GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסף אדיב: אבל אם זה לא יצליח, אז זה קצת כמו לזרוק את המכשפה לים, ואם היא תובעת סימן שזה בן אדם רגיל.
אסף אדיב: ואם היא חיה אז סימן שהיא מכשפה.
אסף אדיב: זאת אומרת זה לא יעבוד.
אסף אדיב: צריכה להיות מדיניות שאומרת עד כאן, מכאן מתחיל ללכת אחורה.
אסף אדיב: החקלאי מבין, אם יש לו הסתכלות לטווח ארוך, ולא מעט חקלאים יש להם הסתכלות לטווח ארוך, מבין שתוך 5, 7, 8 שנים תיאלנדים לא יהיו.
אסף אדיב: זה לא עכשיו, זה לא מיידי, אבל תוך פרק זמן מסויים, יהיה פה שינוי.
אסף אדיב: אמנם זה התחיל אצל השכן, אבל זה יגיע גם אליי.
אסף אדיב: יש לו התחלה של הבנה, שהוא חייב לעשות מאמץ לפתוח את הראש שלו בכיוון חדש.
אסף אדיב: אם הוא באמת מבין שיהיה קצת לחץ, בסוף עוד 3,000 יוסיפו.
אסף אדיב: התחושה היא שחבל לעשות את המאמץ.
אסתי דומיניסיני: אתה צודק במאה אחוז.
אסף אדיב: לגבי ההסעות.
אסף אדיב: יש לנו חקלאי שקיבלנו מתניב, גדי אהרונוסון ליד קיבוץ נען.
אסף אדיב: אנשים מגיעים דרך כביש 6, זה אמנם זריז היום, אבל זה עולה כסף.
אסף אדיב: באים מהמשולש, אבל זה לוקח זמן ועולה כסף.
אסף אדיב: הוא קלט את העובדים ללא תלות בעובדה שהוא לא מקבל סיבסוד.
אסף אדיב: הוא לקח אותם, והוא עובד איתם, והוא קיבל אותם, ויש קשר איתו וזה עובד.
אסף אדיב: עכשיו הוא אומר, לאור הזמן זה עולה לי כסף, אולי אפשר לעזור לי להשיג סבסוד.
אסף אדיב: אני חושב שיש פה נקודה שצריך להיזהר ממנה.
אסף אדיב: גם יכול להיות מצב שנותנים סבסוד לאיזשהו נושא, הסבסוד הוא קצר טווח, שלושה חודשים, שישה חודשים.
אסף אדיב: לוקחים את העובדים לסיבסוד, נגמר הסיבסוד, הביתה.
אסף אדיב: יש שאלה שצריך לבנות אותה כמודל שיעבוד גם בלי סיבסוד.
אסף אדיב: הרי אי אפשר להחזיק סבסוד לשנה, ושנתיים ושלוש.
רן כהן: גם החקלאי כמעסיק, יש כדאיות בותק של העובד.
רן כהן: ככל שהעובד יותר ותיק, התפוקה ממנו יותר גבוהה.
רן כהן: ולכן משתלם לו בעתיד לשלם, אפילו את מחיר הנסיעה.
אסף אדיב: אבל זה דורש זמן יותר ארוך.
אסף אדיב: אם דובר שהזמן יהיה ארוך של העובד, אז הזמן של הסבסוד גם צריך להיות ארוך טווח, ולא סבסוד לשלושה חודשים.
אסף אדיב: למשל אם נתנו לעובד באילת, אם הוא ישאר שנה שלמה הוא יקבל 12,000 שקלים, אז יש לו יש לו אינסנטיב להישאר 12 חודשים ולא לעזוב אחרי שלושה חודשים.
אסף אדיב: חשוב בעניין הזה להבהיר מה התפקיד שלנו בעניין.
אסף אדיב: כפי שהבהרתי, אנחנו גם מוצאים את העובדים המתאימים, גם מנסים לעשות איזשהו סידור, גם לעזור קצת בלוגיסיטיקה.
אסף אדיב: אבל שיהיה ברור, אין לנו שום תפקיד בתשלום של השכר.
אסף אדיב: הנקודה הזאת מבחינתנו עקרונית, ובלתי ניתנת לפשרה.
אסף אדיב: לא נותנים בשום צורה, שיהיה מצב של מן העסקה בשחור, ויילכו ללשכת התעסוקה.
אסף אדיב: אם הסתבר לנו שאחד העובדים לא הבין את זה, ורוצה להמשיך להירשם.
אסף אדיב: אנחנו מודיעים גם לחקלאי וגם לראש הקבוצה, וגם לעובד הזה, אתה תודיע, אין לו בעיה לעזור לך להשיג את הנייר הזה מהחקלאי, שבתאריך כזה וכזה התחלת לעבוד.
אסף אדיב: מעבירים את זה לשרות התעסוקה בסיוע שלנו, יש לנו קשר עם השרות.
אסף אדיב: העובד יעבוד במקום באופן ישיר.
אסף אדיב: לא יהיה שום צורה של איזשהו מישהו מתווך שיקח את השכר שלו ויתן לו בצד, וכל מיני טריקים כאלה.
אסף אדיב: צריך לשים להם סוף.
אסף אדיב: תבינו, שאם עובד, עובד דרך ראיס ומקבל 80 או 100 שקלים, ופה הוא נכנס לעבוד עם תלוש שכר, בשכר מינימום לשמונה שעות 154 שקלים, זו קפיצת מדרגה מבחינתו.
