GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: מי שצריך לדבר אתן זאת לא המשטרה, אלא קודם כול משרד הפנים.
רן כהן: אין מגע עם השגרירויות לגבי כול הנהלים וכול המידע.
רן כהן: מה שאומר חבר הכנסת סלומינסקי גם נכון.
רן כהן: הוא אומר שאמנם לקחו לאנשים את הדרכון, אבל יש להם רשיון נהיגה, רשיון בריאות ורשיון שמראה את הזהות שלו, אבל אף אחד לא משתמש בזה.
ניסן סלומינסקי: הוא ביקש שיצלמו את זה ויעבירו להם.
מיכל יוספוב: זה התפקיד של המנהלת, אנחנו לא מקשרים בין השגרירויות למנהלת.
אפי טיבי: כול הנושא הזה הוא בתחום האחריות שלנו, למיכל אין נגיעה לעניין.
אפי טיבי: אני יכול לפרט לך פה מא' עד ת' את כול מערכת הקשרים שלנו עם השגרירים והקונסולים שמטפלים בעובדים זרים.
אפי טיבי: הם טוענים משהו לא רק לא מדויק, אלא לא ריאלי בלשון המעטה.
אפי טיבי: לי כסגן ראש המנהלת יש אינטרס שאותו עובד יישב כאן כמה שפחות זמן ו"יעוף" החוצה, כי הוא תופס מקום ואני רוצה להכניס מישהו במקומו.
ניסן סלומינסקי: זה היה אחד הפלאים, וגם עשינו חישוב כספי כמה כסף זה עולה למדינה.
ניסן סלומינסקי: במקום שיישב שם אדם יומיים, הוא יושב שם חמישה או שישה שבועות.
זהבה גור: יש כאלה שיושבים גם חודשים.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מדברים לא על מקרים מסובכים שאני לא יודע מה הפתרון שלהם, וגם לשגריר מולדובה שיישב פה לא יהיה להם פתרון.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מדברים על המקרים הרגילים.
ניסן סלומינסקי: השגריר אומר שבאותו יום שאנחנו עוצרים אזרח ממולדובה, צריך להודיע לו ולצלם את רשיון הנהיגה שלו לדוגמה ולהעביר אותו אליו.
ניסן סלומינסקי: הוא הבטיח לנו שתוך יום הוא יחזור אלינו עם אשרת כניסה כדי שנוכל לשלוח אותו למולדובה.
ניסן סלומינסקי: מה קורה בפועל?
ניסן סלומינסקי: השגריר טוען שאנחנו מדווחים לו על כך שבוע לאחר מכן, בלי לשלוח לו מסמכים ואז קשה להם מאוד לערוך בדיקה במולדובה על אותו אדם, כי לא תמיד השמות מדויקים.
ניסן סלומינסקי: הוא ביקש שנצלם את הניירות המתאימים, כדי לזרז את ההליכים.
ניסן סלומינסקי: כבר דיברנו עם עוד שלושה שגרירים.
ניסן סלומינסקי: צריכים לבדוק מה קורה.
אפי טיבי: אני מוכן לתת תשובה.
אפי טיבי: ראשית כול, זה לא ממש משמעותי אם ניתן את זה באותו יום.
אפי טיבי: ידוע לנו שעל-פי חוק אנחנו חייבים להחזיק אדם בין שלושה ימים עד 14 יום, אם הוא מגיש עתירה על עצם ההרחקה שלו, כך שזה לא ממש משמעותי.
זהבה גור: לא, זה רק שלושה ימים.
רן כהן: אבל בכול זאת רצוי לעשות את זה כמה שיותר מוקדם.
ניסן סלומינסקי: אתם מתחננים שהוא כבר למחרת ייסע, אז תתנו את החומר.
אפי טיבי: אבל אני לא יכול תמיד למחרת לעשות את זה.
אפי טיבי: אני חוזר ואומר, שכמו שאתה אמרת, האינטרס שלי הוא קודם כול להרחיק את אותו עובד.
אפי טיבי: אתם צריכים להבין, שהשאלה עולה כאשר עובד זר נעצר ואין לו מסמכים – אם יש לו מסמכים, אני עושה מאמצים להשיג מסמכים, ואז השאלה בכלל לא עולה – והוא לא מוכן להגיד שהוא ממולדובה, כי הוא לא רוצה לעזוב את הארץ.
אפי טיבי: עד שמסתבר לי שהוא ממולדובה לוקח כמה ימים, ולפעמים אני צריך להביא את השגריר למתקן המשמורת כדי שידבר אתו ויוודא שהוא אכן ממולדובה.
