדים הקיימים, על מנת לא להביא עובדים נוספים.
רן כהן: אתה מתכוון לעובדים לא חוקיים שנמצאים בארץ.
שלום בן משה: בתום חצי השנה נבדק האם מצבו השתפר.
שלום בן משה: אם מצבו הקשה נמשך או מחמיר, הוא מקבל אישור קבוע.
שלום בן משה: ישנם מקרים הומניים נוספים שבהם לא מגיע עובד סיעודי.
שלום בן משה: ישנו מקרה שבו אמא נפטרה בנסיבות קשות והשאירה אחריה ילדים קטנים.
שלום בן משה: אז צריך לתת לבעל זמן להתארגן, והוא מקבל אישור לחצי שנה.
שלום בן משה: במהלך החצי שנה הוא מתארגן.
שלום בן משה: יש מקרים בהם לאחר חצי שנה מבקשים אישור לעוד חצי שנה ואנחנו מאשרים זאת.
שלום בן משה: לעתים טוענים, כי הילדים נקשרו לעובדת הזרה.
שלום בן משה: לי אין דרך לקבוע אם זה נכון או לא.
שלום בן משה: הם מביאים המלצות מפסיכולוגים ומפסיכיאטריים.
שלום בן משה: אצל חלק זה גיוס מכוון ואצל חלק זה אמיתי.
שלום בן משה: יש לנו מקרים שבהם העובדת הזרה נשארה, הילד הגיע לגיל 13 ועדיין טוען כי הוא קשור אליה.
שלום בן משה: כאשר מגיעים לבית המשפט, בית המשפט בדרך כלל רואה את טובת הילד לנגד עיניו ואומר תמשיכו להחזיק אותה.
שלום בן משה: במתן הראשוני אנחנו יותר קשוחים.
שלום בן משה: אנחנו אומרים לאיש שזה לחצי שנה, ובתום חצי שנה הוא צריך להתארגן.
שלום בן משה: חלקם לא חוזרים אלינו, וחלקם כן חוזרים אלינו.
רן כהן: האם אתם עושים את הבידול בין ההזדקקות לעובד זר כאילוץ, לבין היכולת להסתפק בעובד ישראלי?
שלום בן משה: אנחנו עורכים בדיקה של תפקוד, ואז קובעים האם התפקוד הוא קשה ביותר ומחייב טיפול 24 שעות, או האם התפקוד הוא פחות קשה וניתן להסתפק בעובד ישראלי לכמה שעות.
יוסי אדלשטיין: במסגרת הוועדה שלנו, הביטוח הלאומי מתבקש לבחון מחדש את מדרגות ה-I.D.L, על מנת לבחון האם צריך טיפול של 24 שעות, או האם אפשר להסתפק ב-17 שעות שאותו ניתן לבצע עובד ישראלי.
רן כהן: זה מאוד חשוב.
שלום בן משה: אני מעריך, שעוד מספר שבועות אנחנו נאחד את בדיקות את ה- I.D.L, כך שכולן תתבצענה על ידי הביטוח הלאומי ולא על ידי האגודה לבריאות הציבור, שהיא אגודה ספק ציבורית ספק פרטית, שהיתה עושה את זה למי שלא זכאי גמלה והיתה גובה סכום כפול מזה שגובה הביטוח הלאומי.
שלום בן משה: שכנענו את ביטוח לאומי לעשות זאת.
רן כהן: האם ביטוח לאומי מסבסד את זה?
שלום בן משה: אין קשר בין הנבדק לבין האחות שבודקת אותו.
שלום בן משה: ביטוח הלאומי משלם רק 250 שקלים לאלה שזכאים.
שלום בן משה: אלה שלא זכאים עכשיו גם כן ישלמו רק 250 במקום 420 שקלים.
רן כהן: זה תפקיד קלאסי של ביטוח לאומי.
רן כהן: זה בסדר גמור שעשיתם את זה.
אפרים כהן: אלה שיש להם הכנסה מעל 10,000 שקלים לא נכללים במסגרת הסיעוד.
אפרים כהן: עכשיו אנחנו אומרים, שאנחנו מדינה אחת וצריך להכניס גם אותם לבדיקה.
רן כהן: זה מהלך מאוד נכון מבחינה חברתית, סולידרית ולאומית.
שלום בן משה: המחוקק נתן בידנו סמכות גדולה בתחום הקנסות, מתוך מחשבה שככל שהקנסות יהיו גבוהים יותר מידת ההרתעה תהיה גבוהה יותר.
שלום בן משה: פעם היה לוקח שנתיים ממועד העבירה עד הטלת הקנסות.
שלום בן משה: אנחנו משפרים כרגע את השירות, ואנחנו מקווים שזה יהיה בטווח של כמה חודשים ולא יותר מזה.
שלום בן משה: מכיוון שהמחוקק אפשר מהלך של בקשה לביטול קנס ובקשה למשפט, נוצר מצב שלפעמים עוברות שנתיים-שלוש עד מועד תשלום הקנס.
רן כהן: אני הבנתי, שהיו לחקלאים בעיות מאוד קשות עם זה.
רן כהן: פתאום גילו להם דברים לפני 3-4 שנים.
רן כהן: אז דרשנו לצמצם את הפער בין עשיית העבירה לבין תשלום הקנס.
שלום בן משה: עכשיו אנחנו עובדים על קיצור הזמן בין מועד ביצוע העבירה לבין תשלום הקנס.
שלום בן משה: 20% מאלה שמקבלים קנס משלמים אותו.
שלום בן משה: 80% נכנסים למהלך של ביטול קנס.
שלום בן משה: אם הם נענים בחיוב, הם לא משלמים.
שלום בן משה: אם הם נענים בשלילה הם משלמים או שפונים למסלול משפטי שאורכו שנים רבות.
שלום בן משה: כרגע יש לנו קרוב ל-2,500 תיקים שממתינים להגשת כתבי אישום.