אסף אדיב: הדבר הזה יכול להיות מפתה, יכול להיות דבר שאנשים יבואו אליו.
אסף אדיב: מבחינתנו, יש איזושהי תרומה שהיא תרומה לתוך המערכת הזאת, שלא קבועה בתקציב.
אסף אדיב: אנחנו מבקרים במאות משקים, חוץ מהתיאום עם משרד החקלאות, וחוץ מהפגישה עם מנכ"לית משרד החקלאות, וחוץ ממשרד האוצר, ומשרד התמ"ת, וכל דלת שאפשר לדפוק.
אסף אדיב: גם העברנו אליך תכנית, ואנחנו תומכים בתכנית שלך.
אסף אדיב: אנחנו גם רוצים לשכנע בשטח עצמו, באופן פרטני אחד אחרי אחד את החקלאי עצמו שהדבר הזה אפשרי, ויש פה גוף שיעזור לו להתגבר על הקשיים האלה.
אסף אדיב: גם בתקופה הראשונה, לא רק לא קשר ראשוני, ותרוצו לבד, אלא אנחנו נמצאים גם הלאה.
אסף אדיב: גדי אהרונסון קלט את העובדים, אחרי שבועיים היתה אצלו נציגה שלנו, ביקרה אותו.
רן כהן: אני חושב שמשרד החקלאות היו צריכים להמציא את מען.
תניב רופא: אנחנו מאוד נעזרים בהם, תענוג גדול שיש לנו דבר כזה.
אסף אדיב: העובדים שנקלטים הם נמצאים.
אסף אדיב: אין בעיה של התאמה לעבודה, או מחסור בעובדים שמוכנים לעבוד בחקלאות.
אסף אדיב: יש כבר היום עובדים שעובדים, השאלה היא של העלות.
אסף אדיב: פה לפי דעתי, השאלה היא של הנכונות.
אסף אדיב: אני טוען דבר כזה, במידה ותהיה נכונות, במקום שיש נכונות, והדבר הזה כבר הוכח, יכול להיות שיש להיות שיש מושבים, לדוגמה מושב עולש הראשון שקלט, גן יהושיה, ואחר כך מאור.
אסף אדיב: יכול להיות באותו מושב, חקלאי אחד שהשתכנע ולקח עובדים והוא מבסוט ושבע רצון.
אסף אדיב: לידו יש 20,30 ו-40 שהם ממשיכים לדקלם את הדקלום הישן של אין ואין, בשעה שהאופציה הזאת קיימת בשבילם בדיוק כמו של השכן שלהם.
נזים ממוסאווה: אתייחס לנקודה הראשונה, שבמגזר הערבי יש פוטנציאל מאוד גדול של עובדים, מכיוון שסוג העבודה הזאת קרוב אליהם, כי הם כולם בני כפר, ויכולים לתרום תרומה מאוד גדולה.
שי חרמש: המגזר הערבי איננו עוד נוודים, פלאחים, רועי צאן וקוצרי חיטה.
שי חרמש: 85% עוסקים במסחר, ובמקצועות חופשיים, מספיק עם המיתוסים.
רן כהן: עדיין שיעורי האבטלה הכי גבוהים בארץ.
נזים ממוסאווה: שיעורי האבטלה הם מאוד גבוהים, והם מעידים על עצמם.
נזים ממוסאווה: אני לא מדבר רק בתחום הזה.
נזים ממוסאווה: אני בן כפר עד אמצע 1990, עבדו כולם בחקלאות, כולם עבדו בעבודות עפר.
נזים ממוסאווה: הרבה אנשים ישבו בבית.
נזים ממוסאווה: אני רוצה לתת דוגמה.
נזים ממוסאווה: יש לנו בכפר מפעל לייבוש צמחים, שרוב העובדים שלו הם בני הכפר, נשים במיוחד, בכפר ברא במשולש.
נזים ממוסאווה: אם אנחנו ניתן את היד הזו, והמדינה תשקיע בענף הזה.
נזים ממוסאווה: לאחר שאנחנו מסתכלים שתקציב החקלאות משרד האוצר של המגזר הערבי, פחות ממליון שקלים, בזמן שאפשר לעודד את הענף הזה, לגדל אותו, ולהפיק ממנו הרבה.
נזים ממוסאווה: תסתכל גם בשדות ליד ערבא.
נזים ממוסאווה: שם יש בעיית ניקוז, שהרס את כל הקרקעות, כאשר מחיר של דונאם הגיע ל-4,000 דולר.
נזים ממוסאווה: אם תושקע מערכת ניקוז טובה, ולא יצטרכו לנסוע מערבא מהגליל עד תל אביב בשביל לעבוד במסעדות, אנחנו יכולים לנצל את הפוטנציאל הזה, ונפיק מזה הרבה.
רן כהן: הבעיה שלנו לא שיהיו עוד יותר אדמות טובות.
רן כהן: הבעיה שלנו שאין עובדים.
רן כהן: אנחנו מדברים על איך לעודד עובדים ישראלים לעבוד בחקלאות.
נזים ממוסאווה: כשאין תשתית לעבודה בחקלאות, אז העובדים או מובטלים, או שיש עובדים זרים שאי אפשר להתחרות איתם.
נזים ממוסאווה: או שהם צריכים לנסוע למקצועות אחרים, זה הכי קל.
רן כהן: מה ההצעות שאתה רוצה להעביר כדי לעודד יותר ישראלים, ערבים ויהודים לעבוד בחקלאות?
