GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: עכשיו אנחנו לא עוסקים בהלבנות.
זיוה אגמי-כהן: אני רוצה לומר עוד דבר מה על העלויות.
זיוה אגמי-כהן: לבד ממימון הכרטיס באופן שגרתי לעובדים שאין להם אגורה שחוקה, כשהמדינה מחליטה, כיוון שהיא החליטה להרחיק אותם, שהיא גם מממנת, במקרים רבים מאוד אנחנו מממנים מסיבות הומניטריות, גם אם האדם לא עצור.
זיוה אגמי-כהן: אני ממונה על הקשר עם ארגוני הזכויות, הם פונים אליי לעתים קרובות ומספרים לי על אנשים חולים וכן הלאה.
זיוה אגמי-כהן: אנחנו עושים הרבה מעבר לחובתנו.
רן כהן: זה ברור לי לגמרי ואתם עושים בסדר גמור, טוב מאוד שאתם מממנים.
רן כהן: הדאגה היחידה שלי היא מה יקרה ב-1 בינואר.
רן כהן: אם באמת יש החלטת ממשלה שזה במימון המעסיק או העובד, המשמעות היא שהאוצר, כמו שאני מכיר אותו, יפסיק להזרים כסף כדי שאתם תממנו את זה.
רן כהן: ואז מה יקרה?
רן כהן: המעסיק לא יזדהה ויפילו את כל העלויות על העובד.
שבי קורזן: כשהעובד מגיע עם כסף, גם היום לוקחים ממנו כסף לכרטיס טיסה.
זיוה אגמי-כהן: רק אם הוא רוצה לרכוש כרטיס טיסה.
שבי קורזן: כאשר הוא מגיע עם כסף, הכסף מופקד.
שבי קורזן: אם הכסף נמצא, לוקחים אותו.
זיוה אגמי-כהן: למה את אומרת את זה?
זיוה אגמי-כהן: זה לא נכון.
רן כהן: אז ממה נובע המספר הזה – 15 מיליון שקלים לעלויות טיסה?
זיוה אגמי-כהן: זה ממוצע של 200-250 דולר לטיסה.
שבי קורזן: יכול להיות שזאת לא המדיניות אבל מה שקורה בפועל הוא שדורשים מהעובדים לשלם עבור הטיסה.
רן כהן: חבר הכנסת בן-מנחם, אני מציע שאנחנו נזמין לכאן את שר הפנים ונוודא מה הולך להיות מ-1 בינואר 2005 בעניין ההטסה ובעניין הגבייה ואיך זה הולך להיות מבוצע.
יקי פרידמן: מי שהובא כעובד, המעסיק יהיה חייב לשלם את זה, לא יעזור כלום, כי כך נקבע בחוק.
יקי פרידמן: אבל אדם שנתפס עובד והוא הגיע כמהגר עבודה, מה פתאום שהמדינה תממן את הטסתו?
אמיר גל: אתה מכשיל כאן.
אמיר גל: אנחנו מכירים גם מעסיקים תמימים שמדווחים על העובד כברחן.
אמיר גל: אם זה היה כל-כך פשוט אז היו עושים את זה.
יקי פרידמן: הרי האשרה על שמו.
אמיר גל: האשרה על שמו אבל המעביד אומר שהאדם ברח.
יקי פרידמן: זאת בעיה שלו.
רן כהן: רבותי, אני כבר סיכמתי את העניין הזה.
רן כהן: אנחנו נברר אותו לעומקו בישיבה נפרדת עם שר הפנים והיועץ המשפטי של המשרד.
רן כהן: אני מבקש שמר אפרים כהן, ניצב משנה זיוה אגמי-כהן ומר אמיר גל יהיו באותה ישיבה כדי שנוכל ללמוד מה הולך להיות אחרי 1.1.2005.
זיוה אגמי-כהן: זאת ההתפלגות של חומרי החקירה שמנוהלים ביחידה שלי, היחידה ללוחמה בפשיעה.
זיוה אגמי-כהן: בנתח שמסומן כאן כהסתננות – רוב התיקים נפתחו למסתננים עצמם אבל הוחלט, בסיכום עם פרקליטות המדינה, שאנחנו לא מגישים כתבי אישום נגד המסתננים עצמם אלא רק נגד הישראלים שסייעו להם להסתנן, שזייפו להם מסמכים, שסייעו להם בהברחה, שמצאו להם מקום עבודה כאן וכולי.
זיוה אגמי-כהן: אנחנו לא מגישים כתבי אישום נגד המסתננים, אין לנו עניין בכך.
זיוה אגמי-כהן: אנחנו מעוניינים שהם יטוסו חזרה הביתה ותהליך הגשת כתב אישום לוקח זמן רב מאוד.
זיוה אגמי-כהן: נתח אחר הוא עבירות בהן מעסיקים גובים כספים שלא כדין, לדוגמה מלווים כספים לעובדים מהפיליפינים או לאחרים ולא מחזירים להם את הכסף או לוקחים מהם את הדרכונים.
רן כהן: יש לכם 8,182 חומרי חקירה?
זיוה אגמי-כהן: כן, מאז תחילת המנהלת.
רן כהן: מה קרה עם כל הפושעים האלה?
זיוה אגמי-כהן: על הסתננות, כפי שאמרתי, בנתח משמעותי מאוד לא מוגשים כתב אישום, בהסכמה עם פרקליטות המדינה.
זיוה אגמי-כהן: בעניין העושק הצלחנו להגיש כמה כתבי אישום.
