GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרים כהן: נכון, זה מה שאמרתי.
רן כהן: פשוט גיליתם את תרמיות השימוש בעובדות סיעוד שלא למטרות סיעוד.
רן כהן: אפשר להגיד את זה כך?
אפרים כהן: קרה לעתים שאנשים נפטרו והמשפחות המשיכו להחזיק את העובדות הזרות למטרות אחרות.
אפרים כהן: לצערי עובדים זרים עבדו בבתים שונים שלא היה להם היתר העסקה.
אפרים כהן: התחלנו לעשות סדר בעניין הזה.
משה גפני: זה ה-8,000 או זה חלק מה-8,000?
אפרים כהן: זה חלק מה-8,000.
משה גפני: מה החלק האחר?
אפרים כהן: אני לא יודע.
רן כהן: זה לא אומר שבתקופה הזאת לא הובאו לארץ עוד עובדות זרות חדשות לענף הסיעוד.
אפרים כהן: לא אמרתי את זה.
אפרים כהן: כן הובאו אבל לא באותם היקפים.
אפרים כהן: אנחנו בשיתוף עם משרד הפנים ועם כל הגורמים מנסים לאתר את העובדות הזרות ששוהות בבית לא חוקי ולהעביר אותן לבית חוקי.
רן כהן: האם קורה שאתם מעבירים עובדות מענף הסיעוד שאין להן עבודה ועושים להן הסבה מקצועית נניח לחקלאות או למסעדות וכדומה?
אפרים כהן: לא, זה מעגל פנימי בתוך הסיעוד.
אפרים כהן: הלוואי ולא נזדקק להביא עובדים מחוץ-לארץ ונשתמש רק במעגל הפנימי על מנת לתת מענה מיידי לכל מי שמבקש עובד סיעוד.
יקי פרידמן: עד לפני שנה וחצי, כשהתחילו לעשות סדר, אדם שנפטר, לא ביטלו את ההיתר שהיה לו ובמקביל הוציאו היתר חדש.
יקי פרידמן: למה אני אומר שהיום זה עובד טוב?
יקי פרידמן: הגשתי ב-10 ביולי בקשה באזור תל-אביב עבור חמי, הבאתי לו עובד ב-26 ביולי אך ב-28 באוגוסט חמי נפטר ואז החזרתי את העובד למשרד הפנים.
יקי פרידמן: לא הובא עובד אחר במקומו אבל אותו עובד כבר יושב על רשיון אחר.
אלי בן-מנחם: מה קורה עם עובדים זרים שהגיעו לארץ, שעבדו עם אדם מסוים והחליטו לעזוב אותו?
אלי בן-מנחם: יש לכם מעקב אחר עובדים כאלה?
אלי בן-מנחם: האם עובד כזה נכנס שוב אל תוך מאגר העובדים והולך למישהו אחר גם אם הוא לא מתאים?
אלי בן-מנחם: יש איזה פיקוח על עובדים כאלה?
אמיר גל: יש נוהל לפיו כשעובד זר רוצה להפסיק את עבודתו במקום מסוים ולעבור למעסיק אחר הוא מגיע ללשכת משרד הפנים ומבקש העברה.
אלי בן-מנחם: הוא מגיע למשרד הפנים או לחברת כוח אדם מסוימת?
אמיר גל: הוא צריך להגיע למשרד הפנים, ופורסם הנוהל כיצד לעשות את זה.
אמיר גל: אם הוא מגיע דרך חברת כוח אדם, זה דרך אחת.
אמיר גל: אם הוא מגיע לבד, זאת הדרך העדיפה.
אמיר גל: דבר שני, יש עובדים שהגיעו לארץ לעסק שעבד חצי שנה, קיבל היתר אך למשל פשט את הרגל, ונותרו 8 עובדים שאין להם תעסוקה.
אמיר גל: אנחנו מנסים למצוא להם מקומות אחרים.
אמיר גל: אנחנו נותנים להם לשהות בארץ במשך חודש תחת היתר של תיירוּת ובינתיים אנחנו מחפשים להם מעסיק.
יקי פרידמן: זה בכל הענפים?
אמיר גל: תחום הסיעוד הוא תחום בעייתי.
אמיר גל: ניצב משנה זיוה אגמי-כהן יכולה לדבר כאן על אנשים שהיו זקוקים לעובדים והעובדת עזבה אותם והם רודפים אחרינו בדרישה שהעובדת תעזוב לחוץ-לארץ כי היא פגעה באמא.
אמיר גל: זה לא תחום שהוא שחור ולבן.
אמיר גל: מגיעים אלינו עשרות מקרים שהעובדת עזבה ואני מסב אותה למשפחה אחרת ואז המשפחה הראשונה מתלוננת ורודפת אחריי דרך בית-משפט, אומרת שהעובדת הזאת פגעה באמא ושואלת מה פתאום נתנו לה להישאר בארץ.
אמיר גל: בתחום הסיעוד אנחנו כמעט בכלל לא עוצרים עובדות.
אמיר גל: בתחום הסיעוד אנחנו כמעט בכלל לא עושים השמות כי זה תחום בעייתי, זה לא תחום פשוט.
אמיר גל: צריך למצוא באמת בן אדם שרוצה ואז אני אתאים בין אותו אדם לעובדת.
רן כהן: ניצב משנה זיוה אגמי-כהן בסקירה שלה על המעצרים בוודאי תתייחס לזה.
אמיר גל: אנחנו משתדלים היום לנייד עובדים.
