GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: ברצוני לומר שני דברים לסיכום מעשי: ראשית, אדוני סגן השר, לא כאיום אלא אני אומר לך באמת:
רן כהן: אבקש ממנהלת הוועדה שנבדוק את העניין הזה.
רן כהן: אם עד סוף החודש הזה לא נדע שהממשלה מפעילה את החוק לתמרוץ עובדים בבניין, אשדל את כל חבריי בוועדה לעתור יחד לבג"ץ כדי להכריח את הממשלה להפעיל את החוק.
רן כהן: יש חוקים בישראל, וצריך לקיימם.
רן כהן: אם זה אמור להביא לתעסוקה של עוד 1,000, 2,000 או עוד 5,000 עובדים בענף הבנייה, לא כל שכן 30 אלף - מבחינתי, זו חתיכת חיים ששווה לעשות אותה.
רן כהן: דרך אגב, צריך לזכור מה העונש של העניין.
רן כהן: היינו בסיור וראינו את הדברים.
רן כהן: סביב העניין הזה של העבודה השחורה, של עבודת העובדים הזרים, מתגלגלים בין 12 ל-15 מיליארד שקל שחור, שהורסים לנו כל נורמה במדינה.
רן כהן: אם כך, למה צריך לשתוק עם זה?
רן כהן: שנית, סגן השר רצון, יש את המודל שפיתחת כאן יחד עם מה שיהודה שגב פיתח כאן.
רן כהן: אני מבקש: תוכלו להתחיל לבנות אותו גם על נושא הקמת פורום התעסוקה, ולהתחיל לחתוך אותו לנתחים בנוסף לענף הבנייה שמקדם אותנו ולראות מה יהיה עם תעשיה ואחרי כן מה יהיה עם החקלאות לפחות חלקית.
רן כהן: נדמה לי, שזו תפיסה נכונה שאם תוכל להניף אותה אפשר יהיה להתחיל לראות איזה שהוא אור לקראת פתרון יותר מעשי להשמת ישראלים בתעסוקה במקום העובדים הזרים.
רן כהן: אני מקווה, שבאופן הזה יתגשם החזון, שנדמה לי שאתה אמרת אותו, שאפשר להגיע באיזה שהוא אופק לזה שלא נצטרך להביא עובדים זרים.
רן כהן: אמרת שכבר בשנה הבאה המעסיקים יצטרכו להבין שהם יצטרכו להסתפק בפחות עובדים זרים, ובעיניי זו התחלה.
דורון רז: רציתי להוסיף דברים על נושא הסיעוד.
רן כהן: נקיים דיון מיוחד ממש מעשי על עניין הסיעוד.
רן כהן: היום התרחבנו קצת לחקלאות, אבל הרוב היה לגבי בניין.
דורון רז: אולי כדאי שבהזדמנות זו, שנמצא פה סגן השר, הוא ישמע את הדברים.
דורון רז: אולי הוא יכול כן לקדם זאת.
מיכאל רצון: יש דיון במליאת הכנסת.
רן כהן: אם כך, אנו נעלה למעלה.
רן כהן: אני מודה מאד לסגן שר התעשיה, המסחר והתעסוקה ולכולכם.
ניסן סלומינסקי: ההצעה באה לומר שני דברים ורשימה של שאלות.
ניסן סלומינסקי: אם יש 60 אלף עובדים לא מורשים ירדנים ואף אחד לא מטפל בהוצאתם, זאת אומרת שאנחנו רוצים לפתור את בעיית האבטלה, מוציאים עובדים זרים, ובירדנים האלה אף אחד לא מטפל ואף אחד לא יוציא אותם מפה.
ניסן סלומינסקי: איך יכול להיות דבר כזה?
ניסן סלומינסקי: השאלה הנוספת היא, לגבי העובדים הזרים האחרים יש לנו רק בעיה של אבטלה, אין לנו בעיה של בטחון, לעומת זאת לגבי הירדנים, אנחנו יודעים שירדן מורכבת מ75-80%- פלשתינים, יש גם בעיית בטחון.
ניסן סלומינסקי: אנחנו לא יודעים מי הם אותם 60 אלף ירדנים, יכול להיות שרובם פלשתינים ויכול להיות שיש בתוכם גם בעיות בטחון של טרוריסטים מתאבדים וכו', ואין אף אחד שמפקח עליהם, אף אחד ששולט.
ניסן סלומינסקי: לא הצלחתי לקבל ממישהו תשובה מוסמכת אם מישהו יודע מי הם ומה קורה איתם.
ניסן סלומינסקי: צירפתי רשימה של שאלות שתיתן לנו איזה שהיא תמונה.
ניסן סלומינסקי: כמה עובדים חוקיים ולא חוקיים יש מתוכם.
ניסן סלומינסקי: כמה ממוצא פלשתיני וכמה לא כדי לנסות לברר גם את הבעיה הבטחונית.