אפי טיבי: יתרה מזאת, אותו שגריר או קונסול ממולדובה, אמר לך שכול חודש אוגוסט הוא היה בחופש במשך חודש וחצי?
אפי טיבי: הוא לא אמר את זה.
רן כהן: לי אישרו מסמך ממש מסוף אוגוסט לגבי בעיות של כול מיני עובדים ממולדובה, שאין להם פתרון ושהוא עצמו מתלונן על כך שיש בעיה.
אפי טיבי: באמת מעניין למה הוא מתלונן, כי למעט עיכובים משפטיים ולמעט עיכובי או"ם שלא תלויים בו ולא תלויים בנו, הכול תלוי בו.
רן כהן: בואו נקצר את העניין.
רן כהן: האם יש איזושהי דרך להגיע להידברות שתעשה את העניין יותר מהיר ויותר זריז?
אפי טיבי: אנחנו כול הזמן בהידברות איתם, יום יום.
אפי טיבי: אנחנו בהידברות איתם ומשרד החוץ מפעיל עליהם לחץ, כדי שאותו שגריר ממולדובה למשל לא יעסיק רק אדם אחד בשירות הקונסולרי שלו שעובד עם עובדים זרים, אלא שיעסיק עוד שניים-שלושה, כדי שהדברים ירוצו מהר, וכדי שהוא לא ייתן 25 תעודות בחודש, אלא 50.
רן כהן: אתם מטפלים בזה דרך משרד החוץ.
אפי טיבי: אני מדבר על זה גם איתם כול יום.
רן כהן: אני רוצה לדבר על הנושא של עובדים סיעודיים.
רן כהן: אני מבין שעבר תיקון לחוק בעניין הזה, שמאפשר לעובד סיעודי להישאר כאן שבע שנים וחצי, והוא לא צריך לצאת מהארץ אחרי 27 חודשים.
רן כהן: אחרי שבע שנים וחצי קרוב לוודאי שהחולה שהוא מטפל בו הוא במצב יותר גרוע.
רן כהן: יש פה דילמה, מצד אחד מדובר בצד האנושי - צריך להשאיר את המטפל עבור אותו חולה, כי הוא כבר מכיר אותו ומורגל אליו.
רן כהן: מצד שני, אם משאירים אותו, הוא כבר הופך להיות בעל משפחה ואולי הוא נשוי ואז יש לו זכויות ותק והוא יכול להישאר.
רן כהן: איך אתם עומדים לפתור את הבעיה הזאת?
מיכל יוספוב: כרגע אנחנו דנים על זה, ברגע שתהיה לנו תשובה – נפרסם אותה.
דורון רז: יש לי הצעה – צריך לומר שהמטפל טיפל פרק זמן מספיק ארוך של שנתיים, שלוש בקשיש האחרון שהוא טיפל בו, ושהקשיש אכן נמצא במצב של דמנסיה או במצב שמחייב את השארת אותה הדמות שמטפלת בו.
דורון רז: כול אחד יכול לפנות לוועדת חריגים להארכת תקופה.
דורון רז: יכול להיות שמישהו עבד אצל עשרה מעסיקים ושאין שום קשר רגשי או טיפולי שמצריך המשכיות, אבל אם אותו עובד טיפל בו לדוגמה שלוש שנים רצופות אחרונות והחולה סובל מדמנסיה קשה, זה צריך להיות תנאי מספיק כדי שאתם לא תטרטרו את המשפחה, ותתנו למשפחה היתר עד תום חייו של הקשיש הזה.
נעמה אלבה: אין אפשרות חוקית לעשות את זה, החוק סגר את זה הרמטית.
דורון רז: אז פה יש חברי כנסת שיכולים לשנות את זה.
נעמה אלבה: ישבו נציגים של משרד האוצר על העניין הזה, והוחלט שהחוק יסגור את הנושא הזה הרמטית.
נעמה אלבה: החוק קובע באופן מפורש, שאין אפשרות לחדש רשיון ולתת אשרה חדשה.
רן כהן: ההערכה שלכם היא שיש היום רבים מאוד כאלה שהם על גבול השבע שנים וחצי?
זהבה גור: כן, יש הרבה מאוד עובדים כאלה.
זהבה גור: אני מכירה מקרה שעובדת סיעודית עובדת 19 שנה עם אותה קשישה.
זהבה גור: הקשישה היום בת 93 והעובדת צריכה לעזוב.
זהבה גור: יש לנו בעיה עם זה.