אמיר גל: עשינו כבר 4,000 השמות לעובדים זרים ומצאנו להם מעסיקים אחרים.
אמיר גל: צריך לזכור שבגלל הבעיות הכלכליות במדינה קורה לעתים שמעסיק שקיבל היתר ממר אפרים כהן וחשב שהוא יתחיל פרויקט והביא עובדים, אחרי 3 חודשים הפרויקט נגמר, הוא לא הצליח להרים אותו.
אמיר גל: אנחנו מנסים למצוא לעובדים האלה פתרונות דרך הניוד.
אפרים כהן: בחקלאות החלטת הממשלה לשנת 2004 היתה מכסה של 26,000.
אפרים כהן: הביצוע בפועל הוא 24,796 עובדים זרים בחקלאות.
אפרים כהן: אני חושב שזה מענה טוב לתחום החקלאות, למרות שהיו צעקות מאנשים שטענו שהם זקוקים ליותר.
יוסטה בלייר: לא מקיימים את החלטות הממשלה.
אפרים כהן: גם אם יהיו 30,000 או 40,000 רשיונות בחקלאות זאת תהיה הטענה שלכם.
אלי בן-מנחם: אבל יש היום שדות שלא קוצרים בגלל שאין עובדים.
אלי בן-מנחם: אם החלטת הממשלה היתה על 26,000 אז למה חסרים 1,000 עובדים?
אפרים כהן: יש לנו שר חקלאות שמייצג את הנושא.
אפרים כהן: היתה החלטת ממשלה שבחקלאות בשנת 2004 המכסה תהיה 22,000.
אפרים כהן: בא שר החקלאות וערער ואמר שהחקלאות חשובה לייצוא, למדינה, לכול, ויש להגדיל את מספר ההיתרים.
אפרים כהן: לאחר שאנחנו נערכנו למתן ההיתרים ל-2004 היה שינוי בהחלטת הממשלה ב-8 בינואר 2004 ואז הגדילו את המכסה מ-22,000 ל-26,000, זה מה שקבעה הממשלה.
אפרים כהן: הדרג המקצועי פועל לפי החלטת הממשלה וכך הוצאו היתרים ל-25,644 עובדים בחקלאות – כלומר כמעט 26,000 – והיישום היה 24,796.
אפרים כהן: הפער נבע מסיבות שונות – יש כאלה שלא התייצבו, לחלק היתה בעיה עם האגרה וכן הלאה.
רן כהן: יש הרי תמיד זרימה.
רן כהן: אני יכול להעיד על-פי הנתונים שנמסרו כאן
רן כהן: שב-3-4 החודשים האחרונים זה גדל ב-2,500 עובדים.
יוסטה בלייר: באף שנה לא הגענו למספר העובדים שנקבע בהחלטת הממשלה, וסופרים אותנו כל הזמן.
יוסטה בלייר: יש סחבת.
יוסטה בלייר: אנחנו גומרים כל שנה בפחות עובדים ממה שנקבע על-ידי הממשלה.
רן כהן: כמה ישראלים קיבלתם במקביל?
אברהם דניאל: אין ישראלים שמוכנים לעבוד בחקלאות.
רן כהן: הישראלים הלכו לים.
רן כהן: הציונות נגמרה.
רן כהן: החקלאות היא רק זרה.
אברהם דניאל: עם כל הטלת המס וההכבדה עלינו, עובדה שהפטנט הזה נכשל.
אברהם דניאל: הממשלה לא רואה שהיא נכשלה והיא רוצה רק להוסיף עוד עלויות לחקלאים, וזה לא הפתרון.
אברהם דניאל: ישראלים לא מגיעים לעבוד בחקלאות.
רן כהן: אני מקווה שבחודש הקרוב נשלים את החוק לעידוד ישראלים לעבוד בחקלאות.
רן כהן: אני מקווה שזה יעזור במשהו.
יקי פרידמן: גם בבניין.
ניסן סלומינסקי: אמרו שהוסיפו 22,000 עובדים ישראלים בבניין.
אפרים כהן: אני רוצה לציין לשבח את שיתוף הפעולה עם משטרת ההגירה ועם משרד הפנים.
אפרים כהן: ברגע שאנחנו מזהים מעסיק אשר הגיש בקשה לקבלת היתר לא כדין זה מועבר ליחידה של ניצב משנה זיוה אגמי-כהן, שמטפלת בזה, ואנחנו בתיאום מלא.
אפרים כהן: מהירות הטיפול והפרסום הרב גורמים לכך שהיום מעסיקים רבים, לא כבעבר, מבקשים היתרים ואני יכול לתת מייד תוצאות.
אפרים כהן: לכן אני מפעיל גם את הסמכות אשר באחריותי, במידה ומעסיק עבר עבירה חמורה אני מבטל לו את ההיתר.
אפרים כהן: היום יש כ-100 מעסיקים אשר בוטלו להם היתרים או נמצאים בתהליך שימוע לקראת ביטול היתרים.
ניסן סלומינסקי: בוטלו היתרים בגין מה?
אפרים כהן: נפסלו מעסיקים שקיבלו היתרים שלא כדין או שפעלו שלא כדין בדרכים שונות.
אפרים כהן: מדובר על מעסיקים בתחום הבניין, בתחום החקלאות ובתחום התעשייה.
ניסן סלומינסקי: הסיבות לפסילה הן רק כאשר מישהו הגיש בקשה שלא כדין או גם אם אתם נניח מאתרים מישהו שקיבל עובדים זרים ומטפל בהם באופן מכפיר?