רן כהן: על עזרה להסתננות לא מגישים כתב אישום?
זיוה אגמי-כהן: על עזרה להסתננות – כן מגישים כתב אישום, אבל לא מגישים כתב אישום כנגד המסתנן.
זיוה אגמי-כהן: המספר הזה כולל גם את המסתננים וגם את המסייעים.
זיוה אגמי-כהן: אני יכולה להגיד שהצלחנו להגיש רק כמות קטנה ביותר, בערך 5-6, של כתבי אישום כנגד מסייעים למסתננים.
זיוה אגמי-כהן: בקטגוריה הזאת רובם הם העובדים עצמם שנכנסים בדרך לא דרך, דרך גבול מצרים.
זיוה אגמי-כהן: בוודאי קראתם לאחרונה בעיתון, נתקלתי בשתי עדויות מזעזעות על רצח במצרים במעבר הגבול.
אמיר גל: מישהו צריך לחשוב על כך שמספר המסתננים יעלה כי הגבול סגור.
אמיר גל: אחרי האסון בטאבה צריך לחשוב מה ניתן לעשות עם אוכלוסיית המסתננים.
אמיר גל: זה מקשה עלינו כמנהלת אבל צריך לראות מה ניתן לעשות בעניין הזה כי היום זאת הדרך להיכנס לארץ.
זיוה אגמי-כהן: יותר מזה, הלחץ של מג"ב בנקודות בהן הם נמצאים גורם לכך שתהיה גם כניסה מירדן.
זיוה אגמי-כהן: לאחרונה נרשמו אצלנו 13 אנשים שנכנסו דרך ירדן.
יקי פרידמן: מסתננים – זה לאו דווקא ממדינות אויב.
רן כהן: זה מעיד במידה רבה מאוד על כשלון מודיעיני וחקירתי משום שאם לא מגיעים למבריחים ולמסייעים להברחה הם ימשיכו במעשיהם.
זיוה אגמי-כהן: המבריחים הם ברובם בדואים.
זיוה אגמי-כהן: הגשנו כתבי אישום נגד הישראלים שסייעו לעובדים להיקלט ולהשתלב כאן.
זיוה אגמי-כהן: העבודה העיקרית צריכה להיות בדרום, של יחידות המשטרה ושל מג"ב, כיוון שמדובר בעבריינים שעושים עבודה מתוחכמת מאוד, עם נשק, עם כיסוי ראש.
זיוה אגמי-כהן: אגב, שתי נשים מסרו עדויות מפורטות מאוד אבל הן לא יודעות איך העבריינים נראים, הן לא יודעות פרטים עליהם והן חרדות מאוד לחייהן.
זיוה אגמי-כהן: אחת מהן תפסה רגליים קרות.
זיוה אגמי-כהן: היא ראתה את אחד הבדואים יורה בשתי נשים ועכשיו היא מסרבת למסור עדות ורוצה לטוס הביתה.
זיוה אגמי-כהן: כך שהחקירה ואיתור העבריינים לא פשוטים כל-כך.
זיוה אגמי-כהן: בעניין הזה הם עושים סיבוב גדול מאוד, גם במצרים, והאנשים גם מתחלפים.
אמיר גל: ואנחנו עוד לא מדברים על הגבול הימי.
זיוה אגמי-כהן: נכון שאלה שנכנסים דרך הגבול הימי לא מסומנים כמסתננים.
זיוה אגמי-כהן: על-פי החוק רק מי שנכנס דרך המדינות שסביבנו נחשב מסתנן.
זיוה אגמי-כהן: מי שנכנס דרך הגבול הימי, על-פי החוק הוא נכנס שלא כדין, הוא לא מסתנן.
זיוה אגמי-כהן: את ההגדרה החוקית צריך לתקן, אני מסכימה.
זיוה אגמי-כהן: עושק – 3% מכתבי האישום הם בנושא עושק.
זיוה אגמי-כהן: בדרך כלל אנחנו מגישים אותם ביחד עם כתבי אישום נוספים על זיוף תיעוד והשגת היתרים במרמה, שזה הנתח המשמעותי ביותר של עבירות המעטפת, באמת ליבת התעשייה.
זיוה אגמי-כהן: השנה עשינו פעילות נרחבת מאוד כלפי תעשיינים, כלפי קבלנים וכלפי חקלאים.
זיוה אגמי-כהן: בחקלאות אני יכולה לספר על חברה אחת לפחות שאנחנו מתעסקים איתה עכשיו, שהתיק נמצא על שולחני, ואני לא מגלה לכם סוד כי זה כבר פורסם, חקלאים שקיבלו כסף במשך 3 שנים תמורת האשרה ונתנו אותה לחברת כוח אדם.
זיוה אגמי-כהן: הם קיבלו 3,000 שקל לעובד, על אף שהחקלאי לא ראה את העובד מימיו.
זיוה אגמי-כהן: במשך 3 שנים החקלאי רק קיבל כסף.
זיוה אגמי-כהן: יש לי את השיקים שלו.
אברהם הראובני: כל הכבוד שתפסתם אותם.
זיוה אגמי-כהן: 15 חקלאים קיבלו כסף במשך 3 שנים תמורת ההיתר הזה.
זיוה אגמי-כהן: חברת כוח האדם הביאה על ההיתר הזה אדם לחקלאות וניידה אותו למקום אחר.
גדעון הוכנברג: כל העניין הוא שהם לא עבדו במקום שבו הם היו אמורים לעבוד.