זהבה גור: אני לא ידעתי אפילו מה לומר למשפחה.
זהבה גור: השאלה היא מה עושים עם זה.
רן כהן: הגברת יוספוב, אני מבקש שתבהירי לשר הפנים, שהוועדה שלנו מבקשת לדעת מה החלטתו בעניין הזה תוך 45 יום, כי לא יכול להיות שהנושא יישאר פתוח.
רן כהן: העניין הזה חייב להיפתר באיזושהי דרך לכאן או לכאן.
רן כהן: אני מאוד מבקש, שבעקבות הדיון בנושא הראשון והמרכזי, שתהיה עבודת מטה בין משרד הפנים לבין שירות התעסוקה ובין המחשבים של המשטרה לנמל התעופה בן-גוריון, ושתהיה התאמה מלאה בין שלושת המחשבים לגבי היוצאים והנכנסים.
רן כהן: כך נוכל למנוע מנוכלים, רמאים וגורמים פליליים "לרכוב" על העניין הזה.
רן כהן: כמו כן, אנחנו נפנה לארבעה שרים – לשר המשפטים, לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה, לשר הפנים ולשר לביטחון פנים – כדי שיקדמו מערכת חקיקה, שתילחם מלחמה אמיתית בתופעה ותיתן שיניים למשטרת ישראל להילחם בחברות כוח-אדם ובעבריינים בלתי חוקיים.
רן כהן: ברצוני לברך את שגריר מולדובה בישראל וקונסולים של רומניה וסין, סגן שר התמ"ת וחברי הועדה.
רן כהן: תחילה ברצוני לבקש את סליחת השגריר והקונסולים על כך שאנו מקיימים את הישיבה ביום ראשון, שהוא יום חופשי ושבתון בד"כ, אולם אנחנו נאלצנו לקיים את הישיבה היום ואני מודה לכם שבאתם.
רן כהן: הנושא שלנו היום, עלה בעקבות ביקור חברי הועדה במחנה מעצר "רנסנס" בנצרת לפני כמה ימים ואחת התופעות שמצאנו היא העובדה שנמצאים שם עצורים ממדינות שונות וביניהן מהמדינות שלכם, שנמצאים שם בין שבוע ל- 4 שבועות, כאשר הם אמרו לנו בעצמם שהם נמצאים שם למרות שהם רוצים לחזור למדינות שלהם אבל הם לא יכולים לעשות זאת משום שאין להם דרכון אם זה בגלל שהתוקף שלו הסתיים או שהוא נעלם או נגנב או שאין להם אשרה תקפה כדי לחזור הביתה למדינות שלהם.
רן כהן: הנושא הזה יוצר בעיה מאוד לא נעימה לישראל, שנאלצת להחזיק במעצר אנשים שהם לא פושעים, אלא אנשים הגונים שבאו כדי לחפש פרנסה והם לא צריכים לשבת בכלא רק משום שאין להם דרכון.
רן כהן: אנחנו מוכנים לקנות עבורם ולתת להם את כרטיס הטיסה כדי שיוכלו לחזור למדינותיהם, אבל העובדה שאין להם דרכון ואין להם אשרה יוצרת מצב אבסורדי, שהם הופכים להיות עצורים בכלא ללא הצדקה, ואנחנו בישראל מאוד מקפידים על הזכויות האנושיות וכבוד האדם, ואנחנו לא רוצים שיווצר המצב הזה.
רן כהן: לכן ביקשתי מכם לבוא, כדי לראות באיזה אופן אתם תוכלו לסייע למוסדות שלנו ואנו נוכל לסייע לשגרירויות ולממשלות שלכם, בכדי שהתהליך הזה יקוצר במידת האפשר ושהאנשים הללו יוכלו לחזור בכבוד למדינותיהם.
רן כהן: לדעתי ניתן להתארגן בצורה כזאת, שגם בתוך 3 או 4 ימים או שבוע לכל היותר, יהיה בידו של אותו אדם דרכון ואשרה כדי שיוכל לעלות על המטוס ולחזור למשפחתו.
רן כהן: שאלתי היא, מה אתם יכולים לעשות כדי לזרז את קבלת האשרה והדרכון?
מיכאל רצון: אני יודע שיש לכם אינטרס, שעובדים ממדינותיכם יבואו לעבוד בישראל.
מיכאל רצון: על מנת שנוכל לאפשר לעובדים חדשים להגיע לכאן, באופן חוקי ומסודר, מדינת ישראל חייבת להוציא מפה את השוהים הבלתי חוקיים, החיים פה בארץ בתת תנאים שבודאי לא מוסיפים כבוד לנו ובודאי גם לא לכם.