אפרים כהן: יש גם מקרים כאלה, מעסיקים אשר עברו עבירות חמורות מאוד בנושאים של תנאים סוציאליים – אם זה שכר, אם זה תנאים הולמים וכן הלאה.
אפרים כהן: אנחנו בודקים את זה.
אפרים כהן: אני חושב שזה כלי נהדר, הסמכות שיש לנו לשלול היתרים.
שבי קורזן: אולי תוכל לפרט מה הסיבות לביטול ההיתרים לאותם 100 מעסיקים.
אפרים כהן: אין לי חלוקה כזאת.
אפרים כהן: הנתונים האלה הם טריים מהתנור, זה נושא חדש שאני מטפל בו עכשיו.
רן כהן: כמה מהם כבר נפסלו וכמה הם בתהליך פסילה?
ניסן סלומינסקי: ומה הסיבות לפסילה?
ניסן סלומינסקי: האם בשל כך שהם רימו את המערכת או בשל כך שהם לא עמדו בתנאים?
אפרים כהן: למשל קבלת היתר במרמה, או אי-תשלום שכר מינימום.
אפרים כהן: זה כלי נהדר בידינו.
אפרים כהן: אדם לא קיבל שכר מינימום, מעסיק קיבל היתר שלא כדין, לא שילם שכר, לא שילם ביטוח רפואי – ביטול.
אפרים כהן: המהירות של קבלת ההחלטה, במקום להתחיל בתהליך משפטי ובשימועים וכן הלאה, ברגע שאתה נותן החלטה מהירה אז אנשים נפגעים הרבה יותר חזק.
רן כהן: אודה לך מאוד אם אחרי הסקירה של ניצב משנה זיוה אגמי-כהן תגיד לנו גם מכמה מעסיקים כבר נלקחו היתרים וכמה נמצאים בתהליך.
אפרים כהן: הנושא השלישי, בניין.
אפרים כהן: על-פי החלטת הממשלה לשנת 2004 המכסה היא 24,000 היתרים בבניין.
אפרים כהן: אנחנו הנפקנו היתרים על-פי בקשת קבלנים ל-19,399 עובדים זרים.
אפרים כהן: הביצוע בפועל – 13,579.
רן כהן: מה ההסבר לפער הזה?
אפרים כהן: נציגי הקבלנים יטענו בוודאי שבגלל מדיניות השמים סגורים הם לא קיבלו עובדים.
אפרים כהן: אני יכול לומר באחריות מלאה שה-13,000 הם אחרי שקיבלתי החלטה להקצות את המכסה של 2003, בפרויקטים שלא הסתיימו, והארכתי 4,000 היתרים.
אפרים כהן: בשנת 2004 היו צריכים להיות 9,500 היתרים ואני נתתי הנחיה שכל הפרויקטים שלא הסתיימו ב-2003 אנחנו נמשיך אותם ב-2004 כדי לאפשר לקבלנים להתאושש.
אפרים כהן: אני יודע שהמצב קשה.
ניסן סלומינסקי: איך אתה מסביר את הפער בין 13,000 ל-19,000?
אפרים כהן: יחידת הסמך הנפיקה 19,500 היתרים אבל אוישו רק 13,579 משרות.
רן כהן: חברי הכנסת מבקשים לדעת מי הגורם שלא מממש את 6,000 ההיתרים, בפער בין ה-19,000 ל-13,000.
רן כהן: זה הקבלנים שלא מממשים?
רן כהן: זה המשרדים שלא נותנים להיכנס?
רן כהן: זה מדיניות השמים הסגורים?
רן כהן: ממה זה נובע?
רן כהן: מי לא מממש?
רן כהן: יכול להיות שיש קבלנים שביקשו, קיבלו היתר והם לא בונים את הפרויקט וזה נדחה והם לא מביאים עובדים?
אמיר גל: אנחנו לא יודעים להסביר את הפער של ה-6,000.
אמיר גל: אני יכול להגיד לך שאנחנו מניידים עובדים, מוציאים מן הכלא עובדים שנתפסים בבניין.
אמיר גל: לכן מר אפרים כהן החליט השנה להוציא היתרים עם תוקף של 45 ימים.
אמיר גל: אם מישהו לא בא ומשלם, לא צריך.
אמיר גל: בפועל נוצר מצב ש-6,000 עובדים חסרים בתחום.
אמיר גל: אנחנו לא יודעים להסביר למה.
אמיר גל: אף אחד לא דרש אותם.
אמיר גל: אני עוסק בתחום הזה שנתיים.
אמיר גל: בשנה שעברה היתה צעקה של הקבלנים.
אמיר גל: השנה בכמה דיונים תהינו מה קורה עם הקבלנים כי אין צעקה.
אמיר גל: ישבנו גם עם מר יודק'ה שגב.
ניסן סלומינסקי: זה יכול לנבוע משתי סיבות, או יאוש או כי אין צורך.
רן כהן: אם הסוגייה הזאת תישאר כסוגייה פתוחה ולא מובהרת אנחנו נקיים עליה ישיבה מיוחדת.
רן כהן: נזמין את מר יודק'ה שגב וננסה להבין מה קורה.
רן כהן: לא צריך להסתיר את הדברים, צריך לגלות אותם.
אמיר גל: יכול להיות שגם העלות של 4,000 שקל שצריך לשלם בגין כל עובד, זה גם גורם שמשפיע על חברות קבלניות.