גדעון הוכנברג: הם מכרו את ההיתר.
זיוה אגמי-כהן: אותו עובד נשאר חשוף למעצר.
רן כהן: כמה כתבי אישום הוגשו כנגד החקלאים במקרה הזה?
זיוה אגמי-כהן: הנושא הזה עדיין נמצא על שולחננו.
זיוה אגמי-כהן: כל התיקים האלה נמצאים בחקירה.
זיוה אגמי-כהן: אין לי עדיין אפילו כתב אישום אחד.
זיוה אגמי-כהן: זה יגיע לכדי כתב אישום בימים הקרובים.
רן כהן: את יכולה להגיד לנו על כמה מדובר?
זיוה אגמי-כהן: אנחנו עובדים בצורה מדגמית.
זיוה אגמי-כהן: לא פשטתי על כל תיקי החקלאים.
זיוה אגמי-כהן: יש המון תיקים.
זיוה אגמי-כהן: יש לי 5 חוקרים.
זיוה אגמי-כהן: אני מדברת על פעילות מדגמית שעשינו בשיתוף עם מר אפרים כהן.
זיוה אגמי-כהן: לקחנו תיקים באופן מדגמי בכל תחום.
זיוה אגמי-כהן: בתחום הקבלנים לקחנו 12 תיקים, כשמתוכם יש לנו עכשיו מוכנים על השולחן 9 כתבי אישום נגד קבלנים.
זיוה אגמי-כהן: תעשיינים – יש לי כבר כתב אישום אחד מוכן.
אפרים כהן: אבל בלי שום קשר לכתבי האישום, אנחנו מבטלים היתרים בינתיים.
אפרים כהן: ברגע שיש שימוע ויש ממצאים, אוטומטית מבטלים את ההיתר, ואחר-כך זה עובר לטיפול כנגד הצד הפלילי.
זיוה אגמי-כהן: להלן דוגמה לאופן שבו היתר לתעשייה מנוצל לטובת הבאת עובדים.
זיוה אגמי-כהן: מאפייה הצהירה שהיא מעוניינת לפתוח קו ייצוא לסין כי היא רוצה ללמוד טעמים שונים וכולי.
זיוה אגמי-כהן: היא ביקשה 20 היתרים וקיבלה 10 עובדים.
זיוה אגמי-כהן: ההיתרים ניתנו תחת הכותרת "טכנולוגי מזון" אבל מה שהם עושים במאפייה זה ללחוץ על הבייגלה, וכמובן שוטפים את הכלים ומטאטאים את הרצפה.
זיוה אגמי-כהן: הם לא יודעים מה זה טכנולוג מזון, לא התקרבו בחיים שלהם למאפייה, לא למדו שום דבר וכולי.
רן כהן: הכול תרמית.
זיוה אגמי-כהן: במקרה הזה יש לנו כבר כתב אישום מוכן.
רן כהן: מהמדגמים שעשיתם על החקלאים, מתוך כמה חקלאים שבדקתם מצאתם את הממצאים הללו?
זיוה אגמי-כהן: נכון לעכשיו יש לי 25 תיקים בעבודה.
זיוה אגמי-כהן: כשיהיו לי כתבי אישום אתה הראשון שתקבל אותם.
אפרים כהן: אנחנו בדקנו את חברות העיבוד החקלאי.
אפרים כהן: למשל בצפון קמה חברה לעיבוד חקלאי ובמקום לתת ל-10 קיבוצים, פה 8 עובדים ופה 9 עובדים, חברת העיבוד הגישה את הבקשה בשמם או בשם הפרויקטים וקיבלה מכסה של 130 עובדים.
אפרים כהן: היא היתה צריכה לתת שירותים לקיבוצים, עם הסכמים שהיו חתומים בין הקיבוץ לבין חברת העיבוד.
אפרים כהן: זה מקובל עליי, מצוין.
אפרים כהן: אבל בתוך זה, הם לא נתנו שירות לקיבוצים האלה אלא הפכו למעין חברת כוח אדם שמספקת עובדים לגורמים אחרים תמורת שכר תיווך.
אפרים כהן: ואז מייד באה המכה – ביטול מיידי של ההיתרים.
אברהם הראובני: אתם ביטלתם רשיונות?
אפרים כהן: לחלק מהם בוטלו הרשיונות.
אפרים כהן: לחלק מהם הובא לידיעתם שאנחנו לא רוצים להרוס, בגלל שהם התחייבו כלפי אחרים לתת להם את השירות ואני לא רוצה להרוס את החקלאות, לכן אפשרנו להם להמשיך.
אפרים כהן: כמובן שהנושא נמצא עדיין בבדיקה פלילית.
אפרים כהן: אבל מצד שני, הודענו שבשנת 2005 הם לא יקבלו אף היתר.
אפרים כהן: צריך לקבל גם החלטה נבונה ומושכלת, לא לתת מכה ולהרוס ענף.
אברהם הראובני: הרי זה בלוף אחד גדול.
אברהם הראובני: מה שאתם עושים הוא בסדר, אני רוצה שתמשיכו הלאה.
זיוה אגמי-כהן: אנחנו בהחלט עובדים בשיתוף פעולה מצוין.
רן כהן: האם 25 התיקים הם כל התיקים שבדקתם, או 25 התיקים זה כבר כאשר מצאתם ממצאים?
זיוה אגמי-כהן: אלה תיקים בהם מצאנו ממצאים מחשידים.