ניסן סלומינסקי: האם העובדים מגיעים לכאן בגפם או שהם מביאים את המשפחות איתם, מה שקורה לגבי הפלשתינים שאנחנו רואים שבתחילה מגיע אחד ואחר כך כל החמולה.
ניסן סלומינסקי: האם הם חוזרים לביתם כל יום או שנשארים ללון פה, כי אנחנו לא רואים תנועה כל כך אדירה על הגשרים.
ניסן סלומינסקי: כמה שנים הם שוהים פה, אם מישהו בכלל יודע?
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהם נמצאים פה שנים.
ניסן סלומינסקי: האם מישהו יודע באיזה תחומים הם עוסקים.
ניסן סלומינסקי: אלה היו דוגמה של שאלות שהמשמעות העיקרית שלהם היא האם יש בעל בית שיודע מה קורה איתם לאחר שמינהלת ההגירה מודיעה אנחנו לא יודעים, לא מטפלים, זה לא בתחום שלנו.
קובי שושני: קודם כל מה זה השב"חים הירדנים האלה, אם לתת איזה תמונה כללית.
קובי שושני: מדברים על מעל 60 אלף, זה נושק ל70-, בפגישה האחרונה עם גנות הוא אמר לי שזה כבר עבר את ה70-.
קובי שושני: המספרים לא מדוייקים אבל זה מעל 60 לבטח.
קובי שושני: בהסכמי אוסלו ניתנה אפשרות לרשות הפלשתינית לאשר כניסתם של כל האזרחים, כל הלאומים, לתוך שטחי הרשות באמצעות רשיון ביקור.
קובי שושני: רשיון הביקור הזה ניתן ע"י המינהל האזרחי בהתחלה ואותם ירדנים נכנסו על בסיס של איחוד משפחות, על בסיס של ביקורים, נכנסו לתוך שטחי הרשות הפלשתינית שטחי A ו-B ולאט לאט חלקם גם זלגו פנימה.
יעקב ברוש: המצב הזה נוצר בין 93 ל2000-2001-.
יעקב ברוש: מ2001- אפשר לומר שזה נפסק.
יעקב ברוש: אם עוד יש אז זה במספרים בודדים, אני אפילו תוהה אם זה דו ספרתי של כניסה בלתי חוקית.
יעקב ברוש: ההידוק נעשה מאוד קפדני החל מ2000-2001-.
שמואל ויזנר: הסקר האחרון על שב"חים ירדנים בארץ נעשה לפני כשנה וחצי שנתיים ואז דיברנו על 57 אלף ירדנים שנכנסו לארץ.
שמואל ויזנר: רובם לפי מה שאנחנו יודעים מתרכזים בצפון הארץ בכפרים הערבים ומשם זולגים למדינה.
שמואל ויזנר: בצפון הארץ בכפרים הערבים, חלק בתוך השטחים וחלק בגליל בשטחים שלנו, עובדים, נישאים, זה המצב נכון להיום.
רן כהן: דיווח מפי משרד התמ"ת בנושא סגירת 580 תיקי מעסיקים
תומר מוסקוביץ: בשנת 2003 הוגשו 545 כתבי אישום כנגד מעסיקים.
תומר מוסקוביץ: בשנת 2002 הוגשו 300 כתבי אישום.
תומר מוסקוביץ: יש עליה של כ50%- בכתבי אישום.
תומר מוסקוביץ: לגבי קנסות, בשנת 2002 הטלנו 1,391 קנסות, בשנת 2003 הטלנו 2,272 קנסות.
תומר מוסקוביץ: זה נכון להיום בחצי שנה, הגידול הוא לא ב50%- הוא אולי ב300%- מפני שבשנת 2002, בכולה, היו 200 כתבי אישום ב2003-, בחצי שנה, 375.
תומר מוסקוביץ: בקנסות, ב2003-, בחצי שנה, 2,272 קנסות.
תומר מוסקוביץ: זה לגבי קנסות שהוטלו וכתבי אישום שהוגשו.
תומר מוסקוביץ: לגבי גזרי הדין.
תומר מוסקוביץ: גזרי דין זה באחריות בית המשפט, בית הדין לעבודה הוא זה שמחליט כמה להעניש.
תומר מוסקוביץ: הקנס הכי גבוה היה חצי מליון ש"ח לחברה שהעסיקה חמישה עובדים זרים.
תומר מוסקוביץ: באותו שבוע קיבלנו 250 אלף ש"ח קנס על חברה, 96 אלף ש"ח קנס, אתמול בדיון שהתקיים החלטנו שהציבור לא מספיק מודע לזה ואין מספיק הרתעה ולכן התשדירים של מינהלת ההגירה יהיו יותר מפורטים ויפרטו גם את גובה הקנסות ואת העונשים שהוטלו.
תומר מוסקוביץ: זה בנוסף להרבה מאוד מאסרים על תנאי שהוטלו.
תומר מוסקוביץ: כשמדברים על סגירת תיק יכול להתקבל רושם מוטעה שהיה כבר תיק והוגש בו כתב אישום או הוטל בו קנס ואז הנאשם הגיש בקשה וביטלנו את התיק.