נזים ממוסאווה: ההצעות שלנו, סיבסוד ענף החקלאות.
נזים ממוסאווה: מבחינת התקציבים, 12 מליון באילת 5 מליון שקלים רק בחקלאות, פחות מליון שקל לחקלאות במגזר הערבי.
נזים ממוסאווה: זה שכר של ממונה אחד בתוך המשרד.
נזים ממוסאווה: דבר שני, להכשיר.
נזים ממוסאווה: היום ענף החקלאות בישראל הוא מתקדם, והוא אחד הענפים הטובים בעולם.
נזים ממוסאווה: קילו זרע של עגבניות החדש עולה 350 אלף דולר.
נזים ממוסאווה: צריך להכשיר ולהתאים את האנשים למקצוע הזה.
נזים ממוסאווה: היום יש פוטנציאל של נשים שרוצות לצאת לעבודה.
נזים ממוסאווה: לא צריך למצוא אותן רק בבתי חולים בעבודות נקיון, להפסיק עם זה.
נזים ממוסאווה: היום הנשים רוצות ומוכנות לצאת לעבודה.
נזים ממוסאווה: במקביל, שישי שבת אני מסתובב, רואה את העובדים הזרים איפה הם נמצאים, אני מתפלא איך מדינה יכולה להחזיק אנשים כאלה, הם זוועתיים.
חיים חדד: בכפר קרע מסתובבים תיאלנדים.
נזים ממוסאווה: צריך להרחיב את סל ההטבות במס בענף הזה.
נזים ממוסאווה: צריך לשלב אקדמאים ערבים בחברות שמתעסקות בחקלאות, ולא לתת הטבות, למשל במחקר ופיתוח דרך מס הכנסה לחברות שלא מעסיקות אקדמאיים ערבים בענף הזה.
נזים ממוסאווה: מסיימים בהצטיינות ובטכניון בחקלאות, ועובדים בהוראה בבית ספר תיכוני.
נזים ממוסאווה: לא תורמים.
נזים ממוסאווה: כמובן אני אחזור ואומר שיש להגדיל את התקציב של משרד החקלאות במגזר הערבי, מליון שקלים זה לא תקציב, זה שכר ממונה.
רן כהן: לא נקיים עכשיו דיון על משרד החקלאות.
רן כהן: אנחנו מקיימים דיון איך לעודד ישראלים לעבוד בחקלאות.
נזים ממוסאווה: כשאתה מגדיל את התקציב הזה, ומגדיל את המודעות, ואתה הולך למשרד התעסוקה, ואומר לו, תצא בקמפיין תקשורתי בעיתונות הערבית, על מנת לעודד, להביא אותם לעבודה, הם ייצאו.
נזים ממוסאווה: היום יש פוטנציאל מאוד גדול מתוך המגזר שרוצים לצאת לעבוד, אצל נשים מקובל היום לעבוד בחקלאות, רק צריך להכשיר אותן למקצועות האלה.
נזים ממוסאווה: תודה.
גלעד נתן: לפני שאגיע לסקירה עצמה, שתי הערות.
גלעד נתן: הנושא של סובסידיות, 200 מליון שקל לא עומד בקנה מידה של אף מדינה מערבית.
גלעד נתן: למען האמת, מדינות בעולם השלישי, כמו נסיכויות ערביות כמו קטאר שמשקיעה בסבסוד עצמאי משלה את אותו סכום בדולרי, זה סכום מצחיק.
גלעד נתן: סובסידיות בחקלאות במדינת ישראל ניתנות במשורה, והתוצאה היא שהמדינה מעדיפה לסבסד בעובדים זרים את העבודה הזולה.
גלעד נתן: זה תחליף לא חכם שלא קיים בעולם המערבי.
גלעד נתן: בעולם המערבי מסבסדים לחקלאי את הניתוח, מסבסדים את הכלים.
גלעד נתן: במדינה כמו גרמניה יש חוק הדלק בחקלאות, לא תקנה.
גלעד נתן: חוק שקובע בדיוק כמה הנחה יקבל דלק שמשתמש בכלים חקלאיים לחקלאות.
גלעד נתן: אין את הדברים האלה כאן.
גלעד נתן: ודאי שגם במגזר הערבי יש תיאלנדים, זה יותר זול גם שם.
גלעד נתן: מעסיק ערבי כמו מעסיק ישראלי, יעסיק מה שיותר זול, לא מה שיותר יקר.
גלעד נתן: לגבי הזמן שצריך לכל תכנית.
גלעד נתן: ממשלת גרמניה השקיעה כסף רב בתכנית של כמה שנים, של להסב אנשים לעבודה בחקלאות.
גלעד נתן: נתנו הכשרה מקצועית בחקלאות, ונתנו תנאי העסקה, מענקים למעבידים ולעובדים, ונתנו הטבות במשכורת, ונתנו הסעות.
גלעד נתן: אחרי השנה הראשונה הם הורידו 7% מהעובדים הזרים בלבד.
גלעד נתן: והם רואים בזה הצלחה.
גלעד נתן: רבותי, זו תכנית כמו שאמר פה אסף אדיב, רב שנתי.
גלעד נתן: מי שמצפה כמו משרד האוצר, להוריד את כל העובדים הזרים ואז ניתן הטבות, חי באשליות.
גלעד נתן: זה תהליך הדרגתי שלוקח כמה שנים.
גלעד נתן: בסופו של דבר, מפסיקים להשתמש בעובדים זרים.
גלעד נתן: אבל זה לא בא תוך שנה.