זיוה אגמי-כהן: למשל אצל הקבלנים בדקנו כ-200 היתרים ומהם הוצאנו 12 כתבי אישום.
זיוה אגמי-כהן: היו גם תיקים חשודים שנגנזו.
זיוה אגמי-כהן: עיכובי דרכונים – לא מזמן יצאתי לפעילות עם יחידה בדרום.
זיוה אגמי-כהן: הגענו לאחד השדות ומצאנו שם עובדים תאילנדים.
זיוה אגמי-כהן: שאלתי אחד מהם איפה הדרכון שלו והוא סיפר לי בעברית קלוקלת שהדרכון נמצא אצל המעסיק.
זיוה אגמי-כהן: "למה הוא לא אצלך?" "בעל הבית לא נותן".
זיוה אגמי-כהן: אגב, כל העובדים היו חוקיים אך הדרכונים לא היו אצלם.
זיוה אגמי-כהן: הבאנו אותם למשרדים, אילצנו את המעסיק לבוא אלינו ואז הסתבר שאותו אדם מעכב 33 דרכונים ברשותו והפך להיות חברת כוח אדם והוא מנייד את העובדים, הוא מביא ומזיז והקים חברה משלו.
זיוה אגמי-כהן: הוא חקלאי ללא עבר פלילי.
אברהם הראובני: אין לו 33 הקצאות.
זיוה אגמי-כהן: אין לו.
רן כהן: אבל זאת עבירה.
רן כהן: עכשיו כן יוגש נגדו כתב אישום.
זיוה אגמי-כהן: עלינו על זה בבדיקה שגרתית של עובדים, שבמקרה הזה הם תמימים.
זיוה אגמי-כהן: אנחנו לקחנו אותנו כיוון שרצינו שהמעסיק שמחזיק את הדרכונים שלהם יבוא אלינו ושנוכיח את הקשר בין העובדים לבין המעביד.
זיוה אגמי-כהן: העסקה ללא היתר: זה תחום העיסוק של מר אפרים כהן.
זיוה אגמי-כהן: אנחנו התחלנו את הדרך ביחד, בהתחלה עם הרבה מאוד צוותים.
זיוה אגמי-כהן: כל חומר חקירה שהיה ברשותנו העברנו לו.
זיוה אגמי-כהן: אני מוכרחה להגיד שהנושא הזה בהתחלה היה מאוד לא מסודר, חלק מהחומרים נכנסו רק אחרי שנה או שנתיים בגלל פעילות לא מוסדרת, אבל מתחילת שנת 2004 הנושא הזה מוסדר מאוד, לרבות הכשרת סיירים, לרבות הכללת טופס מיוחד, בשיתוף המחלקה המשפטית של מנהלת עובדים זרים, שמפרט איך מזהים עובד, איך מזהים יחסי עובד-מעביד, כדי ששוטר שרואה את זה יוכל לזהות ולרשום את זה.
זיוה אגמי-כהן: חלק מהתיקים אנחנו חקרנו והעברנו אליהם.
זיוה אגמי-כהן: בכל מקרה, התביעה היא של משרד העבודה ולא שלנו, למעט חלק קטן מהתיקים – השנה היו לנו 200 תיקים.
זיוה אגמי-כהן: אבל רוב התיקים הם של משרד העבודה.
רן כהן: מה קורה עם נושא הזיהוי על-ידי כרטיס מגנטי?
רן כהן: זה מתקדם בכלל?
אמיר גל: אני לא יודע לענות לך.
רן כהן: כשיבוא לכאן שר הפנים אנחנו נשאל אותו על העניין הזה.
זיוה אגמי-כהן: אתם רואים את הנתונים על סוגי מודיעין, סך כל הידיעות בחלוקה לסוגי עבירות.
זיוה אגמי-כהן: כמו שאתם יודעים, הפעילות שלנו מתבססת על פעילות מודיעינית.
זיוה אגמי-כהן: נתח משמעותי ממנה – 88% – זה ידיעות אודות שוהים בלתי חוקיים ומקומות הִמַצְאָם.
זיוה אגמי-כהן: אנחנו לא נכנסים לשום מקום בלי שיש לנו מידע מוקדם על השוהים.
רן כהן: זאת אומרת, זה מהשטח.
רן כהן: אתם הולכים למקום בו הם גרים, לאיפה שהם יוצאים לעבודה או מחפשים עבודה.
זיוה אגמי-כהן: לרוב אנחנו מחפשים אותם בבתים.
זיוה אגמי-כהן: המידע המודיעיני על עבירות פליליות בתחום שבו אני מתעסקת הוא מועט יחסית.
זיוה אגמי-כהן: לכן הכמות שאנחנו הצלחנו לחשוף אגב פעילות יזומה שלנו היא נתח משמעותי.
רן כהן: אין שום קשר בין כל הממצאים האלה לבין חשד לפעולות טרור או קשר לארגוני טרור או דברים מן הסוג הזה?
זיוה אגמי-כהן: כל מידע מן הסוג הזה עובר ישירות לארגונים הרלוונטיים.
רן כהן: ואז כבר לא מדובר על עובדים זרים בלתי חוקיים אלא על שוהים מסוג אחר.
זיוה אגמי-כהן: הידיעות האלה מתייחסות לשנת 2004.
זיוה אגמי-כהן: חשוב לי להדגיש את התוצאות החיוביות – 62% מתוך אלה שטופלו.
זיוה אגמי-כהן: הנתון הזה יראה לכם איזה שינוי מגמה וקושי שנוצר לנו.