מיכאל רצון: לכן אתם חייבים לסייע לנו, בהוצאת דרכונים ואשרות כדי להחזיר את האנשים הללו לבתיהם, ומצד שני ברגע שאנחנו נסיים לעשות את הסדר אצלנו אנחנו נוכל להביא אחרים באופן מסודר וחוקי.
מיכאל רצון: אי לכך אני מצטרף לפנייתו של היו"ר רן כהן, שתתגייסו בעניין הזה במהירות האפשרית כדי למנוע עוגמת נפש לאלה היושבים במחנות המעצר הללו, שהם לא לכבודנו ולא לכבודכם, כדי שאפשר יהיה להשיב אותם לביתם.
ארטור קוזמה: נציגי משרד הפנים פשוט משקרים, ואומרים שכל הבעיה נמצאת בשגרירויות של המדינות, וארץ ישראל כלל אינה אשמה בכל מה שקורה.
ארטור קוזמה: הנציגים האלה משקרים לכם ומשקרים לנו.
ארטור קוזמה: יש לי פה רשימה של עצורים ברמלה, למשל עובד זר שנעצר ב- 19 ליוני 2003 ועובד אחר שנעצר ב- 6 ביוני 2003.
ארטור קוזמה: אנחנו נותנים למשרד הפנים את הטפסים של השגרירות, והעובד הזר שנמצא בכלא חייב למלא את הטפסים האלה.
ארטור קוזמה: לכל עובד זר, יש תמיד או דרכון או צילום של הדרכון או מספר הדרכון, כך שהוא תמיד יכול לתת על עצמו איזשהו מידע שאותו ניתן לבדוק במקרה הצורך.
ארטור קוזמה: המשטרה לא מסכימה לקחת מהעובדים הזרים המוחזקים במעצר, איזה שהן תעודות אחרות מלבד דרכון ולפעמים גם לא את הדרכון.
ארטור קוזמה: הם מקבלים רק את מסמכי המעצר של העובדים הזרים.
ארטור קוזמה: כאשר אנחנו מקבלים את הטופס בשגרירות, אנחנו חייבים לבדוק האם הוא באמת אזרח של מולדובה כדי שהוא יוכל לקבל את הדרכון.
ארטור קוזמה: כאשר אנחנו מקבלים רק את הטופס, רשום שם איזשהו מספר שלא תמיד הוא ברור ולא מצורפים אליו מסמכים נוספים, זה תהליך מאוד מסובך לבדוק במולדובה אם הוא באמת אזרח מולדובי.
ארטור קוזמה: במקרים הכי קשים, תהליך הבדיקה יכול לקחת שלושה שבועות כאשר כמעט ואין נתונים כלל.
ארטור קוזמה: אם יש לנו מסמך זיהוי נוסף מצורף לטופס, ההליך לוקח לנו יום אחד בלבד.
ארטור קוזמה: למשל יש כאן דרכון לבן, שקיבל אנדרה רוסו באפריל השנה לאחר שהוא נעצר, והדרכון הוחזר אלינו מבית המעצר.
ארטור קוזמה: שאלנו היכן בעל הדרכון, כי אנחנו נתנו את הדרכון משום שהאדם יושב בכלא.
ארטור קוזמה: ותשובתם היתה, קחו בחזרה את הדרכון כי אנחנו לא יודעים היכן הוא נמצא.
ארטור קוזמה: דוגמא נוספת, הדרכון הזה ניתן לתקופה של חודש והוא ניתן לאדם כדי שיוכל לעזוב את הארץ.
ארטור קוזמה: בבית המעצר שכחו מהדרכון, עבר חודש והאדם עדיין נמצא במעצר ולאחר חודש כאשר תוקף הדרכון פג, הם פנו שוב לשגרירות ובקשו דרכון נוסף.
ארטור קוזמה: זה נכון לגבי מה שנאמר כאן שבבית המעצר לא יושבים פושעים, אבל מתייחסים אליהם כמו אל פושעים.
ארטור קוזמה: נותנים להם להסתובב רק שעתיים ביום, ואפילו בזמן האוכל לא נותנים להם להשתמש במלח, ואני אפילו לא מדבר על מה הם ישנים.
ארטור קוזמה: זה ברור שהם באו לישראל כדי להרוויח כסף, אבל הם עבדו פה והם לא טרוריסטים או גנבים, ותאמינו לי שלאחר שהם יושבים חודש או חודש וחצי בכלא, ההרגשה שלהם כלפי ישראל היא לא הכי טובה.