גלעד נתן: ההשקעה שהיא נתנה מראש הממשלה שם, היתה השקעה גדולה בחקלאות.
גלעד נתן: דרך אגב, הם רואים את זה כהצלחה, 7% תוך שנה אחת של עובדים זרים.
גלעד נתן: יש מספר שיטות.
גלעד נתן: אפשר לשלם יותר שכר מינימום, שזה קיזוז שהמדינה מורידה פחות מעלויות מעביד.
גלעד נתן: כי הרי לחקלאי אין איפה לשלם שכר מינימום.
גלעד נתן: אפשר להשתתף באופן עקיף בסובסידיות לעובד בחקלאות.
גלעד נתן: כמו שממשלת ארצות הברית עושה, שנותנת השתתפות בדיור, למי שהולך לעבוד בחקלאות.
גלעד נתן: היום בישראל לא נעשה שום מאמץ אמיתי, כדי לגרום לאנשים לעבוד בחקלאות.
גלעד נתן: תכניות זה דבר יפה.
גלעד נתן: התקשרתי למשרד החקלאות, והתקשרתי למשרד התמ"ת ושאלתי מה עושים תכלס', ולא עושים תכלס'.
גלעד נתן: הבעיה בישראל מחמירה, כי התיאלנדי יורד מהעץ, יוצא מהחממה ועולה על הטרקטור, ומתחיל לרסס, ומתחיל לעשות עבודות מקצועיות שלישראלים אסור.
גלעד נתן: אנחנו נמצא את עצמנו במצב, כמו שיש בענפים אחרים, שלא יהיו פשוט עובדים ישראלים מקצועיים לדברים האלה.
גלעד נתן: לכן צריך להשקיע גם בהכשרה מקצועית.
גלעד נתן: הגיע הזמן לפתוח קורסים לטרקטורים, ללמד אנשים לרסס, להכשיר משקים ישראלים.
גלעד נתן: המלה אחרונה, אכיפה.
גלעד נתן: בלי אכיפה של כל הדברים האלה, אם כל ההטבות האלה יינתנו, אבל בסופו של דבר העובד יוכל להגיע מול המעביד, ובגלל שיש לו הטבות אז משלמים לו פחות מתחת לשולחן, בסוף האנשים האלה לא יעבדו בחקלאות.
שי חרמש: אני רוצה להודות לך.
שי חרמש: אמרו כולם את אותו דבר.
שי חרמש: אני מסתכל על הותיקים, למה כולם מדברים אותו דבר.
שי חרמש: פרלמנט זה פר לה, צריך לדבר.
שי חרמש: אני כן אדבר.
שי חרמש: תרדו מהאשליות.
שי חרמש: יש ביקוש ל-43 אלף עובדים בחקלאות, מסופקים 26 אלף.
שי חרמש: על זה נאמר, לא צריך להצטופף, יש מקום לכולם.
שי חרמש: לא צריך לרוץ, שיבואו.
שי חרמש: יש בעיה אחת אמיתית, בעניין זה אני ביד ברזל עם שלום בן משה.
שי חרמש: באכיפה של שכר מינימום, תקרעו להם את הצורה.
שי חרמש: כנסו הביתה, תוציאו את החקלאים מהמיטות, תסגרו אותם בבית סוהר.
שי חרמש: מי שלא משלם שכר מינימום, זרוק אותו לכל הרוחות.
אסף אדיב: איך אפשר לדעת אם משלמים שכר מינימום?
שלום בן משה: לפי תלושי שכר.
רן כהן: שכר המינימום לא מוגדר על יום עבודה.
רן כהן: הוא מוגדר ליום, מוגדר לשעה.
שי חרמש: יש במשטרת ישראל 400 שוטרים שתפקידם לבדוק אם המכסים באסלות שלמים או שבורים.
שי חרמש: יאפשר הסבה מאסלות לשכר מינימום, יהיה יותר טוב לכולם.
שי חרמש: לא יקבלו קנסות על שטויות, יעסקו בשכר מינימום, אני סוציאליסט כמו כל אחד מכם.
שי חרמש: אכיפה לא עולה כסף, שווה זהב.
שי חרמש: הקטע הזה של סבסוד, אין סבסוד חד פעמי, תוציאו את זה מהראש.
שי חרמש: שוק העבודה משחק בהשוואה בין שווקים למקצועות.
שי חרמש: בחור שיילך לעבוד בחקלאות ויקבל עוד 2000 שקלים לחודש, יעבוד בחקלאות גם בשמונים אחוזי לחות.
שי חרמש: תורידו את האלפיים, הוא יחזור חזרה.
שי חרמש: אנשים לא קשורים למקומות עבודה מסויימים.
שי חרמש: לכן, אם לא יהיה פה סבסוד מתמשך, שאגב, יש לך מקור מימון שלו.
שי חרמש: כי התשלום שלו בא ממקור של תשלומי העברה.
שי חרמש: אל תשלם אופציה, תן עוד אלפיים שקלים לחודש.
רן כהן: אני מתנצל שאני מפריע לך.
רן כהן: התשלום הכי גדול שמשרד האוצר יכול לקבל אותו, זה מזה שענף החקלאות ייצר הרבה יותר.
רן כהן: היום היא מייצרת בלמעלה מ-22 מיליארד שקלים בשנה.
רן כהן: זו צמיחה מ-19 לפני שנה ושנתיים.
רן כהן: אתה יודע מה יקרה פה אם יהיו העובדים הישראלים, תפוקה תעלה בצורה בלתי רגילה, וההכנסה תהיה בהתאם.