זיוה אגמי-כהן: בעת הקמת המנהלת אחוז הגילוי שלנו היה גבוה יותר, כי היה קל הרבה יותר להגיע אליהם.
זיוה אגמי-כהן: היום כמות העובדים קטנה יותר, ההרתעה גבוהה יותר, הם מסתתרים טוב יותר, בדירות אנחנו לא מוצאים 10 ו-20 עובדים אלא מוצאים אחד או שניים, הם מחליפים דירות לעתים תכופות.
זיוה אגמי-כהן: בקיצור, היום הקושי משמעותי מאוד.
זיוה אגמי-כהן: הם מתחפשים לנזירות, לכמרים, לחרדים, לבעלי משפחות.
זיוה אגמי-כהן: יש כמובן כל מיני החלטות מדיניות, למשל שאנחנו לא עוצרים משפחות עם ילדים.
אמיר גל: ומקרים הומניטריים.
זיוה אגמי-כהן: ולא ניגשים לבתי כנסיות או למוסדות חינוך או לבנקים או ל-change.
זיוה אגמי-כהן: הכול עושים במרב הרגישות.
זיוה אגמי-כהן: לכן גם יש לנו קשיים מרובים.
עינת אליאב: אני רוצה להגיד שיש המון מעצרים סמוך ללשכות משרד הפנים וכאשר עובדים הולכים להסדיר אשרות תופסים אותם שם.
קריאה: וגם ליד משרד החוץ.
זיוה אגמי-כהן: ליד משרד החוץ היו 2 מקרים בלבד.
זיוה אגמי-כהן: התוצאות של תהליכי העבודה: חשוב לי מאוד להציג את זה משום שבשנת 2004 חל מפנה או שינוי משמעותי מאוד בדפוסי העבודה שלנו.
זיוה אגמי-כהן: עשו סדר בדברים, המחשוב התארגן היטב, נהלים הוסדרו היטב, המעצרים, הטפסים, כל נושא הזכויות, כל המידע, כל הטפסים מכל הסוגים מתורגמים עכשיו ל-14 שפות ומופצים בכל מתקני המעצר.
זיוה אגמי-כהן: התחלנו בשינוי משמעותי מאוד.
זיוה אגמי-כהן: אפשר גם לראות את התוצאות של תהליכי העבודה.
זיוה אגמי-כהן: ממוצע המורחקים בחודש עומד היום על 1,691, במקום 2,200 בשנה הקודמת.
זיוה אגמי-כהן: ממוצע ימי מעצר לעצור ירד בצורה דרמטית, הוא עומד על 15.6 ימים במקום 30 ימים ויותר.
זיוה אגמי-כהן: אחוז העצורים מכלל הנבדקים ירד ל-48%, שזה גם כן ירידה דרמטית.
רן כהן: תודה רבה לניצב משנה זיוה אגמי-כהן.
רן כהן: בבקשה מר אפרים כהן.
אפרים כהן: אדוני היושב-ראש, כשקיבלתי את האחריות על היחידה הייתי צריך לקבוע לי סדרי עדיפויות.
אפרים כהן: העדיפות הראשונה היא לתת שרות לאזרח ולתת מענה לכל הפונים בנושא עובדים זרים.
אפרים כהן: זה מחייב לעשות סדר בענפי הבניין, החקלאות, התעשייה והסיעוד.
אפרים כהן: אני עוסק היום בכל נושא האכיפה.
אפרים כהן: האגף מונה 128 מפקחים שעוסקים באכיפת חוקים סוציאליים.
אפרים כהן: התברר לי שהיתה ריכוזיות במקום אחד של כל התיקים מהמחוזות.
אפרים כהן: על-פי המבנה הארגוני העובדים מחולקים למחוזות: צפון, דרום, ירושלים ותל-אביב אבל הכול התרכז למקום אחד.
אפרים כהן: התברר לי שבתהליך הבירוקרטי הזה הצטברו אלפי תיקים, שהמתינו שנה ואף שנתיים.
אפרים כהן: אני מאמין בהרתעה ולשם כך צריך תגובה מיידית.
אפרים כהן: כאשר אתה מטפל בתיק אתה צריך לטפל בעובד ובמעסיק ולתת תגובה מיידית, אבל אחרי שנתיים או אחרי שלוש שנים להתחיל להגיב – זה נראה לא רציני.
אפרים כהן: לפיכך התקבלו שתי החלטות.
אפרים כהן: גייסתי עורכת-דין, לכל מחוז הוקצו עורכי-דין, והואצלו סמכויות לכל אחד מהמחוזות.
אפרים כהן: במקום לעשות ריכוז במקום אחד, כל מחוז יפעל בעצמו: מחוז הצפון יפעל בכל התיקים שהוא אוכף ואותו דבר באר-שבע והנגב, ירושלים והדרום, ותל-אביב והמרכז.
אפרים כהן: כפי שהאצלתי סמכויות בנושא היתרים, יש האצלת סמכויות למחוזות לטפל בצורה עצמאית בהגשת כתבי אישום לבתי-המשפט.
אפרים כהן: הפרטה מוחלטת.
אפרים כהן: במקום לעשות ריכוזיות אחת של 15 עורכי-דין, של קבוצת עובדים שיטפלו בתיק ויחליטו אם הוא יילך לתביעה או לברירת קנס.
אפרים כהן: התהליך הזה התחיל לפני חודשיים וכבר התחלנו לראות תוצאות.