פאן ג'ינמין: ברצוני להבהיר את הסידור לגבי החזרת העובדים הזרים לסין.
פאן ג'ינמין: קודם כל, כאשר אנחנו מקבלים מישראל את רשימת העובדים הסינים שאותם צריכים להחזיר לסין, אנחנו בודקים באם מצורפים לכך צילומים של דרכון או תעודת זהות סינית או תעודה המאשרת שהוא נשלח לעבוד מחוץ לסין.
פאן ג'ינמין: צילומי מסמכים כאלה, מאפשרים לנו לוודא שהעובד אכן זכאי לקבל דרכון כדי לחזור לסין.
פאן ג'ינמין: משנה שעברה ועד היום, ישראל החזירה לסין את העובדים הזרים הסיניים שהשגרירות טיפלה בהם.
פאן ג'ינמין: מספטמבר שנה שעברה ועד היום, קיבלנו בסה"כ כ- 1,100 בקשות לדרכונים ואשרות מעבר ומתוכם כבר המצאנו 959 מסמכים עבור משרד ההגירה ואנחנו צריכים להמציא עוד היום עוד 47 מסמכים עבור משרד ההגירה.
פאן ג'ינמין: ישנם עוד כ- 34 אנשים המחזיקים דרכונים בתוקף, לאחר שהונפקו והועברו לבית המעצר, ועם הדרכונים האלה הם יכולים לחזור לסין.
פאן ג'ינמין: יש כ- 10 אנשים נוספים, שמוחזקים במעצר ונמצאים בתהליכי שחרור, אולם הם לא רוצים להשתחרר לפני שהמעסיק ישלם להם את הכסף שמגיע להם.
פאן ג'ינמין: ובנוסף יש עוד כ- 60 אנשים שהאזרחות שלהם עדיין בבדיקה.
פאן ג'ינמין: אני רוצה להסביר את הבעיה שנתקלנו בה במהלך התהליך.
פאן ג'ינמין: בתהליך של החזרת העובדים לסין, השגרירות לוקחת על עצמה את האחריות עליהם ועובדת קשה בנושא.
פאן ג'ינמין: קציני מחלקת ההגירה בישראל, אמרו שהם מודים לנו מאוד על עבודתה של שגרירות סין בנושא.
פאן ג'ינמין: אנחנו חושבים, שהבעיה נמצאת בבתי המעצר בישראל.
פאן ג'ינמין: יש עובדים סינים, שלגביהם אין שום פרטים מלבד השם ומאחר ובסין קיימת אוכלוסייה גדולה מאוד, קשה מאוד לאתר ולברר את הפרטים לפי שם אחד.
פאן ג'ינמין: ישנם מסמכים שקיבלנו מבתי המעצר, כאשר אין התאמה בין הפרטים שעל הטופס לבין התמונות המצורפות.
פאן ג'ינמין: כלומר, הפרטים על המסמכים שייכים לעובד אחד והתמונה היא של עובד אחר.
פאן ג'ינמין: ומסמכים כאלה, מאוד מקשים עלינו את העבודה.
פאן ג'ינמין: קיימים גם מקרים, שעובדים זרים נעצרים על ידי משטרת ההגירה ולמרות שהדרכון שלהם בתוקף, הם נכלאים בבית המעצר ובית המעצר בכל זאת מבקש דרכונים עבור אנשים אלה.
פאן ג'ינמין: לגבי שאלתו של היו"ר רן כהן, בנושא עריכת ביקור בכלא פעם בשבוע או שבועיים, אנחנו בעצם פועלים בשיטה הזאת כבר כעת.
פאן ג'ינמין: מלבד זאת, אני גם מבקש מהיו"ר רן כהן ומסגן השר מיכאל רצון, כאשר אתם מבקרים בכלא אנא דאגו לשלומם ושמרו על חייהם של העובדים, כי לפי מה שאנחנו יודעים ישנם עובדים שמכים אותם בכלא.
רן כהן: המסקנה שאני מגיע אליה, שאנחנו חייבים לפנות לשר החוץ ולשר הפנים להגיע מייד לקשר מיידי עם השגרירים של המדינות הללו, כדי לתאם את כל הפעולות על מנת שלא נוכל לשמוע את כל האינפורמציות האלה.
ג'ון נוייקה: It’s a pity that the Vice Minister just left because frankly speaking I have the right to mantion something in the legal framework, because the situation of the Romanian workers having a legal status in Israel is not regulated, unfortunatly, through a governmental agreemant to provide a proper juridical basis to protect the rights and to specify their duties.