שי חרמש: הויכוח הוא מקצועי לא אישי.
שי חרמש: יש מקום לכולם, מיליארד דולר ליצוא ישיר, ומיליארד דולר ליצוא עקיף.
שי חרמש: אם אתה נותן היום עוד 7,000 עובדים זרים, יש לך עוד מיליארד דולר יצוא.
שי חרמש: אל תתן עוד 7,000 עובדים ישראלים, ותביא מיליארד שקל יצוא.
שי חרמש: יהיה פה מקום לצמיחה, חבל לעצור את זה.
עמירה דותן: התכנסנו לראות איך אנחנו מורידים את העובדים הזרים.
עמירה דותן: אני שומעת שישנה הסכמה ללכת לאיזשהו ניסיון, ולראות פעם אחת ולתמיד האם האמירות הגדולות והנפוחות, יש ידיים עובדות, אין ידיים עובדות, יש כיסוי מכל הכיוונים, כולם אמרו את זה.
עמירה דותן: לאור מה שהציגה אסתי, כאשר יש בן אדם, או רשות שרוצה ויודעת מה היא עושה, זה גם מצליח.
עמירה דותן: כלומר, יש אכיפה, מה שנקרא גם את הגזר וגם את המקל.
עמירה דותן: בשביל זה צריכה להיות רשות או מוסד, כדי שיהיה איכפת לה, ולא שכל פעם זה יפול בין הכיסאות של משרדים אחרים.
עמירה דותן: ולכן אני חושבת שאנחנו יכולים כועדה לצאת בקול קורא לפיילוט הזה, שיוגדר בזמן או במקום, או בענף, על פי צרכים, לא על פי הרצונות שלה.
עמירה דותן: ולעכוב אחרי ביצוע הפיילוט, כולל שטח, כולל מה שצריך לעשות.
עמירה דותן: אני חושבת שתרמנו, ולו כדי לבדוק את הנושא.
שרה מרום שלו: אני חושבת שחברת הכנסת עמירה מאוד צודקת.
שרה מרום שלו: לא יכול להיות שהעובד הישראלי יעבוד באותו תשלום כמו העובד הזר.
שרה מרום שלו: הוא גם לא יעבוד.
רן כהן: היום, בחקלאות בישראל, יש הרבה עובדים ישראלים.
רן כהן: הם מקבלים שכר הרבה יותר גבוה ובתנאים יותר גבוהים, ובצדק.
שרה מרום שלו: כפי שאנחנו יודעים, העובדים הטובים ביותר בחקלאות, היו הישראלים.
שרה מרום שלו: הם פיתחו בכל העולם.
שרה מרום שלו: לכן אני חושבת שהסבסוד הכי גדול, זה דווקא לתת דווקא לעובד הישראלי, לחקלאות.
שרה מרום שלו: אנחנו נרוויח בסך הכל.
שרה מרום שלו: הרווח יהיה כולו שלנו.
אסתי דומיניסיני: בכל ועדה שאני יושבת בכל תחום, כולם רוצים סבסוד.
אסתי דומיניסיני: החקלאים רוצים סבסוד, והקבלנים רוצים סבסוד.
אסתי דומיניסיני: אין אחד שלא רוצה סבסוד שכר.
רן כהן: פה, אנחנו לא מדברים על לסבסד את החקלאים, מדברים על לסבסד את העובדים.
חיים חדד: מהכסף שלנו, לא מהכסף שלכם.
אסתי דומיניסיני: הקנסות, זה לא הכסף שלנו.
אסתי דומיניסיני: אני מבינה.
אסתי דומיניסיני: אי אפשר לסבסד את כל השכר של כל העובדים במשק, אין לזה סוף.
אסתי דומיניסיני: לדוגמה בתחום הבניין, העלאת השכר בתשלום ריאלי תייקר ב-3% את ערך הנכס.
אסתי דומיניסיני: המדינה צריכה לקבל החלטה, למשוך כלפי מעלה את המדד, ויעלו קצת יותר, צריך לקחת את זה בחשבון.
שי חרמש: זה לא מדד, זו תחרות בשוק יצוא.
אסתי דומיניסיני: זה מתוך נסיון, ואני לא צינית.
אסתי דומיניסיני: אני מתנגדת בתוקף לניסוי, כי אני יכולה לדלג עליו, ולהגיד שהוא לא יצליח.
אסתי דומיניסיני: אני אומרת חד-משמעית, שהניסוי לא יצליח וחבל על הזמן, זה רק לגלגל את זה, או הכלב ימות, או הפריץ ימות.
אסתי דומיניסיני: זו זריית חול בעיניים.
אסתי דומיניסיני: הוא לא יצליח, כי הם יעשו הכל, כדי להוכיח שהוא לא מצליח, חבל על הזמן, יש לנו נסיון.
שי חרמש: הם צריכים עוד עובדים.
חיים חדד: אני רוצה להזמין את הוועדה הזאת לסיור בחקלאות.
רן כהן: אני אשמח, נעשה את זה ברצון, במהלך חקיקת החוק.
רן כהן: נדמה לי שמוסכם על כולנו שמדינת ישראל חייבת לעשות מאמץ, אני אומרת זאת כסיכום, כי אנחנו נעביר גם לממשלה, לעשות מאמץ עילאי כדי לעודד ישראלים לעבוד בחקלאות, כתחליף לעובדים זרים.