אמיר גל: כאשר חברה קבלנית קיבלה בעבר 100 עובדים זרים ולא שילמה אגרה, אז היו לוקחים בקלות 100 עובדים.
אמיר גל: היום הקבלן צריך לשלם אגרה של 4,000 שקל עבור כל עובד.
אמיר גל: כאשר אתה עושה חשבון, 100 עובדים כפול 4,000 שקל, אתה מתחיל לחשוב פעמיים.
יקי פרידמן: זה 27 סנטים לשעת עבודה.
אמיר גל: כולנו קוראים עיתונים ויודעים מה מצב ענף הבנייה.
אמיר גל: קבלן שצריך להוציא היום מיליון שקל במזומן ולשלם למשרד האוצר עושה שיקול האם הוא ישלם עכשיו מיליון שקל או שהוא ייקח את 20 העובדים שהוא צריך כרגע ואת השלב הבא הוא יעשה בשלב הבא.
אמיר גל: אנחנו יודעים על פרויקטים שנחתמו והופסקו.
אמיר גל: היום זה גם שיקול כלכלי.
אמיר גל: מעבר לזה, בעקבות העבודה של מנהלת ההגירה והעבודה שאנחנו עשינו כאן, היום כל הגורמים שותפים לאיזה סדר מסוים.
אמיר גל: היום גם לא כל-כך כדאי לנייד עובדים, זה לא כדאי כלכלית.
אמיר גל: כאשר אתה משלם אגרה של 4,000 שקל פר עובד לא כדאי לך לנייד את העובדים.
אמיר גל: 6,000 העובדים האלה שכביכול חסרים – הרי היתה צריכה לקום צעקה.
אמיר גל: עובדה שלא קמה צעקה.
אמיר גל: בחקלאות בזמנו צעקו, מישהו צעק.
אמיר גל: בתחום הקבלנות אנחנו לא שומעים צעקות.
שבי קורזן: התשובה היא השמים הסגורים.
שבי קורזן: זה כלל לא מסתורי.
ניסן סלומינסקי: הוא אומר שאין בקשות לעובדים.
שבי קורזן: לפני כן כשאפשר היה להביא עובדים מחוץ-לארץ הקבלנים אמרו לעצמם: למה לא להביא?
יקי פרידמן: הממשלה אישרה 19,000 היתרים.
יקי פרידמן: איך אתם אומרים שאין בקשות?
רן כהן: ענף הבניין, למיטב ידיעתי, הוא הענף שחל בו השינוי הכי דרמטי בקבלת עובדים ישראלים.
רן כהן: התקבלו אלפי עובדים ישראלים.
רן כהן: אולי גם בעניין הזה תוכל לדווח לוועדה.
יקי פרידמן: לפי דוח הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נכנסו לענף 14,000 עובדים ישראלים, כולל ערבים ישראלים, שלגביי הם ישראלים לכל דבר.
יקי פרידמן: מר יודק'ה שגב טוען שנכנסו לענף 10,000 עובדים ישראלים.
יקי פרידמן: מר בני פפרמן, ראש אגף תכנון כוח אדם במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, אומר שבפועל נכנסו 3,500 ישראלים לענף הבנייה.
יקי פרידמן: אני מציג כרגע נתונים שהופיעו בעיתון "הארץ" ערב שמחת תורה.
יקי פרידמן: הם עובדים במקצועות נלווים לבנייה.
יקי פרידמן: אף אחד מהם הוא לא טפסן ולא בנאי.
יקי פרידמן: מי שרוצה מוזמן לבוא היום לגן סאקר, חבורה שנקראת "שיר המעלות" עושה היום הפנינג לעובדים שהם מגייסים לבניין, ישראלים לכל דבר ועניין.
יקי פרידמן: אני מקווה שנגיע היום ל-500-600 איש נוספים אבל אני לא מבטיח שכך יהיה.
יקי פרידמן: הוועדה להקצאת עובדים זרים לשנת 2004 אישרה, על סמך פרויקטים שהוגשו לה, 19,000 עובדים, למרות שהחלטת הממשלה היתה על 23,000 עובדים.
יקי פרידמן: חברי הוועדה הנכבדים צריכים לדעת ולהבין שבענף הבנייה השמים סגורים מאז 2001.
יקי פרידמן: בדצמבר 2001 נסגרו השמים, אין עובדים.
יקי פרידמן: מנהלת ההגירה הרחיקה 116,000 איש – אני בכוונה לא משתמש במושג עובדים זרים – ומתוכם היא הרחיקה לפחות 60,000-70,000 איש מענף הבניין.
אלי בן-מנחם: זה הכי קל כי הם יחד במגורים ובעבודה, אפשר להגיע אליהם בקלות ולכן גם רבים מהם נפגעו.
זיוה אגמי-כהן: מדובר על שוהים בלתי חוקיים.
יקי פרידמן: בואי לא ניכנס לזה עכשיו.
יקי פרידמן: לא אמרתי חוקי או לא חוקי.
יקי פרידמן: לטענתי הוצאתם גם המון עובדים חוקיים, אבל זה לא חשוב כעת, אני לא מעלה את זה עכשיו כבעיה.
יקי פרידמן: כאשר בחודש יולי היינו צריכים לשלם 4,000 שקל עבור כל עובד למשרדו של מר אמיר גל נוצר דבר מעניין מאוד.
יקי פרידמן: הממשלה לקחה את הכסף ופתאום התברר לקבלנים שזה רק עבור 4 חודשים.
יקי פרידמן: עד היום הממשלה לא החזירה לקבלנים את הכסף, לא נקבעה עדיין צורת ההחזרה.