אפרים כהן: לפני כן הצטברו במערכת 8,000 תיקים.
אפרים כהן: לא ראיתי שיש גבייה גבוהה מאוד בנושא הזה, וגם הגשת כתבי אישום היתה איטית מאוד.
אפרים כהן: בשנת 2004 ובחלק משנת 2003 הוגשו 943 כתבי אישום; מספר התיקים שהסתיימו בבתי המשפט מגיע ל-245 103 – כלומר 388; סך הכול נגבו על-פי החלטת בתי-המשפט כ-17 מיליון שקלים.
אפרים כהן: זה מבחן התוצאה שלי.
אפרים כהן: עכשיו אנחנו פועלים בצורה אינטנסיבית.
אפרים כהן: החלטתי להתחיל לעבוד על התיקים שנמצאים בקנה כדי לזרז אותם ולטפל במעסיקים.
אפרים כהן: הקנסות הם לא מבוטלים.
אפרים כהן: יש מעסיקים שצריכים לשלם 30,000 שקל, 40,000 שקל, בלי בית-משפט אלא רק על-ידי הטלת קנסות.
אפרים כהן: אני מקווה שבעוד חודש אוכל לדווח על תוצאות גם בעניין הזה.
יקי פרידמן: אלה קנסות שהוטלו או שנגבו כבר?
אפרים כהן: זה גובה הקנסות שהטילו בתי-המשפט.
רן כהן: רבותי, אני רוצה להודות לסוקרים שלנו, בעיקר לניצב משנה זיוה אגמי-כהן ולמר אפרים כהן, ולכל הנוכחים.
רן כהן: אני חושב שהדיווח הזה הוא משמעותי מאוד משום שעל-פי מה שלמדנו היום המערכת הזאת מתנהלת באופן יעיל הרבה יותר, הייתי אומר גם תוך כדי רגישות של המערכת, וזה בעל חשיבות גדולה מאוד.
רן כהן: קודם היתה לי ביקורת קשה מאוד על הגירוש של העובדת ההודית אז אני מוצא לנכון גם לשבח על שהדבר הזה נעשה.
רן כהן: אני חושב, מר אפרים כהן, שמגיעה לכם כל ההערכה על הכניסה המסיבית יותר לחקירה ולבדיקה ולהגשת כתבי אישום כלפי כל העבריינים שמסתובבים בשוק הזה.
רן כהן: זה שוק שמסתובבים בו עבריינים נגד המדינה ונגד העובדים הזרים ונגד הקבלנים ונגד החקלאים ונגד עובדי הסיעוד, זאת עבריינות איומה ונוראה.
רן כהן: אני חושב שמה שאנחנו מצפים כוועדה זה שאתם תגבירו את האכיפה של החוק כנגד עבריינים בנושא עובדים זרים ושתפעלו בצורה מהירה הרבה יותר, משמעותית הרבה יותר, נוקשה הרבה יותר כי זה ישלים את הצעדים שאתם עושים לניקוי ולטיהור של התחום הזה.
אברהם הראובני: קודם כול, אני חייב להודות להם ולברך אותם על מה שהם עושים.
אברהם הראובני: יש לי רק בעיה אחת:
אברהם הראובני: אתם לא מפרסמים את מה שאתם עושים.
אברהם הראובני: אילו הציבור היה יודע שאתם מבטלים רשיונות להחזקת עובדים זרים כיוון שלא משלמים משכורת בזמן, כיוון שעושים חוכמולוגיות בכסף וכל הדברים שנאמרו כאן, הוא היה נזהר.
רן כהן: אנחנו ננסה לפרסם את זה היום.
אברהם הראובני: אני מדבר על הציבור הקטן שלנו, של החקלאים.
אברהם הראובני: אתם לא מתארים לעצמכם מה שההרתעה עושה.
אברהם הראובני: אנשים מפחדים פחד מוות.
אברהם הראובני: אחרי הישיבה הזאת אני הולך להוציא חוזר לחקלאים שלנו.
אברהם הראובני: 25 אנשים שנחקרים היום בעניין הזה, בשל החוכמולוגיה שהם עשו עם הרשיונות – אם אנשים יידעו מחר בבוקר שעלו על העניין הזה – כי בין החקלאים כל אחד יודע על כך – תהיה לזה משמעות גדולה מאוד.
רן כהן: היום, גם כתוצאה מהישיבה הזאת, נודיע גם על הממצא שמר אפרים כהן מסר כאן, על כ-100 מעסיקים שנשללה או תישלל מהם האפשרות לקבל עובדים זרים בעקבות מעשי עבריינות, וגם על כך שנמצאו כ-25 חקלאים שקיבלו היתר לעובדים זרים ועשו בהם סחר והיום תיקיהם נמצאים בהכנה לכתבי אישום.
אפרים כהן: אני אמציא לכם גם דוח מפורט.
יקי פרידמן: בכדי לנסות להמשיך לייעל את העבודה אני רוצה לומר שיש תופעה, שהעלינו אותה בזמנו בישיבה עם כבוד היועץ המשפטי לממשלה מר מני מזוז, בעניין תקנות למעבר עובדים שהגיעו באשרות תעשייה אל ענף הבנייה.
רן כהן: סיכמתי עם יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה, חבר הכנסת אמנון כהן, שאנחנו נקיים ישיבה משותפת של שתי הוועדות על נושא ניוד עובדים מתחום אחד לאחר בניגוד לרשיונות שהם קיבלו.