ג'ון נוייקה: The respecting matter has been raised by our Prime Minister, during his official visit in July 2001, and also by the Labor Minister and the Interior Minister.
ג'ון נוייקה: We have been particulary interested, and maybe you can give us some assistance, to have intergovernmental agreemant or social security on sending Romanian workers to carry our temporery working activities in Israel and more then that, an intergovernmental agreemant in a mission that gets them back in the country in a very short time.
ג'ון נוייקה: So far, they’re no such agreemants in place.
ג'ון נוייקה: If you like to, I can even provide a copy of the respected document, because we have something like that with a lot of European countries and it works.
ג'ון נוייקה: We can provide a copy of that to the Foreign Affairs, and so far nothing.
ג'ון נוייקה: What is the great asvantage of that?
ג'ון נוייקה: If you are deporting somebody, you got certain expenses anyhow.
ג'ון נוייקה: On the other hand, on that basis, when having the respective person back home, we can take also some measurs and some steps against him.
ג'ון נוייקה: The problem is not to issue them the traveling documents, we are doing it and doing it quickly, we’ve got to consider the whole cycle from the very moment when the respective person is caught untill the moment of his departure.
as follows: After being arrested and put into prison, the Israeli Authorities provide us a list with the names and certain applications for the “Lesse Passe”.
יורי שטרן: They are doing that?
ג'ון נוייקה: The Emigration police do that in the prison.
יורי שטרן: The Moldavian Ambassador told here, that there is no clear rule about informing the embassies about those people who are arrested.
ג'ון נוייקה: It’s just a matter of normal communication with those detention centrals.
ג'ון נוייקה: They provide us the list, but the problem is that the list reaches our embassy only one or two weeks after having the rescpactive person arrested.
ג'ון נוייקה: When these people arrive to Israel, they use to have passporsts.
ג'ון נוייקה: They came legaly but remaind here illegaly.
ג'ון נוייקה: Some of the “kablans” seize them and even that is illegal, they can face certain consequences even in court.
ג'ון נוייקה: When they realized that, some of the “kablans” took the pasports and brought them to the embassy.
ג'ון נוייקה: So if somebody is caught and in prison, we double-check the list and if there is a valid pasport at the embassy, there’s no problem we provide it.
ג'ון נוייקה: If not, we have to issue that so-called “Lesse Passe”.
ג'ון נוייקה: For take one, we take the the list and the application forms received from the Emigration department, and convey them to our authorities back home to double-check that.
ג'ון נוייקה: According to our low, the respective checking has to last for ten days maximum, becouse the respective persons need to have proper identifications, also from the security point of view etc’.
ג'ון נוייקה: What actualy happens, in practice, we issue them in three or four days after receiving the Ok from our people back home.
ג'ון נוייקה: Then you have the respective “Lesse Passe”, so there is no longer a problem of having traveling documents, but you convey them to the outhorities so they could give them to the people who are about to leave.
ג'ון נוייקה: In the meantime, You may have some other problems, so the usual procedure is to process the details at the embassy three or four days after having the green-light from our people back home.
ניסן סלומינסקי: This can take at-least 10 days or less then this?
ג'ון נוייקה: It takes one or two weeks untill we get the list with the names from prison, then it takes no more then ten days to get answer from Romnia.
ג'ון נוייקה: If we get the respective all right, we have no problem to issue the “Lesse Passe” right away.
ג'ון נוייקה: We have some problems in counter, because some cases unlike these are not typical.
ג'ון נוייקה: The people of Romanian origin, who are illegal in Israel are beeng held in four centers, in Nazareth, Ramla, Beer-Sheva, and Haderah for weman.
ג'ון נוייקה: Usually the police is observing the procedure but some of the policemen sometime take some brutal actions and aggress them, and sometimes even tie them up by their hands and legs with chains.
ג'ון נוייקה: Some workers, if use deportation, they have to recuperate some funds from former employers, maby they don’t recognize that they may face a found of about 12,000$.
ג'ון נוייקה: Others have trials that are still pending for the payment of salaries, sometimes up to 15,000$.
ג'ון נוייקה: Or maby for the medical treatment following work or traffic accidents.
ג'ון נוייקה: So these workers got to remain in prison, until the respactive case is solved.
ג'ון נוייקה: Sometimes they have the “lesse passe” and al traveling documants, but they remain in prison because the Israeli authorities don’t have available seats on the airlines, specially during summer season, between July and September.