יוסטה בלייר: למה שתהיה?
יקי פרידמן: ואז מה שהיה לקבלנים באשרות חוקיות זה 11,000 עובדים, בגלל ההרחקה ובגלל מדיניות השמים הסגורים, ושילמו אגרה עבור 11,000 עובדים.
יקי פרידמן: הגענו ל-2004, אנשים סיימו את החוזה שלהם והם חוזרים הביתה.
יקי פרידמן: הרשו לנו להלבין מספר מסוים של עובדים שהיו כלואים בבית-המעצר וכך הגענו ל-13,000, כאשר מעשית על הפיגומים אין יותר מ-8,500 עובדים זרים חוקיים.
זיוה אגמי-כהן: הנושא הזה מחייב ישיבה נפרדת.
יקי פרידמן: סליחה, שאלתם איפה 6,000 איש.
יקי פרידמן: אני שואל איפה 10,000 איש.
רן כהן: חשבתי שאתה הולך להסביר לנו איפה ה-6,000.
רן כהן: לא ידעתי שאתה תוסיף לנו עוד 4,000 שנעלמו.
רן כהן: אני כבר מודיע שבישיבה בשבוע הבא או בשבוע שלאחר מכן נדון בענף הבניין, נברר את כל הסוגייה הזאת.
רן כהן: אני מבקש ממשרד הפנים וממר אפרים כהן להיות מצוידים במידע על כניסת עובדים זרים לארץ לענף הבניין בשנה וחצי האחרונות.
יקי פרידמן: למעט "אילמזלר"(?) לא היתה כניסה של עובדים זרים לבניין.
אפרים כהן: אנחנו נקבל היום החלטה שבשנת 2005 לא נאפשר העסקת עובדים זרים במסעדות מעורבות.
אפרים כהן: מסעדה מעורבת היא מסעדה שמוכרת חומוס עם אגרול.
אפרים כהן: אני חושב שזאת החלטה נכונה, על מנת לאפשר רק למסעדה אתנית לקבל היתר.
אפרים כהן: אנחנו כמובן נשנה את הקריטריונים ונחמיר אותם כדי להגדיר מה זה "מסעדה אתנית".
אפרים כהן: באוגוסט 2004 התקבלה עוד החלטת ממשלה, לפיה החל ב-1 בספטמבר 2004 השכר לעובד זר בתעשייה ובשירותים צריך להיות לפחות 5,000 שקל; מ-1.1.2005 יצטרכו לשלם פעם וחצי השכר הממוצע במשק; ומ-1.1.2006 יצטרכו לשלם פעמיים השכר הממוצע במשק, על מנת להכביד על המעסיק אם ירצה לקבל עובד זר למדינת ישראל.
אפרים כהן: המגמה היא להעלות את שכרו ועלותו של עובד זר על מנת לאפשר לישראלים להשתלב בשוק העבודה.
אברהם דניאל: תהרגו אותם וזהו.
אברהם דניאל: למה לכם כל העניין הזה?
אפרים כהן: אני פועל בהתאם להחלטות הממשלה.
אברהם דניאל: הממשלה טעתה לאורך חמישים שנים, זה לא חדש.
רן כהן: רבותי, המקום להפגנות הוא מול הכנסת.
קריאה: זה כולל סיעודי?
רן כהן: לא, הסיעודי הוצא מכל ההסדר הזה.
אפרים כהן: אנחנו כמובן מכבידים על מעסיקים אשר לא מעסיקים כדין ולא מקיימים את כל החוקים הסוציאליים.
אפרים כהן: יש לנו שיתוף פעולה עם בתי-הדין לעבודה.
אפרים כהן: פרטים אוכל להעביר לכם אחר-כך.
רן כהן: מר אפרים כהן, תודה רבה.
רן כהן: אני מבקש עכשיו מניצב משנה זיוה אגמי-כהן להציג לנו את הפעילות של המשטרה בנושא הזה.
זיוה אגמי-כהן: הנתונים שאני אציג כאן חלקם יתייחסו לחודשים ינואר-ספטמבר 2004 וחלקם יהיו מאז הקמת המנהלת ועד היום, בשביל לסבר את העין והאוזן.
זיוה אגמי-כהן: קודם כול סיכום הנתונים מינואר עד ספטמבר 2004 באשר למורחקים: "מנוידים" זה אנשים שנעצרו והועברו לענף אחר באמצעות משרד הפנים.
זיוה אגמי-כהן: היו 15,219 מורחקים, אנשים שהורחקו בפועל על-ידי המנהלת בהטסה שלנו, במימון של המדינה.
זיוה אגמי-כהן: היו בסך הכול 37,511 אנשים שעזבו את המדינה מרצונם לאחר שאשרתם פגה.
זיוה אגמי-כהן: נכללים כאן רק אלה שהחזיקו אשרת עובד, אשרה ב'1, או אשרת תייר ואשרתם פגה, ורק אלה מארצות מוצא שאנחנו סבורים שמהן מגיעים לכאן עובדים זרים, זאת אומרת מולדובה, רוסיה וכולי, ולא מארצות-הברית, צרפת וכולי.
רן כהן: מדובר במפורש על עובדים שמוגדרים עובדים זרים בלתי חוקיים ולא רק שוהים בלתי חוקיים?
זיוה אגמי-כהן: לא.
זיוה אגמי-כהן: המורחקים הם נתינים ששוהים כאן שלא כדין, גם עובדים זרים שפגה אשרתם וגם שוהים שלא כדין.