תומר מוסקוביץ: לא, ה580- תיקים האלה שנסגרו, לא מדובר על תיקים שהיו תיקי חקירה בכלל.
תומר מוסקוביץ: אנחנו כמערכת פלילית וההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה אומרת שכדי להטיל קנס מינהלי אני צריך את אותה תשתית שיש לי לכתב אישום, במערכת כזאת צריך לעשות בלמים ופילטרים לעצמנו.
תומר מוסקוביץ: אני כמי שאחראי על המערכת הזאת לא הייתי מוכן שההחלטה על סגירת התיק, אפילו שמדובר בנייר ולא בתיק, תהיה בידי הגורם החוקר אלא תמיד בידי המחלקה המשפטית.
תומר מוסקוביץ: לכן, היו המון תיקים, כ580- במהלך של שנה או יותר שהיו דוחות פעולה ודו"ח הפעולה הזה הגיע אל המחלקה המשפטית והיא החליטה שהענין הזה נסגר, לא מטילים בו קנס ולא הולכים לכתב אישום.
תומר מוסקוביץ: זה יכול להיות מהמון סיבות.
תומר מוסקוביץ: למשל משטרת ההגירה תפסה עובד זר ברחוב.
תומר מוסקוביץ: הרחיקו אותו.
תומר מוסקוביץ: זה מגיע אלי, אין לי מעסיק, בוודאי שאין לי עדות פלילית שאני יכול להגיש אותה לבית משפט נגד מעסיק.
תומר מוסקוביץ: אז אין לי פה עבירה נגד מעסיק.
תומר מוסקוביץ: הגיעו למקום עבודה, למשל קניון, ראו אנשים בורחים מהמעסיקים.
תומר מוסקוביץ: תפסו אותם וגירשו את כולם.
תומר מוסקוביץ: איזה מעסיק, יש בקניון כזה 200 מקומות עבודה.
תומר מוסקוביץ: העובד שותק.
תומר מוסקוביץ: לפעמים האינטרס הציבורי הוא להרחיק את העובד הזה כמה שיותר מהר מהארץ ולא לעכב אותו עד שהוא יחליט להגיד אצל איזה מעסיק הוא עבד.
תומר מוסקוביץ: עלות היום שהייה שלו במשמורת לפעמים לא שווה את הדבר הזה.
אפרים כהן: היום ישנם צוותים משולבים, משטרת הגירה, פקחי משרד העבודה ופקחי משרד הפנים.
אפרים כהן: לכל אחד יש הגדרת תפקיד מפורטת.
אפרים כהן: עובדי אגף אכיפה של משרד התמ"ת תפקידם לבדוק תנאים סוציאליים של העובד והעסקתו, רשות ההגירה, אם העובד חוקי או לא חוקי, אם הוא לא חוקי היא צריכה לקחת אותו ולשלוח אותו הביתה.
אפרים כהן: משרד הפנים בודק אם הוא בהיתר או לא בהיתר.
אפרים כהן: בתי המשמורת כמעט תמיד מלאים, זה גם הסיבה שמשטרת ההגירה לא יכולה לעצור, ויש אפילו הסדרים ע"י משטרת ההגירה שהיא מגיעה למעסיק, אני נותנת לך שבועיים תוציא את כולם החוצה, אני לא מגישה נגדך תביעה משפטית ולא קנס מינהלי.
אפרים כהן: זה לא בסדר, אבל לפעמים זו החלטתו של מפקד שקובע שעדיף שהם יצאו מחר מאשר להחזיק אותם בבתי המשמורת שבועיים שלושה.
רן כהן: אפרים תוכל לומר לנו מה היקף הקנסות?
אפרים כהן: מליון שקל.
אפרים כהן: ב2003- , מאחר והיו בעיות של חקיקת חוק עם מרכז הגבייה, נגבו כ2- מליון מתוך 8 מליון שהוטלו.
אפרים כהן: לאחר שהוסדר הענין עם מרכז הגבייה ועם שע"מ גייסנו הרבה עובדים כדי לסיים את כל הגבייה.
רן כהן: קנסות.
רן כהן: הסכום על כל אלה זה שמונה מליון?
ויקטור בריילובסקי: ממש לפני בואי לפה קיימנו ישיבה בנושא הזה, ניסינו לדבר על השלב הבא, איך אנחנו מתמודדים עם השלב הבא אחרי שנעשה סדר ונדע שעובד זר יש לו איזה שהוא כרטיס, שנדע שמי שיש לו את הכרטיס או החותמת הזאת הוא שוהה חוקי ומי שלא המשטרה שתגיע אליו יכולה להוציא אותו בלי לשאול שום שאלות.
ויקטור בריילובסקי: עשינו סדר בבלגן הזה, הסדר הזה הוא קודם כל נגד כל אלה שעסקו בתחום הזה ואמרו שיש אי סדר.