רן כהן: מאחר ואני מכיר את כל מי שמטפל בנושא הזה, כולם אנשים הגונים וישרים ועושים עבודה טובה, הצעתי לו שנביא את זה לשולחן, נבדוק את הדברים, נשמע את הטענות ונבחן גם מה התשובות.
רן כהן: אבל אני לא אפתח את הנושא הזה כעת לדיון בסוף הישיבה.
רן כהן: הישיבה הסתיימה.
רן כהן: אני מודה לכם מאוד.
רן כהן: אנחנו ניפגש בישיבה הבאה בשבוע הבא.
רן כהן: שלום לכולם, אני מתנצל על האיחור הקל בפתיחת הישיבה.
רן כהן: אנחנו היום נקדיש את הישיבה בעיקרו של דבר לגבי הנושא של העובדים הזרים בענף הבנייה, הזמנו לכאן גם את אלוף במילואים יהודה שגב שמייצג את העניין הזה ואני מבין שאתה גם זימנת קבלנים שנשמע בערך הדברים.
רן כהן: אני רוצה רק לומר דבר אחד, העיר לי חבר הכנסת מרגיל לפני הישיבה, בצדק אני חושב, שבעצם בתשובה לשאילתה שהפנה חבר הכנסת מרגיל בכנסת לגבי מספר העובדים הזרים שגורשו, הוא קיבל נתונים מסוימים, התפרסם היום ב"ידיעות אחרונות" נתונים אחרים.
רן כהן: אנחנו כאן בוועדה, קיבלנו, נדמה לי לפני שבוע, במסגרת הסקירה, נתונים, אבל מאחר וגנבו לי את המצגת אז אין לי אותה.
רן כהן: מכל מקום, המצגת הזאת איננה, יש מצגת נוספת---
1028: אני רק מבקש להעיר הערה, אדוני היו"ר, לא ידעתי אם אני יכול להשתתף ואני חבר בה, אני מגיע מידי פעם, אבל אני אומר אם יש מצגות כאלה, לפחות לשלוח לנו את זה בדואר, לחברי ועדת העובדים הזרים, אז אם אפשר גם מצגות ישנות, זה גם כדי להמשיך לעקוב אחרי הדבר זה, אני אשמח מאוד אם נשמח לקבל את החומר.
רן כהן: חבר הכנסת בנלולו, מה שאמרת הוא לחלוטין הגיוני ונכון ואני אבקש באמת ממנהלת הוועדה לדאוג לכך שהעתק של המצגת הזאת תישלח---
1028: הבעיה היא שבדרך כלל נותנים בדיעבד ואחרי.
רן כהן: בסדר, אני מייד אפתור את זה.
רן כהן: אנחנו צריכים להודיע לכול מי שמגיע שיבוא לכאן עם 12 עותקים ואנחנו נספק את זה לכל חברי הוועדה, זה בצדק ונלחמנו השבוע על קיומה של הוועדה, מפאת חיוניותה וכנראה שהיא גם תמשיך להתקיים, אז אנחנו בוודאי צריכים לידע את חברי הוועדה בפעולה שלה.
רן כהן: אני מבקש בכל זאת שבישיבה הבאה, בשבוע הבא, שבכל זאת יינתנו הנתונים המדויקים והמפורטים לגבי הנושא הזה ושכבר עד אז המצגות יהיו בידי חברי הוועדה.
רן כהן: לגבי המצגות, לגבי כמה עובדים גורשו וכמה יצאו מרצונם וכל התהליך הזה, הורחקו וגורשו.
רן כהן: אני מבין במה מדובר.
אילן ליבוביץ: לפחות אני ראיתי אתמול באחד מהעיתונים פרסומים, החלטה לגבי העובדים, בעיתון "הארץ", אני חושב שצריך לקיים ישיבה ולקבל את הדיווח לגבי הנושא הזה, כי יש פה החלטה שחצי נשארים וחצי הולכים---
קריאה: זה מה שהיה כתוב בעיתון, שר הפנים אמור להיפגש בשבוע הבא עם היועץ המשפטי לממשלה---
אילן ליבוביץ: החלטה כזאת שנרקמת מן הראוי שתובא לידיעת הוועדה.
רן כהן: רבותיי, חברי הוועדה, חבר הכנסת ליבוביץ ממש קלע לדעתך, כבר דיברתי עם עדנה, אנחנו מזמנים את שר הפנים, אם נציג היועץ המשפטי לממשלה, עם כל הכבוד, הם לא עשו את זה בניהם, הם יעשו את זה פה, יש פה ועדה שצריכה להשים את ליבה לעניין הזה, משום שהעניין הזה הוא עניין מאוד חשוב אף פעם לא עזבנו אותו.
רן כהן: אבל אני מציע שנעבור ברשות
רן כהן: כם לדיון העיקרי שלנו מאחר ואנחנו עכשיו עוברים גם על הענפים השונים שבהם עובדים העובדים הזרים, בענפים העיקריים כמובן.
רן כהן: החלטנו היום לדון בנושא של העובדים הזרים בענף הבניין, גם מפאת הבעייתיות שיש בענף גם מפאת הבעייתיות שישנה בהליכי הלבנת העובדים, או איך שזה נקרא, גם מפאת המצב לגבי הפלסטינאים ולכן העניין נחייב שאנחנו באמת נשמע באופן מלא את הדברים ונראה מה הוא המצב, גם נתרשם.