אלי בן-מנחם: מה זה מנוידים?
זיוה אגמי-כהן: זה אותם עובדים שנכנסו לכאן באשרת עבודה ואשרתם פקעה מסיבות כאלה או אחרות, למשל כי המעסיק לא התייצב לקחת אותם או כי הם ברחו מהמעסיק וכולי.
זיוה אגמי-כהן: לאחר שהם נעצרו משרד הפנים עשה להם הסבה למעסיק אחר.
אלי בן-מנחם: למה את מחשיבה אותם בסך הכול?
זיוה אגמי-כהן: אני לא מחשיבה.
זיוה אגמי-כהן: אני אומרת רק מה מספר האנשים שהוחזקו אצלנו במתקן המעצר.
אמיר גל: בשנת 2001 מנויד היה מורחק ובמקומו היית מביא עובד אחר.
אמיר גל: אז לא נכון להגיד שלא צריך לספור אותם.
אמיר גל: אם אתה מסתכל על הפעילות של המנהלת, מנויד זה אדם שנשאר כאן ובשל כך נמנעת הבאתו של עובד חדש.
אמיר גל: זה בדיוק הביצוע של מדיניות השמים הסגורים.
אמיר גל: זאת התשובה לשאלה שלך מה קורה לעובד שמגיע לאיזה מקום, לא רוצה לעבוד שם, מבקש לעבור למעסיק אחר ואז הוא מנויד.
אמיר גל: מדובר על מספרים קטנים.
זיוה אגמי-כהן: זה סיכום הנתונים של המנהלת עד סוף ספטמבר, מאז ראשית הקמתה, הנתונים המעודכנים להיום.
זיוה אגמי-כהן: מדובר בסך הכול על 118,105 אנשים, מהם 40,950 מורחקים, 73,366 עוזבים מרצון ו-3,719 מנוידים.
זיוה אגמי-כהן: המנהלת פועלת, כפי שאתם יודעים, גם בבדיקת עובדים בפעילות שוטפת ויזומה, ונבדקו 186,020 כאלה מאז הקמת המנהלת, ובבדיקת מעסיקים, בדרך כלל ביחד עם משרד העבודה.
יוסטה בלייר: יש כאלה שנבדקו יותר מפעם אחת.
יוסטה בלייר: אין 117,000 מעסיקים.
זיוה אגמי-כהן: התפלגות ההרחקה לפי מדינות מאז הקמת המנהלת: כמו שאתם רואים, הנתח העיקרי הוא מסין, רומניה ומולדובה.
יקי פרידמן: זה הנתח העיקרי של עובדים בארץ.
יקי פרידמן: אלה עובדים שמגיעים לענף הבנייה.
זיוה אגמי-כהן: 13% מסין, 10% מרומניה, 7% ממולדובה, 4% מתאילנד, 6% מאוקראינה.
זיוה אגמי-כהן: 53% נכנסים תחת הקטגוריה "אחר" והם באים מכל מיני מדינות באמריקה ובאפריקה.
רן כהן: בכל זאת מוזר ש-53%, שזה הרוב, נכללים תחת "אחר".
זיוה אגמי-כהן: אלה עובדים מהמון מדינות קטנות שכל אחת מהן מהווה פחות מ-1%.
זיוה אגמי-כהן: יש מגוון אדיר של מדינות – מאפריקה, דרום אמריקה.
זיוה אגמי-כהן: בהמשך אנחנו מתכוונים לפלח את זה יותר.
שבי קורזן: אפשר לראות שאלה מדינות מהן עובדים הגיעו לכאן ברשיון – רומניה, סין, טורקיה, תאילנד.
שבי קורזן: אלה אנשים שהגיעו לכאן לא כתיירים אלא ברשיון.
שבי קורזן: רואים את זה פשוט לפי המדינות.
זיוה אגמי-כהן: זה לא מדויק.
זיוה אגמי-כהן: 47% זה החלק של עובדים שמגיעים ברשיון, וב-53% נכללים גם תיירים.
זיוה אגמי-כהן: בזה נכללים הרבה מאוד אנשים שהגיעו כצליינים, תיירים וכדומה, וגם מסתננים מאוזבקיסטן.
רן כהן: גברת שבי קורזן, זה בדיוק הפוך.
רן כהן: 53% מהאנשים מורחקים להמון מדינות קטנות.
רן כהן: משם כמעט בכלל לא מקבלים אישורים.
יקי פרידמן: הם לא באו כעובדים.
שבי קורזן: למשל לא רואים כאן עובדים מהפיליפינים.
רן כהן: כי העובדים מהפיליפינים לא כל-כך מורחקים.
רן כהן: רובם עובדים בענף הסיעוד והם נשארים כאן.
זיוה אגמי-כהן: עצורים לפי מתקנים וחלוקה לפי ימים: אני מוכרחה להגיד שאלה נתונים נכונים לנקודת זמן, נכון לאתמול.
זיוה אגמי-כהן: מדובר על התקופה שאחרי החגים כאשר בתקופת החג לא עבדנו, היתה הדממה של כל משרדי הממשלה וגם שלנו.
זיוה אגמי-כהן: רואים כאן שהנתח העיקרי של העצורים נמצאים במתקנים שלנו עד 30 ימים.
זיוה אגמי-כהן: המספר המשמעותי ביותר של אנשים נמצא במעשיהו (212) וב"רנסנס" (164).
זיוה אגמי-כהן: זאת כמובן נקודת זמן מסוימת מאוד שלא משקפת את הממוצעים.