ויקטור בריילובסקי: קודם כל יהיה סדר, השלב השני כשנגיע אליו, אנחנו עוד לא קיימנו דיון מעמיק בנושא הזה, נעשה מהפך שונה לגמרי ואנחנו נקבע שהיתר ניתן לעובד ולא למעביד.
ויקטור בריילובסקי: רק לעובד.
ויקטור בריילובסקי: עובד יבחר איפה הוא רוצה לעבוד.
ויקטור בריילובסקי: הדבר היותר חשוב הוא, ואני מציע לכולם לחשוב ולשקול את הענין הזה, אני יודע שכל המעסיקים מסתכלים עלי עכשיו ותתחיל מלחמת העולם הגדולה שכל אחד ירצה את ההיתרים אליו כי זה הכי נוח והכי קל וכל אחד ירצה את השליטה אצלו, אבל אם זה יהיה בידי העובד אז לאף אחד לא תהיה שליטה, או שתהיה שליטה רק ליחידת הסמך או לרשות ההגירה.
ויקטור בריילובסקי: וזה מה שצריך להיות.
ויקטור בריילובסקי: בסיכומו של דבר צריך להוציא את הסחר הזה בעובדים ולמחוק אותו לחלוטין כי זה דבר שהוא לפי דעתי פוגע בכל ערך שיש לנו פה במדינה הזאת.
ויקטור בריילובסקי: הקו שצריך להנחות אותנו, ולזה צריך להקדיש את כל המאמצים, איך אנחנו מקטינים באופן דרסטי את כמות העובדים הזרים עד כדי ביטול מוחלט והדבר הזה צריך להיות באופן רדיקלי ומשולב בשני תהליכים.
ויקטור בריילובסקי: צריך לעשות את זה מצד אחד בהקטנת הקיצבאות כדי שלאנשים יהיה כדאי ללכת לעבודה, אחרת כשמקבלים הרבה קיצבאות לא כדאי ללכת לעבודה והעובדה היא שהמעסיקים מוצאים את עצמם במצב שהם דורשים עובדים ולא מעסיקים עובדים ישראלים.
ויקטור בריילובסקי: לכן צריך בענין של הקיצבאות לצמצם את הקיצבאות, להגיע לכדאיות כלכלית לאנשים ללכת לעבוד ולא ללכת ללשכת העבודה ומהצד השני ליצור תנאים כאלה שהעובדים הזרים ירדו מסדר היום הציבורי שלנו בכלל, עד כמה שאפשר להקטין את זה באופן טוטאלי, אם אפשר להפסיק את זה בכלל אני הייתי חותך את זה באופן מוחלט, אני בטוח שזה בלתי ריאלי לעשות את זה בבת אחת אלא צריך לעשות את זה באיזה שהיא הדרגה ואנחנו נתחיל בשנה הבאה, נשב על זה ונראה איך אנחנו מקצצים את המכסות הללו ומצמצמים את המספרים האלה לכדי מינימום עד שנגיע למספר האופטימלי.
ויקטור בריילובסקי: אינני חושב שישראלית או ישראלי אינם יכולים לעבוד בסיעוד, אני לא חושב שיש מישהו שלא יכול לעבוד בחקלאות גם זה 40 חום בחממה, עשינו את הדברים האלה, הישראלים עשו את זה פעם, והארץ הזאת התפתחה וגדלה, אותו דבר בבנין.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שניתן לעשות את זה ואני בענין הזה הייתי מציע לך כיו"ר הועדה הזאת, זה צריך להיות התהליך, זה צריך להיות הקו המנחה, אני חושב שבענין הזה יש הסכמה גדולה לבד מכמה כאלה שהם בעלי ענין שאנחנו מבינים את זה, אבל נצטרך לעמוד מול התופעה הזאת ולנסות איכשהו לעמוד בפרץ, אחרת סופנו אני לא יודע איפה הוא יהיה.
ויקטור בריילובסקי: אמר כאן מישהו בפעם שעברה אנחנו מעסיקים עובדים בלתי חוקיים.
ויקטור בריילובסקי: זה דבר כבר לגיטימי להעסיק באופן בלתי לגיטימי עובדים אבל לא צריך להיות חכם, אני בטוח שאם רפ"ק שמואל ויזנר ילך לנווה שאנן בת"א הוא ימצא שם הרבה, הוא לא צריך לעמוד רק בצמתים.
ויקטור בריילובסקי: יש שם המונים שכולם יודעים את זה, אף אחד פה לא עיוור במדינת ישראל, כולם יודעים את האמת וכולם עושים לא ראיתי לא שמעתי, כולם יודעים איפה העובדים הבלתי חוקיים במדינת ישראל, זה לא סוד ואפשר לתפוס אותם.
ויקטור בריילובסקי: אם רוצים במבצע רציני תוך מספר חודשים אין פה אף אחד.