רן כהן: זה יהיה מקור העבודה ולא יותר עובדים זרים מחוץ לארץ.
רן כהן: קיבלנו תמונה מאוד בהירה, גם ממנכ"לית שרות התעסוקה, גם מהאגודות השונות שדיברו פה לפנינו, שיש פוטנציאל ידיים עובדות ישראליות בחקלאות.
רן כהן: המדינה חייבת לעשות מהלך מודע לעודד ישראלים לעבוד בחקלאות, על ידי תוספת תקציבים, תנאי עבודה, הקפדה על שכר עבודה.
רן כהן: אכיפת החוק, וכן הלאה וכן הלאה.
רן כהן: אני שואל את אסתר, האם יש אפשרות שנקרא לכם לערוך קמפיין בערבית לערבים ישראליים לעבוד בחקלאות, יש לזה צ'אנס שתעשו את זה?
אסתי דומיניסיני: כפי שהצענו לקבלנים, אפשר לעשות פרסום משותף לעידוד אנשים להיכנס לענף.
אסתי דומיניסיני: אבל צריך להיות משהו אטרקטיבי, שאתה מפרסם מה אתה מציע.
רן כהן: מחרתיים יתקיים בועדת הכספים דיון על החלת דין רציפות על הצעת החוק הזאת שאני יזמתי לפני מספר שנים.
רן כהן: יובל טוען שאני טראומתי בה, לעודד ישראלים בחקלאות.
רן כהן: אגב, אם האוצר יילך איתנו, במהלך הזה, אפשר להקציב מעל 5 מליון.
רן כהן: אני הקצבתי 4.99, כדי שלא יהיה צריך 50 מצביעים במליאה.
רן כהן: אבל אם תלכו עם העניין, אנחנו יכולים לחרוג מעבר לזה.
רן כהן: כדי ללכת למהלך, מאוד מעשי, יצירתי, של משרדי הממשלה השונים, עם החקלאים ביחד, עם שרות התעסוקה, ללכת במהלך שיכול לגרום למדינת ישראל בעוד מספר שנים לנשום אוויר.
רן כהן: מסירת החקלאות לידיים זרות, זה אסון ברמה הלאומית.
רן כהן: שלא לדבר על זה שזה נתח משמעותי של המשק הישראלי, ואסור לאבד את זה.
רן כהן: רבותיי, שלום לכולכם, ברוכים הבאים.
רן כהן: הדיון הזה מתקיים על-פי הצעה לסדר של חה"כ יצחק זיו, שעניינו סיום תוקף הוראת שעה במס הכנסה של 2.5 נקודות זיכוי לעובדים זרים.
יצחק זיו: 2.25.
רן כהן: 2.25.
רן כהן: גם זה אגב לא ניתן.
רן כהן: רשות הדיבור למציע, חה"כ יצחק זיו.
רן כהן: ולאחר מכן אני מבקש את התגובות של נציגי הממשלה, ואם יש לאחרים מה להשכיל אותנו בעניין – אנחנו נעשה את זה.
רן כהן: כפי שידוע לכם, תוך שבוע אנחנו חייבים להניח על שולחן הכנסת את המסקנות של הוועדה בעקבות הדיון המהיר שאושר על-ידי יו"ר הכנסת והסגנים.
יצחק זיו: הנושא עצמו זה הענקת 2.25 נקודות לעובדים זרים.
יצחק זיו: במאי 2006 נקבע בהוראת שעה בכללי מס הכנסה, נקודות זיכוי לתושב חוץ, כי עובדים זרים ייהנו מ-2.25 נקודות זיכוי, רטרואקטיבי, משנת 2003.
רן כהן: בסוגריים, כמו עובדים ישראליים.
יצחק זיו: אמת.
יצחק זיו: ההוראה נקבעה עד סוף שנת 2006.
יצחק זיו: הכללים החדשים היו תוצאה של סיכום לפיו היטל העסקת עובדים זרים אותו נדרשים מעסיקי עובדים זרים לשלם, הועלה מ-8 ל-10 אחוז.
יצחק זיו: בהוראת השעה נקבע כי העובד הזר יהיה זכאי לצבוע בעצמו ולא דרך מעסיקו את נקודות הזיכוי בגין השנים האמורות.
יצחק זיו: נקודת זיכוי שווה נכון להיום 178 ₪ לחודש, לשנה 2,136 ₪, כאשר מתן נקודות הזיכוי קובע את סף המס על שכר של כ-4,000 ₪ לחודש.
יצחק זיו: עובד ששכרו נקבע כשכר נטו, אין בשינוי זה כדי להשפיע על גובה שכרו.
יצחק זיו: ועובד שגובה שכרו נקבע כשכר ברוטו - אמור לקבל את נקודות הזיכוי ממס הכנסה דרך מעבידו.
יצחק זיו: אשר לנקודות הזיכוי עבור השנים 2003-2006, אותן נדרש העובד לתבוע ישירות ולא דרך מעבידו, הרי שבחודשים האחרונים התקבלו עדויות על כך ש'מאכרים' מיידעים עובדים זרים לגבי זכותם לקבל החזר מס ומבטיחים לייצגם מול רשויות המס בתמורה לסכום הנע בין 35 ל-40 אחוז.
רן כהן: מעניין מנין יודעים שעובד מסוים זכאי.
יצחק זיו: ה'מאכר' יודע הכל.
יצחק זיו: זאת למרות שהתהליך דורש בסך הכל מילוי טופס בקשה להחזר מס.