ג'ון נוייקה: More then that, they have a certain quota that they can take on board: El-Al takes only 3 – 5 such prisoners who are deported.
ג'ון נוייקה: Romanian Airlines up to 10, but they got olso some security resons to take into acount.
ג'ון נוייקה: Some workers on the other hand, refuse to have documents considering that they might have the respective passport at their residence but not having the possibility to pick it up, and the same for their personal belongings.
ג'ון נוייקה: The main reasons for the evantual delay of the departure, would be the delay on the receiving the applications for travel documents at the embassy, the airline tickets have to be issued by the Israeli authorities and to be actualy put on board.
ג'ון נוייקה: You might have another problem regarding the identity of the persons, you have to double-check them because sometimes they provide false names.
ג'ון נוייקה: If you can’t identify a person, then he will stay in prison for what ever it takes.
ג'ון נוייקה: My colleagues from the embassy, are paying regular visits every one or two weeks to the detantion centers which we mantioned before, just to know whats going on there.
ג'ון נוייקה: Another thing, which is most important, we issue the travel documents as soon as possible.
ג'ון נוייקה: We are also in touch with the lowyers that are appointed by the workers or the employers in order to settle the respactive financial matters.
ג'ון נוייקה: I assure you, there is no actual reason to be concern about issuing the “lesse passe” in short time.
ג'ון נוייקה: As I told you in the begining, maybe the best answers to these questions will be to have that agreemant.
ג'ון נוייקה: We also highly appreciate from your side or your authorities, to have embassies informed in the future about any new regulations appearing, regarding the foreign workers, because as you can see we are in the same boat.
ג'ון נוייקה: We got to work it out, in order to process the respactive matters quickly and smoothly.
ג'ון נוייקה: Be sure that from our end, we are doing the best.
יורי שטרן: אני גם מתנגד לכל המדיניות הזאת של הגירוש, אני חושב שזה בזבוז כספי ציבור.
יורי שטרן: אם 1,000 מעסיקים ישראלים ישבו בכלא, זה יפתור את הבעיה הרבה יותר טוב מאשר אם 5,000 עובדים זרים יגורשו בכל חודש.
יורי שטרן: זוהי בושה וחרפה למדינת ישראל, שהלכנו לכיוון הזה.
יורי שטרן: מבחינה אופרטיבית, אני חושב שחייב להיות נוהל שלפיו משטרת ההגירה תתחייב תוך יום ליידע את השגרירות הרלבנטית על מעצרו של כל עובד זר, אלא אם כן אין פרטים המעידים מאיזו מדינה הוא.
יורי שטרן: אבל גם אם אין עליו מסמכים והוא אומר שהוא ממולדובה או כל מדינה אחרת, צריך ליידע את השגרירות.
יורי שטרן: אין שום בעיה לגבי האנשים המגיעים כחוק, ובד"כ למשל הרומנים והסינים מגיעים באופן חוקי רק שאח"כ הם נשארים מעבר לתקופה.
יורי שטרן: אין שום בעיה שבכניסה שלהם לישראל, כאשר רושמים אותם בנקודת ביקורת הגבולות, שייקחו מהם צילום מהתעודה המזהה, כך שלכל אחד הנכנס לישראל כעובד תהיה תעודה מזהה.
יורי שטרן: יש דבר שהוא לא ייסלח, וזו העובדה שמשאירים במעצר אנשים במשך שבוע או שבועיים, עד שהנושא מגיע לשגרירות.
יורי שטרן: יותר מכך, העניין הזה שהם לא בודקים את התעודות שיש ברשות האנשים האלה.
חישוב פשוט שעשיתי: אני מבקש מהיו"ר רן כהן, לדרוש לפי הדוגמאות האלה את התגובה ולהעביר את החומר למבקר המדינה, כי לא יתכן מצב כזה.
חישוב פשוט שעשיתי: באיזה שהוא שלב, אם יבואו משטרת ההגירה ומשרד הפנים ויבקשו תקציב נוסף לשנה הבאה, אני רוצה שיהיו לנו את הנתונים האלה כדי שנוכל לשים אותם לפניהם.
חישוב פשוט שעשיתי: מעסיק שלא משלם משכורת, ובגלל זה מדינת ישראל מחזיקה בכלא את העובדים ובכך נגרמים נזקים לכולם, אז שהמעסיק ישלם לפחות על אותה שהות בכלא אשר נגרמה בגלל העיכוב הזה, וזאת בנוסף לתשלום המשכורת לעובד.