ויקטור בריילובסקי: אני לא בטוח שאנחנו עושים את מלאכתנו ממש כפי שצריך להיות עד תום, אבל התהליך צריך לגרום לביטול כל הענין הזה של העובדים הזרים, ממילא נופלת עלינו הגזרה עכשיו של הפלשתינאים, ממילא נופלת עלינו הגזרה עכשיו של יחסים טובים עם הירדנים, יהיה לנו פתרונות לאלה שלא ימצאו עובדים, יהיה לנו פתרונות אחרים שנעשה אותם מחוסר ברירה, אז את הענין של העובדים הזרים יש לנו ברירה וכדאי שננסה להתנקות מהענין הזה.
רן כהן: יש לי בקשה, באותה רוח שאנחנו מדברים פה על הענין, נושא הכפלת הקנסות מ5,000- ל10,000- לא יספיק בשום פנים ואופן.
רן כהן: אני פונה אליך ולשר, להגדיל את הקנס מ5,000- ל25- אלף.
רן כהן: אם אתם רוצים שזה יהיה דרקוני, אם אתם רוצים שזה יהיה חריף, אם אתם רוצים שזה יאותת איתות החלטי, זה הסיכוי היחידי שאנשים ידעו שמונף עליהם גרזן.
רן כהן: ואני מבקש מכם שתשקלו את הענין הזה כיוון שאם זה לא יהיה דרקוני אז הם ימשיכו במלאכה המזוהמת שלהם.
רן כהן: זה גם יגרום להם יותר לשקול לקבל עובדים ישראלים ואני יודע שהיה פה נשיא התאחדות הקבלנים, הם מבקשים שהממשלה תיישם את ההסכם איתם על קבלת אלף שקל לעובד בנין, צריך ליישם את זה ואז יותר אנשים ילכו לבנין.
ניסן סלומינסקי: אז נתון כשלעצמו שהוא מדהים.
ניסן סלומינסקי: הדבר היותר מדהים היה שמנהלת ההגירה, שהיא הממונה לטפל בנושא של השוהים הבלתי חוקיים ולפנות אותם, טוענת שזה לא בסמכותה, זה לא במנדט שנתנו להם והיא לא מטפלת בהם.
ניסן סלומינסקי: סנ"צ גנות שעוד היה בתפקיד אמר, אני אתן לכם את הנתונים, לא באחריות שלי, אני לא מטפל בזה.
ניסן סלומינסקי: ודבר נוסף, שגם ארץ המוצא שלהם - ירדן - לא רוצה שהם יחזרו לירדן.
ניסן סלומינסקי: הם מעדיפים שהם יישארו פה, אז הם עושים את כל הקשיים שבעולם.
ניסן סלומינסקי: לא יתנו ניירות ולא יתנו אפשרויות, כך שבעל כורחנו, אם נלך בשיטה הזאת, הם יישארו פה.
ניסן סלומינסקי: בניתוח יותר מעמיק של הסוגייה, אז מתברר שהם מחולקים.
ניסן סלומינסקי: חלק מתוכם, אני לא יודע אם זה 10% או 20%, נמצאים בתוך ישראל הקטנה.
ניסן סלומינסקי: הכוונה שהם מפוזרים בכפרים בגליל או במקומות אחרים.
ניסן סלומינסקי: האחרים נמצאים עדיין בשטחים.
ניסן סלומינסקי: אבל יש זליגה, הם זולגים כל הזמן לתוך ישראל.
ניסן סלומינסקי: כי שמה אין להם עבודה, אז הם זולגים כל הזמן לישראל.
אלי פז: מפט"ש, משרד החוץ, משטרת ישראל, לא רק הנושא של ההגירה, משרד הפנים והשב"כ.
אלי פז: הנתונים בין שבע לשמונה שנים, הצטברו סדרי גודל של למעלה מ60- אלף ירדנים שנכנסו ולא יצאו, לפי הערכות של גורמי הביטחון וגורמים נוספים.
אלי פז: הסוגייה מאוד סבוכה, כי יש פגם מסוים בהסכם פריז, לגבי מסלולי כניסה.
אלי פז: הכניסה שלהם היא דרך רש"פ, של מרביתם.
אלי פז: יש עפ"י הסכם בינינו ובין הרש"פ, לגבי ביקורים, יש פתח שהוא מקשה על בקרה של השלטון הישראלי לגבי מי זולג.
אלי פז: מי נכנס ומי יוצא.
אלי פז: לכן כדי לשמוע ולקבל מענים טובים צריך שהאנשים המתאימים יהיו פה.
אלי פז: יציגו את הבעיה.
אלי פז: ואז אפשר יהיה גם לחשוב על פתרון.
רן כהן: אז אני יכול לעשות את זה בועדת החוץ והביטחון.
רן כהן: אם זה נוגע בעניין של עובדים זרים ועבודה זרה.
אלי פז: השיבה וכן הלאה.
אלי פז: לא כולם הגיעו לשוק העבודה בישראל.
אלי פז: ז"א, חלק מהם מתחרים על פרוסת הלחם והמרגרינה בשטחים.
אלי פז: הסוגייה היא סוגייה מאוד רצינית.