רן כהן: נעשה את זה אמנם באופן מאוד תכליתי, מאוד חד, כי אנחנו מכירים את התחום, אני אומר את זה עכשיו לאלה שאינם רגילים בישיבות של הוועדה הזאת, חברי הוועדה שיושבים כאן וגם אלי בן מנחם יבוא, ואהוד רצאבי יבוא או גפני יבוא, אלה חברי הוועדה המצויים מאוד, כך שתוכלו לומר לנו את הדברים באופן מרוכז, אנחנו מבינים את זה ויודעים את העניין, כי אנחנו לא רוצים רק לשמוע, אנחנו רוצים בעיקרו של העניין להגיע לפתרונות.
רן כהן: אז אנא תציגו את הדברים כפי שהם, ואנחנו נפתח עם יהודה שגב, בבקשה.
יהודה שגב: תמונת המצב בענף כרגע היא תמונה מאוד קשה, דרך אגב, אני מתנצל, מאחר ואמרתי את זה לך לפני הישיבה, אז אני אומר את זה גם עכשיו.
יהודה שגב: תמונת המצב היא גם לגבי כניסת עובדים ישראלים לאגף הבניין, כי בעניין הזה נראה לי שאתם הענף החלוץ ביותר שמוביל להעסקת ישראלים חדשים.
יהודה שגב: ברשותך, קודם כל תודה על הדיון הזה הממוקד בענף הבנייה והתשתית, אנחנו נמצאים באחד מנקודות המצוקה הקשות ביותר שידע הענף בעשרים השנים האחרונות והתשומה הזאת שנקראת כוח העבודה, היא תשומה קריטית ואתה תשמע תכף מקבוצה של קבלנים שהגיעו לכאן גם גדולים, גם בינוניים וגם קטנים, על מה זה עושה בשטח.
יהודה שגב: זה רק יאשר מבחינתנו את הבעיה.
יהודה שגב: אנחנו בשלוש השנים האחרונות, בהיקפי הבניה הקיימים, צריכים סדר גודל של 40 אלף עובדים שיעבדו על הפיגומים, מה שאנחנו קוראים, עבודת שלד.
יהודה שגב: איך מאיישים את ה-40 אלף?
יהודה שגב: לצערי היום יש לנו כ-9600 ולא 13,500, לפי הנתונים שלנו, כ-9600 עובדים זרים.
יהודה שגב: סדר גודל של עשרים, זה יכול להיות 18 וזה יכול להיות 22 אלף עובדים פלסטינאים ואנחנו קלטנו בשנתיים, או בשנה ותשעה חודשים האחרונים, סדר גודל של 9600 עובדים ישראלים, אני מדבר רק על עובדי בניית שלד וגמר, אני לא מדבר על העובדים האחרים.
יהודה שגב: הדבר הראשון שאני רוצה להציג זה העובדה שאנחנו נמצאים בסגר מתמשך של הפלסטינאים, בשנה האחרונה ספרנו 163 ימים שבהם לא היו פלסטינאים, פשוט מסיבות הסגר.
יהודה שגב: אני לא יודע אם אתם יודעים, ממבצע, אני כבר לא רוצה לקרוא להם בשמות, כי אני כבר לא מצליח לעקוב אחרי קצב השמות המתחלף של המבצעים, אנחנו פשוט סגורים, נכון מהבוקר, בטפטופים נכנסים לאזור, לא מעזה ולא מאיו"ש, אין כניסה של פלסטינאים.
יהודה שגב: העובדים הזרים שנמצאים פה, הם עובדים זרים שהם שחוקים, אלפים מהם יסיימו לקראת סוף השנה, עד מרץ 2005, רובם המוחץ יצטרך לעזור, אני חושב שהגענו לרגע האמת, אין ברירה, הממשלה והכנסת יצטרכו לתת מענה לעניין.
יהודה שגב: אם לא את המשמעויות תשמעו עוד מעט מהקבלנים, מה יקרה וזה לא מה יקרה, זה כבר קורה לצערי הרב.
יהודה שגב: ביקשתם שנדבר על פתרונות, אנחנו יודעים לדבר על פתרונות, אנחנו חושבים שבמיידית צריך להוציא את התוכנית להכשרת ישראלים, לא יכול להיות ששלוש שנים אנחנו מגישים שלוש תוכניות לממשלה למכשירים ישראליים ושום דבר לא קורה, עוד ועדה ועוד ועדה.
יהודה שגב: אדוני היושב ראש, אני שלוש שנים בתפקידי, השתתפתי בשש ועדות ממשלתיות להכשרת עובדים ישראלים.
יהודה שגב: אמרו לי, לא ראיתי את זה כתוב, אמרו לי שבחוק התקציב ובחוק ההסדרים שיבוא, יהיה 40 מיליון שקל לענף הבנייה, להכשרת ישראלים.
יהודה שגב: תסלח לי על הסקפטיות אני לא מאמין לשום דבר עד שאני לא רואה את זה עובר בכנסת.
יהודה שגב: אבל, שלוש שנים מסובבים אותנו בוועדות, ליליות, בוקריות ומה שאתה רוצה, אין ישראלים בקצב ובאיכות ובמקצועיות שאנחנו צריכים.
רן כהן: שזה הכשרה של כמה זמן בערך?
יהודה שגב: ההכשרה היא בסדר גודל של כחצי שנה, אנחנו מוכנים לקצר אותה לארבעה חודשים, אנחנו כבר מוכנים לעשות שלושה חודשים וכל סוגי ההצעות שאפשר אנחנו הצענו ושום דבר לא קורה.