יצחק זיו: נציבת זכויות העובדים הזרים במשרד התמ"ת אינה מטפלת ביידוע עובדים זרים ו/או מעסיקים בנושא שכן לדבריה, אין בידיה מידע מהימן ו/או הנחיות בנושא.
יצחק זיו: בעיה נוספת היא שעובדים זרים נדרשים להמציא לידי פקיד השומה אישור מהמעסיק על הוצאות שהייה.
יצחק זיו: ישנם דיווחים על כך שמעבידים דורשים תמורה למתן האישור או טוענים שהחזר המס שייך בעצם להם.
רן כהן: תודה רבה, חה"כ זיו.
רן כהן: אנחנו נעבור לדיון, אני פונה לנציגי משרד האוצר, עו"ד יעל קינן, תוכלי לפרט לנו את המעשים של משרד האוצר בתחום הזה.
רן כהן: נכון לעכשיו, אני מבין שבגין החתימה המאוחרת של שר האוצר על התקנות בעניין הזה, שנעשה רק בתחילת מרץ 2007, למעשה עד ינואר-פברואר 2007, העובדים לא קיבלו את ה-2.25 נקודות זיכוי, נכון?
יעל קינן: פקידי השומה כן הונחו לתת את אותן נקודות זיכוי גם לגבי ינואר ופברואר.
רן כהן: השאלה אם העובדים קיבלו, האם המעסיקים קיבלו.
יצחק זיו: המעסיקים בוודאי קיבלו.
רן כהן: אם פקיד השומה עשה את עבודתו, אז המעסיק קיבל.
רן כהן: אנחנו יודעים שהעובדים קיבלו כי ה-2.25 נקודות זיכוי זה זכות של העובדים, לא של המעסיקים.
אורי קרניאל: אני כבר קיבלתי טלפונים בימים האחרונים מלשכות שירות שעושות את החשבון של המשכורות של העובדים, ובין השאר של עובדים זרים, מכל מיני ארגונים גדולים שאני יודע שהם אמורים להיערך לנושאים האלה והם כבר נערכו.
אורי קרניאל: לפי התוכן של השאלות והתשובות, אני כבר יודע.
אורי קרניאל: רק הבוקר קיבלתי מחברה שמפרסמת דברים כאלה לכל מיני מעבידים.
רן כהן: רק להוסיף מילה אחת.
רן כהן: אמרת, המעסיק עושה וכו', אבל מעסיק הוגן עשה את זה.
רן כהן: מה עושים עם מעסיק לא הוגן?
יעל קינן: מעסיק לא הוגן זו אותה הבעיה כמו אותו מעסיק לא הוגן כלפי כל עובד שעושה איתו את הקומבינות.
רן כהן: כן, אבל אנחנו בכל זאת רוצים לדעת מה עושה המדינה מצידה, מאחר והטעות הייתה טעות של המדינה, לא טעות של המעסיק.
רן כהן: הרי חה"כ זיו העלה את הסוגייה מדוע, משום שאם החתימה הייתה בתחילת ינואר, לא הייתה בעיה.
אורי קרניאל: מה שנעשה בעבר?
אורי קרניאל: לא, להגיד לך למה אנחנו במצב טוב היום.
רן כהן: לא, הן יצחק והן אני, אנחנו מלכתחילה לא אחראים על זה.
אורי קרניאל: אני שמח שלפחות עכשיו בתחילת מרץ זה נעשה ולא נעשה בנובמבר כי אז היה קטסטרופה.
יצחק זיו: מצד אחד.
אורי קרניאל: מהרבה צדדים.
יצחק זיו: השאלה איך אנחנו פותרים את הבעיה לגבי אותם עובדים.
אורי קרניאל: כאשר זה נעשה דרך לשכות השירות, אלה שעושים בצורה מרוכזת לעובדים הישראלים ולעובדים הזרים, הם נותנים את זה אוטומטית, זה פקודה במחשב שהעובד הזר החוקי יקבל אוטומטית רטרואקטיבית מינואר את כל מה שמגיע לו לפי החוק את ה-2.25.
אורי קרניאל: אין שום בעיה בכלל.
אורי קרניאל: זה כמו כל עובד ישראלי, כמו שחוקק התיקון 147 נקודות הזיכוי לסטודנטים או דברים אחרים שנעשים רטרואקטיבית בתחילת השנה.
אורי קרניאל: כמו כל אזרח ותושב ישראל שמקבל נקודות זיכוי או דברים אחרים שזה רטרואקטיבי.
רן כהן: כן, אבל אם פנינה פירסטון שיושבת פה לפניך, שילמה לעובד שלה או העובדת שלה, את מלוא הסכום שמגיע לו בינואר ובפברואר, כי אני מכיר אותה והיא אישה הגונה כמו הרוב העצום של האנשים הסיעודיים שזקוקים לעובד זר.
רן כהן: היא שילמה לו, עכשיו מה שלא נוכה, בעצם את זה היא שילמה.
אורי קרניאל: נכון.
רן כהן: אז איך משפים אותה?
רן כהן: איך מחזירים לה את מה שמגיע לה על ינואר ופברואר?
אורי קרניאל: השאלה מה הסכם העבודה שהיה ביניהם.
אורי קרניאל: האם היא משלמת נטו או לא נטו.
אורי קרניאל: זה מתחיל מהנקודה הזאת.
אורי קרניאל: כי אם זה נטו – אז זה לא משנה, כי היא גם לא עסק והיא לא דורשת את זה כהוצאה.