אלי פז: פרצות שהיו בהסדר של כניסת מבקרים, נקרא לזה, האם הוא הניצול הוא ניצול קטן יותר?
אלי פז: אני חושב שכן.
אלי פז: האם השאלה היא רק שאלה של בקרה?
אלי פז: אני מעריך שלא.
אלי פז: אני מעריך שבנוסף לבקרה אולי יותר יעילה, יש גם העניין של הסיכון.
אלי פז: כי אותה גברת פאטמה ואדון מוחמד שרוצה לבקר את בן-דודו בחברון, אם יש לו חשש שהוא לא יחזור בשלום, אז אולי הנטייה שלו להגיע לכאן היא תהיה קטנה יותר.
אלי פז: גם המצב הכלכלי הורע.
אלי פז: ז"א לשבור שבר, לעשות את הצעד הזה כדי לשבור שבר בשטחים או בישראל, הביקושים ירדו, גם שם.
אלי פז: לפני שנתיים וחצי שיעור האבטלה ביו"ש היה יותר נמוך בנקודת הקצה, לפני שנפתחה האינתיפאדה ממה שהיה בישראל.
אלי פז: היה כ8%- אפילו פחות.
אלי פז: באזור רמאללה היה בין אפס לאחוז אחד אבטלה.
רן כהן: חוקיים מירדן לישראל.
רן כהן: או שאתם באמת לא עוסקים בזה.
אליהו אהרוני: מאוד רחבה.
אליהו אהרוני: אני יודע מידיעה כללית לומר לך, שבעבר כאשר הרשות הפלסטינית עבדה במלוא אונה, היתה פריצה גדולה מאוד במסגרת ביקורי משפחות, נושא של התיירים דרך גשרי הירדן של כניסה בסיבות שונות ומשונות, להיכנס לתוך שטחי הרשות הפלסטינית.
אליהו אהרוני: ומשם זה הפך להיות מעבר לתוך ישראל לצורכי עבודה.
אליהו אהרוני: בתקופה שלפני גאות ושפל, זה היה כדאי יותר, משתלם יותר.
אליהו אהרוני: זה גם היה מוטיב פרוץ יותר.
אליהו אהרוני: כאשר נסגרו גשרי הירדן, התופעה צומצמה.
אליהו אהרוני: עשינו לפני חודשיים-שלושה איזשהי בדיקה, יש עדיין כניסות, לא בכמויות שהיו לפני תקופת הגאות והשפל - אבל עדיין יש כניסות מירדן לצורכי ביקורי משפחות ולצורכי תיירות וכדומה.
אליהו אהרוני: בדיקה לצרכים מסוימים - המספרים הם די קרובים - של נכנסים ויוצאים.
אליהו אהרוני: אם זה המצב היום, אני לא יודע.
אליהו אהרוני: כי זה מצב שונה, זה קיץ.
אליהו אהרוני: אז בדקנו את הנתונים של החורף.
אליהו אהרוני: היתר בגשר אלנבי וגשר אדם היו באחריותי.
אליהו אהרוני: המספר של 60-70 אלף הוא לא מספר שנולד בשנתיים-השלוש האחרונות.
אליהו אהרוני: זה מספר שקיים כבר 10 שנים.
רן כהן: שהנושא הזה הוא באמת במידה מסוימת גבולי בין מערכת הביטחונית פרופר לבין נושאי פנים פרופר לבין הנושא של עובדים זרים, שזה הסמכות של הועדה הזאת, אני אתייעץ עם יו"ר ועדת חוץ וביטחון, יו"ר ועדת הפנים, באיזה מידה הדבר הזה מטופל שם ובאיזו מידה אנחנו נמשיך לטפל בזה.
רן כהן: לגבי מי הם הגורמים שצריכים להיות שותפים בעניין הזה.
רן כהן: ז"א, איזה גורמים נוספים במשטרת ישראל צריכים לבוא, בשב"כ ובמתפ"ס.
רן כהן: יש פה גורמים לגמרי נוספים שצריכים להיות עסוקים בעניין הזה.
רן כהן: אני לא בטוח שזה יישאר בגדר הועדה שלי.
רן כהן: תקלה דיפלומטית או שהתקלה הזאת אנושית.
רן כהן: אנחנו רוצים לקיים קשר מאוד מאוד חם וידידותי עם ירדן ואין שום סיבה שלא.
רן כהן: יש לי שתי שאלות.
רן כהן: שאלה אחת למשרד התמ"ת.
רן כהן: שאלה שניה, למשטרת ההגירה.
רן כהן: קודם כל, הוכרז על מבצע שאומר שנותנים איזה תקופה, ביניים של פינוי מרצון שבמהלכן נותנים הזדמנות לעובדים זרים בלתי חוקיים-משפחות לעזוב.
רן כהן: אולי תאמר לנו מה המצב עם המבצע הזה של יציאה מרצון-עזיבה מרצון.
אליהו אהרוני: אפשרות להירשם, להציג כרטיס טיסה.