רן כהן: אנחנו נפנה כועדה לשר החוץ סילבן שלום ולשר הפנים אברהם פורז, בדרישה שיהיה תיאום מלא, שהם יזמינו אתכם אליהם כדי שיהיה תיאום מלא ומוחלט ביניכם לבין משרד החוץ ומשרד הפנים לגבי הסוגייה הזאת.
רן כהן: אני מבטיח לכם, אנחנו נבדוק את כל הנושאים שקיבלנו מכם באופן פרטני.
רן כהן: אני גם מבטיח לכם, אנחנו התחלנו את הישיבה הזאת כי אנחנו רוצים לשמור על זכויות האדם ועל כבודם של תושבי ארצותיכם והעובדים הזרים, אנחנו נמשיך לעשות את זה כך שירגישו כבני אדם בעלי זכויות כשהם בישראל, גם כשהם במעצר ובודאי גם כשהם לא במעצר.
רן כהן: פניות של ארגוני נכים ונציגי נכים ואנשים עם מוגבלויות לדון בהשפעה שבהיטל המס, בהשפעה של התכנית הכלכלית על הנושא הזה של הסיעוד לאנשים עם מוגבלויות, אנשים שנזקקים לעבודת סיעוד, שחלקה הגדול עובדים זרים.
רן כהן: מצאתי לנכון, למרות הפגרה, לקיים את הדיון הזה ולהפגיש בין הצדדים בכדי שנשמע באיזה אופן הדברים מתנהלים.
רן כהן: הגיע גם יואב קריים, אחד היוזמים והפונים בדיון הזה.
רן כהן: מי מארגוני הנכים מוכן להתחיל בהצגת הבעיה?
רן כהן: אני מבקש, מאחר שיש לנו עוד ישיבה, אנחנו נהיה היום מאוד ממוקדים ומאוד ענייניים כדי לתת תשובות, גם הצגת הדברים מעשית ועניינית וגם התשובות להם.
עליזה סויסה: להקריא את העקרונות של מטה המאבק, גם נכים עכשיו וגם בזכות.
עליזה סויסה: "לאחרונה התבשרנו כי במסגרת חוק ההסדרים בכנסת בוטלו שתיים ורבע נקודות זיכוי שמהם נהנו עד תחילת השנה עובדים זרים ושהקנו להם פטור בתשלום מס על הכנסה של עד שלושת אלפים מאתיים ₪ בחודש.
עליזה סויסה: משמעות הדבר שעובדים זרים ישלמו מס מהשקל הראשון שהם מרוויחים.
עליזה סויסה: אנו פונים אליכם בשמם של אלפי אנשים נכים קשים החיים בקהילה ונעזרים במטפלים אישיים.
עליזה סויסה: ברצוננו להתריע בפניכם שתקנה זו פוגעת קשות בזכותם הבסיסית של מי שנזקקים לעזרתם היומיומית של מטפלים אישיים לחיות בקהילה ככל אדם.
עליזה סויסה: עליכם לדעת שגובה הגמלה המשולמת לאנשים נכים הזקוקים לסיוע אישי עבור העסקת מטפלת נע בין אלפיים שבע מאות ₪ לשלושת אלפים שלוש מאות לחודש.
עליזה סויסה: סכום זה איננו מאפשר לנו להעסיק מטפלים אישיים בהתאם לחוק.
עליזה סויסה: זאת מכיוון שהם זקוקים לסיוע אישי של עשרים וארבע שעות ביממה אך אינם מסוגלים לשלם למטפלים הזרים שהם מעסיקים את השכר הנדרש לשם כך.
עליזה סויסה: המטפלים הזרים משתכרים על בסיס של שמונה שעות ביום.
רן כהן: אבל הם מקבלים שכר של שמונה שעות?
עליזה סויסה: שעות עבודה ביום בלבד.
רן כהן: הנזקק לשרות עשרים וארבע שעות ביממה כדי לסעוד אותו.
רן כהן: זה לא משנה אם הם נמצאים כי הם עובדים באותו רגע, או שהם רוחצים אותו, או שהם בכוננות, הם נמצאים עשרים וארבע שעות ביממה, שישה ימים בשבוע.
עליזה סויסה: מכיוון שהם זקוקים לסיוע אישי של עשרים וארבע שעות ביממה אך אינם מסוגלים לשלם למטפלים הזרים שהם מעסיקים את השכר הנדרש לשם כך.
עליזה סויסה: המטפלים הזרים משתכרים על בסיס של שמונה שעות ואין ביכולתם של מעסיקיהם הנכים לשלם להם עבור שעות נוספות או עבור כוננויות וכדומה.