אורי קרניאל: אם זה נטו – גם כדי לקבל החזר, יש סעיף 141 לפקודה שאומר שאתה צריך לבוא לפקיד השומה כדי לבוא ולעשות את זה כדי שהמעביד יוכל לקבל את הכסף חזרה ולא העובד.
אורי קרניאל: זה בחוק.
רן כהן: אתם יידעתם את כל המעסיקים?
אורי קרניאל: הבעיה הייתה על השנים 2003 עד 2005, שהמעסיקים רצו לקבל את הכספים במקום העובדים כי הם טענו על נטו.
אורי קרניאל: ואנחנו אמרנו, "לא, לא הודעתם לנו על נטו, מי שזכאי לקבל – זה רק העובדים עצמם על-ידי הגשת דוחות".
רן כהן: מי שעובד לא נטו, מי שעבד בשכר מלא?
אורי קרניאל: ברוטו.
אורי קרניאל: אז בשנים שעברו, גם הוא הגיש את הדוח והוא היה אמור לקבל את זה.
רן כהן: או-קי, אם תהיה עוד שאלה לפנינה בעניין הזה, אאפשר להעלות את זה.
רן כהן: כרגע נמשיך את הדיון.
רן כהן: תודה רבה, אורי קרניאל.
יצחק לוי: מהניסיון וחלק מהידע האישי, וכמובן זה עדכני לחלוטין עד היום.
יצחק לוי: בשלוש השנים האחרונות אני מעסיק של עובדת זרה, הלכתי לקראתה וטרם נסיעתה לחו"ל, פניתי איתה למס הכנסה על-מנת לסדר את העניינים האלו, נתתי את כל האישורים על-מנת שהיא תקבל.
יצחק לוי: וכאשר היא קיבלה את הזכאות לקבל את השלוש שנים האחרונות, אז מס הכנסה נכנס לעניינים ואמר שכאן הנושא הוא רק על הקטע שהיא מקבלת על השיק, כי מה שקורה, חברת ההשמה מקבלת מביטוח לאומי את הכסף ומעבירה את זה לעובדת.
יצחק לוי: גם לזה יש לנו השגות, אבל לא נדבר על זה כרגע.
רן כהן: זה לא שייך לנושא.
יצחק לוי: מה שקורה כרגע, מהסכום הזה יש שם את ה-2.
יצחק לוי: 25 נקודות זיכוי ומה שקרה באותו מעמד שלא נתנו להם את הכסף מהסיבה שהסכום הזה מוצהר רק על הסכום של אלף וכמה ₪, זה כתוב על השיק, אבל אתם משלמים לה יותר ומאחר והם לא דיווחו על זה, אז גם זה הלך, גם זה התנקז לאיזשהו מקום.
רן כהן: בטענה הזאת משרד האוצר לא מוכן לשלם לה?
יצחק לוי: מס הכנסה בתל-אביב, בבניין משרדי הממשלה.
יעל קינן: אגב, יש חמישה פקידי שומה בתל-אביב.
רן כהן: זה לא משנה.
יצחק לוי: הטענה היא, "אתם מדווחים על הסכום של השיק", אבל כמה באמת היא מקבלת, 700, 600 דולר ולא שילמתם את זה, אז בקיצורו של דבר מתקזז.
יצחק זיו: ביקשת דמי ירושה, קיבלת דמי קבורה.
יצחק לוי: אני לא ביקשתי לעצמי שום דבר.
יצחק זיו: לא, בשבילה, זה מה שאני אומר.
יצחק לוי: כאן יוצא כזה דבר, אני חוזר למה שהגב' אמרה.
רן כהן: היא לא אמרה, זה אני אמרתי בשמה.
יצחק לוי: מה שאתה אמרת בשמה.
יצחק לוי: יש פה כמה רבדים.
יצחק לוי: הרובד הראשון, זה שאנחנו רואים כאן, יש דבר נוסף שיש את ההסכם בין המעסיק לבין העובדת הזרה וזה סכום מדויק של דולרים, זה לא משנה אם יש מס, אם אין מס או כמה משולם בעניין הזה, השיק מגיע על-שם העובדת הזרה והמעסיק מסתכל כמה כסף רשום עליו.
רן כהן: השיק מגיע מהמעסיק?
יצחק לוי: מחברת ההשמה על השם של העובדת הזרה ואז המעסיק מסתכל "כמה כסף קיבלת, אני אשלים לך את זה".
יצחק לוי: זאת אומרת שאם יהיה נקודות זיכוי, אז המעסיק ישלם פחות.
יצחק לוי: אם ייקחו את נקודות הזיכוי – המעסיק ישלם יותר.
יצחק לוי: הרי זה כבר לא עניין של העובד, כי העובד מקבל על-פי חוזה.
רן כהן: אתם מבינים, אורי ויעל, בעצם מה שכאן קורה זה שבתור מעסיק סיעודי הוא משלים את ההכנסה כשהוא מקבל את הסכום הדולרי עליו הוא התחייב.
רן כהן: אבל על הסכום שהעובדת מקבלת מחברת ההשמה, צריך לקבל את הזיכוי הזה והזיכוי לא הולך לעובדת במקרה הזה, זה הולך למעסיק כי הוא משלים את ההפרש.
רן כהן: הוא שילם טבין ותקילין את כל הסכום.
רן כהן: אם הסכום הזה כלל את ה-2.
רן כהן: 25 נקודות שהיא לא קיבלה מחברה ההשמה, מי שהשלים את זה, זה פנינה או דומיה.