אליהו אהרוני: מי שנרשם והציג כרטיס טיסה, יכול לעזוב בלי שהוא ייעצר.
אליהו אהרוני: כאשר מי שלא יוציא כרטיס טיסה, אנחנו בתחילת ספטמבר במהלך הפעילות שלנו, במידה והוא ייתפס, או במסגרת פעילות יזומה, או במסגרת פעילות אקראית, נעצור ונרחיק אותו בהתאם לנהלים הקיימים.
אליהו אהרוני: בודקים את זה מבחינת מסמכים.
אליהו אהרוני: מי שיציג את המסמכים הנדרשים, ניתן לו את השהות לעזוב, להתארגן.
אליהו אהרוני: כאשר הכוונה היא יותר לתת להם להתארגן על ביתו, ילדיו וכדומה ולצאת את הארץ.
אליהו אהרוני: יש היענות די טובה.
אליהו אהרוני: יש חלק מהמשפחות שכבר עזבו את הארץ.
אליהו אהרוני: ואנחנו מקווים שהאנשים ייענו ויעזבו מרצונם.
אליהו אהרוני: שלא נצטרך להרחיק אותם.
רן כהן: שאתם נותנים להם לנצל פה הזדמנות לצאת ללא מעצר וללא פגיעה וענישה.
רן כהן: יש לזה פרסום, זה הולך מפה לאוזן, אתם תולים שלטים במקומות המגורים של המשפחות הללו?
רן כהן: אולי תיתן לנו בכל זאת כמה מספרים שנדע, על כמה מדובר, עשרות מאות, בטח לא אלפים.
אליהו אהרוני: פליירים בשפות שונות, במרכזים שבהם אנחנו יודעים שמתגוררות משפחות.
אליהו אהרוני: במקומות שמגיעים אליהם משפחות כגון, בתי דואר, מתנסי"ם, כנסיות, מקומות ריכוז אחרים שמגיעים עובדים זרים.
אליהו אהרוני: מבחינת מספרים, סה"כ עד עכשיו נרשמו 64 משפחות, שזה 178 נפשות.
אליהו אהרוני: שלוש משפחות עזבו את הארץ, שזה 9 איש עד עכשיו.
אליהו אהרוני: אנחנו מסייעים להם בכל ההליכים.
אליהו אהרוני: גם אם יש מישהו שאין לו תיעוד מסמכים מסוים בתוקף, אנחנו מסייעים לו להוציא את התיעוד ולקבל את זה באכסניה המתאימה.
אליהו אהרוני: לארץ בעבר, מזמן האשרה שלו גבו קנס - היום לא גובים ממנו קנס, מאפשרים לו לצאת.
אליהו אהרוני: אני לא מחתים לו "ביקורתי" בדרכון.
רן כהן: תשמעו, יש לי עכשיו כרטיס טיסה לעוד שבועיים, אני בעוד שבועיים הולך לטוס.
רן כהן: אתם קצת בדילמה.
אליהו אהרוני: בהחלט נאפשר לו.
אליהו אהרוני: אם הוא יבוא מרצונו - לא כשאני אעצור אותו.
אליהו אהרוני: נוסף על מנת להתארגן, לצורך סידורים כספיים, סידורים של הרכוש שהם צברו כאן במהלך השהייה שלהם.
אליהו אהרוני: בתי הדין למשמורת משחררים אותם בערובה.
אליהו אהרוני: 50% מהם רק יוצאים את הארץ.
אליהו אהרוני: חלקם מוכנים לשלם את הערובה שזה בסך של משהו עד 30,000 ש"ח כדי להישאר בארץ.
אליהו אהרוני: למרות שהערבות מחולקת אחרי איזה שהוא זמן.
רן כהן: התמ"ת להבאת עובדים זרים למסעדות האתניות.
רן כהן: זה מסעדות תאילנדיות, הודיות.
רן כהן: הפניתי כמה שאלות.
רן כהן: ואני מאוד חושש למען האמת, שיש פה איזשהו צינור חדש להבאת עובדים זרים בצנרת שאותי היא מדאיגה מאוד.
רן כהן: קודם כל אני רוצה להביע תמיהה משום שראיתי שבכללים שפרסם המשרד, מסעדות אתניות זה כבר לא רק הודיות ותאילנדיות ויפניות.
רן כהן: למשל, גם מסעדות אירופיות - זה מסעדות אתניות.
רן כהן: מסעדות אמריקאיות - זה מסעדות אתניות.
רן כהן: יש לזה אישור להביא עובדים זרים.
רן כהן: לא זו בלבד, אלא נשלח מכתב לבעלי המסעדות האתניות להגיש בקשות וניתנה הקצבה לכל גודל של מסעדה לייבוא, קוראים לזה בשם המסתור, "טבחים מומחים".
רן כהן: מה שנשלח אלי עפ"י בקשתי, שבענף המסעדות 213 מסעדות שפנו בבקשה ליחידת הסמך במשרד, ובמסגרתם הוגשו 252 בקשות למתן היתר לעובדים זרים.