רן כהן: בכל זאת, חמור לראות ש-100 אנשים עצורים מעל 90 ימים.
רן כהן: אז זה בית-סוהר.
זיוה אגמי-כהן: יש הרבה מאוד אנשים שהמדינות שלהם מסרבות לשלם את האגרה.
זיוה אגמי-כהן: יש כאלה שלא רוצים להגיש בקשות לאשרה.
זיוה אגמי-כהן: יש כאלה שאנחנו לא מזהים אותם והם מסרבים להזדהות.
זיוה אגמי-כהן: יש המון בעיות מסוגים שונים, בעיקר בעיות תיעוד.
זיוה אגמי-כהן: יש גם כאלה שמבקשים מעמד פליט.
אמיר גל: יש גם מסתננים ממצרים, כל מיני אנשים מסודן שאתה לא יכול להרחיק אותם.
אלי בן-מנחם: אז מה תעשה איתם, תשאיר אותם כל הזמן בכלא?
זיוה אגמי-כהן: לוקח זמן למצוא פתרון.
זיוה אגמי-כהן: למשל במקרה של הסודנים מחפשים להם סטטוס של פליט אבל במדינה אחרת.
זיוה אגמי-כהן: זה עניין של האו"ם ולוקח זמן למצוא להם מדינה אחרת.
זיוה אגמי-כהן: בינתיים הם מוחזקים אצלנו.
אמיר גל: כלול במספרים האלה גם אדם שלא רצה לעזוב את הכלא במשך 6 שנים.
אמיר גל: אם אנחנו מסתכלים על כל הפעילות, למעשה בכלא עברו 49,000 איש, זה מי שיצא עם צווי הרחקה.
אמיר גל: מתוך המספר הזה 100 איש שוהים זמן רב יותר.
אמיר גל: יש לנו מעקב חודשי.
אמיר גל: כל אחד מהם גם רואה את בית-הדין לביקורת משמורת.
אמיר גל: כאשר נתפסים אנשים מסודן, אתה לא יכול לקחת על עצמך מישהו שנכנס כשוהה בלתי חוקי (שב"ח) למדינת אויב, ללכת לחפש עכשיו למי להחזיר אותו.
רן כהן: כמה מהם נמצאים במעצר מעל חצי שנה?
זיוה אגמי-כהן: מועטים ביותר.
זיוה אגמי-כהן: יש לנו אפילו אחד שאנחנו לא יודעים מהיכן הוא.
זיוה אגמי-כהן: הוא אומר שהוא השליח של ישו.
זיוה אגמי-כהן: הבאנו את השגרירים השוויצרי והקנדי והבלגי וההולנדי ואף אחד לא מזהה אותו.
זיוה אגמי-כהן: כמות המוחזקים בחלוקה לפי מגדר, באותה נקודת זמן: נשים – 253 וגברים – 286.
אמיר גל: נשים – זה כולל גם סחר בנשים.
רן כהן: חשבתי שהנשים כולן נתפסו בשל סחר בנשים, כי המספרים האלה לא כוללים עובדים בסיעוד.
זיוה אגמי-כהן: יש נשים שעזבו את הסיעוד לפני הרבה שנים, הן שוהות כבר זמן רב ולא עוסקות בזנות.
אלי ורון: יש כאלה שעברו לעבוד במשק בית.
זיוה אגמי-כהן: מספר המורחקים בחלוקה על-פי מגדר: את החלוקה הזאת התחלנו לעשות בגלל דרישה של גופים חיצוניים אבל התחלנו אותה רק השנה, לכן אין לי את המספרים משנים קודמות אלא רק מהשנה האחרונה.
זיוה אגמי-כהן: בשנת 2004 הורחקו 11,000 גברים ו-4,450 נשים.
זיוה אגמי-כהן: כאן ניתן לראות מבחינת תפוסה איך זה משתנה לאורך החודשים.
זיוה אגמי-כהן: אם אני מוסיפה את ההטסה הישירה אז אנחנו עומדים על 17,920, כמעט 18,000 בשנה הזאת.
זיוה אגמי-כהן: הטיסה הישירה זה אדם שמגיע לכאן ולא רוצה להיכלא ומוכן לטוס מייד, הוא מודע לזכויותיו, קונה כרטיס טיסה ועוזב את המדינה.
אפרים כהן: אני רואה שיש כאן תנודות, כאשר בחודשים יולי-אוגוסט יש יותר נשים מאשר גברים.
זיוה אגמי-כהן: זה בעקבות פעילות מוגברת של המשטרה במכוני הליווי.
זיוה אגמי-כהן: מאז הקמת המנהלת 5,638 איש ביקשו לטוס מיידית בהטסה ישירה.
זיוה אגמי-כהן: עלויות הטסה: המדינה, וכל אחד מהיושבים כאן, מממנת את עלויות כרטיסי הטיסה וזה הסתכם ב-15 מיליון שקל בחודשים ינואר-ספטמבר 2004.
רן כהן: זה מהתקציב שלכם או מהתקציב של מר אפרים כהן?
זיוה אגמי-כהן: מהתקציב של המנהלת.
אפרים כהן: אני שמח לבשר שהתקבלה החלטת ממשלה, שהחל ב-1 בינואר 2005 כל ההוצאות והעלויות יחולו על המעסיק שנתפס.
יקי פרידמן: בהחלטת הממשלה כתוב "או על העובד".
יקי פרידמן: ניתן לגבות מהעובד את הכסף על הוצאות שהייה והטסה.
אפרים כהן: אני מקווה שזה לא יחול על העובד.
זיוה אגמי-כהן: העליתם נושא חשוב ואני חושבת באמת שצריך לעשות משהו בעניין הזה, וזה לא מסובך.
זיוה אגמי-כהן: העלויות האלה נופלות על תקציב המנהלת.
זיוה אגמי-כהן: גם העלויות על קורבנות סחר בנשים עברו אלינו.
זיוה אגמי-כהן: יש חוק הקובע שאפשר לגבות מהמעסיק או מהעובד, כולל הוצאות הרחקה, זאת אומרת כולל השהייה במתקנים.
זיוה אגמי-כהן: אבל בשביל ליישם את החוק הזה צריך מנגנון.
זיוה אגמי-כהן: האדם היחיד שיכול לגרום לכך שהמנגנון הזה יקרום עור וגידים הוא שר הפנים כי זאת סמכותו.
זיוה אגמי-כהן: אני יודעת שנעשית כעת עבודה במשרד הפנים.
זיוה אגמי-כהן: אני יודעת גם ששר הפנים אמר שהוא מתנגד להחלת ההוצאות על העובדים על אף שהוא לא מתנגד להחלתם על המעסיקים.
זיוה אגמי-כהן: נכון להיום אנחנו לא גובים את הכסף מאף אחד, אלא אם אותו אדם מוכן בעצמו לשלם את הכסף.
רן כהן: מר אמיר גל, היכן עומד הטיפול בנושא הזה במשרד הפנים?
אמיר גל: החוק קובע: לקחת מהעובד או מהמעביד.
אמיר גל: היה דיון במשרד האוצר ואז הטילו על חשב משרד הפנים להקים מנגנון.
אמיר גל: המנגנון לא הוקם, ואני לא יודע למה.
אמיר גל: מצד שני, יש גם בעיה בהוכחה.
אמיר גל: זה לא כל-כך פשוט כי אנחנו חוששים שבפועל תמיד יקחו מהעובד.
אמיר גל: למה?
אמיר גל: כשאתה עוצר אדם שלא במקום העבודה אז אתה לא יכול להוכיח את ההשתייכות הישירה של אותו עובד למעסיק שהוא עובד אצלו באופן לא חוקי.
אמיר גל: המעסיק אומר שהאדם הזה לא עבד אצלו והעובד אומר שהוא כן עבד שם.
אמיר גל: המנגנון הזה אמור היה לקום אך הוא לא קם.
רן כהן: אני מבין שמאחר והתשלום הוא במזומן ובעצם אין שום נייר שמוכיח העסקה כי אז - - -
זיוה אגמי-כהן: לפעמים יש נייר כזה אבל זה תהליך, זה לוקח זמן.
זיוה אגמי-כהן: אבל זה לא משנה, אני לא צריכה את העובד כאן כדי להוכיח את זה.
זיוה אגמי-כהן: זה עניין של חקירה.
זיוה אגמי-כהן: צריך לעשות עבודת חקירה להוכיח קשר של יחסי עובד-מעביד.
זיוה אגמי-כהן: בהרבה מאוד מקרים כן מצליחים להוכיח אבל זה לוקח זמן.
זיוה אגמי-כהן: ניתן לגבות את הכסף מהמעביד אחר-כך.
רן כהן: זה אחד הדברים שאנחנו למדנו גם בביקור שלנו בבתי-המעצר, שכל עצור או מעוכב נשאל על מקומות העבודה שלו בארץ, על שם המעסיק שלו והאם שילמו את שכרו או לא שילמו אותו.
זיוה אגמי-כהן: אבל זה לא מספיק.
זיוה אגמי-כהן: מבחינה משפטית לא מספיק שהוא אומר שהוא עבד אצלX וגם לא מספיק שאותו X בא ומשלם לו.
זיוה אגמי-כהן: צריך הוכחה נוספת, מבחינה משפטית.
זיוה אגמי-כהן: אם המעסיק אכן מסכים אז אין שום בעיה, ובמקרים רבים המעסיקים מסכימים ומגיעים.
זיוה אגמי-כהן: מר אפרים כהן יכול להגיד שכתוצאה מעבודת הפקחים שלו הרבה מאוד כסף הוחזר מהאנשים, נדמה לי משהו כמו 25 מיליון שקל.
אפרים כהן: בשנת 2004 נגבו 23 מיליון שקלים תוך כדי מעצרם של העובדים.
רן כהן: אבל זה בגין אי-תשלום שכר, בגין דברים כאלה.
רן כהן: לא בגין הטסה.
אפרים כהן: תפקידי היה לגרום לכך שהמעסיק לא ייהנה מכך שמרחיקים את העובד הזר על אף שהוא חייב לו כסף.
אפרים כהן: המעסיק צריך לשלם לעובד את כל שכרו, עד השקל האחרון.
יקי פרידמן: לפחות במסגרת מורחקי הבניין, כל אדם שהגיע עם היתר עבודה ונעצר קיבל את שכרו וכרטיס טיסה בתיאום עם מנהלת הטיסות.
יקי פרידמן: בתחום הבניין לא היו למדינה עלויות טיסה והשכר שולם עד הגרוש האחרון.
יקי פרידמן: אני מדבר על מי שהגיע באשרת עבודה, אני מדגיש.
יקי פרידמן: הנתונים האלה רק מוכיחים שההטסה של 53% "אחר" זה כל מהגרי העבודה שהשחירו אותנו כאילו אנחנו המעסיקים שלהם.