רן כהן: אני רוצה לשאול, זה 252 עובדים.
רן כהן: משום שראיתי שיש שם מסעדות שיכולות לבקש שלושה-ארבעה-חמישה-שמונה עובדים.
רן כהן: כאמור, הוגשו 252 בקשות למתן היתר לעובדים זרים.
רן כהן: מתוך הבקשות ל93- מסעדות היו חסרים מסמכים.
רן כהן: ואז נשלח להם מכתב להשלמת המסמכים, בחלקם כבר השלימו.
רן כהן: אנחנו בכלל יוצאים מדעתנו כדי לעזור להם לייבא עובדים זרים למסעדות הללו.
רן כהן: המשרד עושה עבודה טובה.
רן כהן: מפקח על אכיפת חוקים סוציאליים, תנאים הולמים, ביטוח רפואי, שכר מינימום וכו'.
רן כהן: המספר נראה לי מוזר.
רן כהן: 213 מסעדות הגישו בקשות, בכמה עובדים מדובר.
רן כהן: המינימלי לכל מסעדה, הוא שלושה עובדים זרים.
רן כהן: ז"א, אם הוגשו 213 - מינימום זה פי 3.
רן כהן: אז מה מספר הבקשות לעובדים זרים.
רן כהן: אני לא מבין למה הנדיבות הזאת.
רן כהן: מה קורה פה, יש פה איזה מהלך, אני חייב לומר, נסתר מבינתי, למה לצאת מדעתנו לייבא עובדים זרים דרך הצינור הזה.
רן כהן: אנחנו אומרים לחקלאים, עד כאן; אנחנו אומרים לבנאים, עד כאן; פתאום בענייני המסעדות האתניות - השמנת של מדינת ישראל שהולכת לאכול במסעדות האלה - יש לה מהלכים במשרדי הממשלה.
ירון שרעבי: הרלוונטיים.
ירון שרעבי: בממשלה הקודמת, זה היה במשרד העבודה והרווחה, שירות התעסוקה היה כפוף לשם.
ירון שרעבי: אני בכלל מופתע שיש צינור חדש.
ירון שרעבי: ז"א בועדת הכלכלה, ועד המסעדות האתניות הביא את הנושא של המשבר שלו.
ירון שרעבי: משבר שקרה מאז שעשו קיצוץ חד, בענף שהיה לו מומחים.
ירון שרעבי: וזה לא צינור חדש.
ירון שרעבי: מדברים על ההכרה בצורך הזה, למעלה מ10- שנים.
ירון שרעבי: זה ענף שקיים 30 שנה, ובכל העולם הוא מתנהל בצורה של מומחים זרים במסעדות האתניות.
ירון שרעבי: המספרים וההקצאות שמדובר פה, זה הקצאות שהם עוד הרבה מתחת ממה שבאמת צריך לצורך של מסעדה אתנית - זה לא מגיע מתוך איזה שהיא המצאה או איזשהו צינור להביא מומחים זרים.
ירון שרעבי: מדובר על שלוש ועדות מקצועיות בין-משרדיות-ממשלתיות, עם מהלכים במשרדים, עם אנשי מקצוע ממשרדי תיירות, עבודה, רווחה.
ירון שרעבי: שישבו על הנושא הזה בצורה מאוד רצינית ובדקו את זה.
ירון שרעבי: הגיעו למסקנה שצריכים להביא X מומחים.
ירון שרעבי: נכון לעכשיו, הקריטריונים שעל-פיהם עובדת יחידת הסמך של רשות ההגירה, הם קריטריונים של ועדת בן-צבי.
ירון שרעבי: (אני ממליץ לחברי הועדה, לחברי-הכנסת לשבת ולקרוא אותה) הנושא גם הגיע לבג"צ.
ירון שרעבי: גם שמה הם הגיעו למסקנה שהם חייבים עובדים זרים במסעדות האתניות.
רן כהן: הייתי בוועדת של הכנסת, שמעתי את הזעקה.
רן כהן: אבל מה לעשות, גם פה, גם בועדת העבודה, ועדת הכלכלה, אנחנו שומעים את זעקת הבניין.
רן כהן: המסעדות האלה אגב, הם סגורות היום.
רן כהן: הם יעבדו רק כשיביאו להם את המומחים.
ירון שרעבי: שהגישו 213 מסעדות בקשות - יכול להיות שזה כולל גם את הבקשות של המסעדות המעורבות.
ירון שרעבי: אני יודע שהנושא של המעורבות, יש להם הוראה, ככה אני הבנתי, אני לא מייצג אותם ואין לי מה לומר בשמם, יש הוראה לתת טבח מומחה אחד לכל מסעדה כזאת.
ירון שרעבי: אז גם כן בעקבות דין ודברים שהיה עם המשרד.
ירון שרעבי: משמרות.
ירון שרעבי: לכן מדובר שם בין 3 עד 10 מומחים זרים לכל מסעדה, בהתאם לקריטריונים.
ירון שרעבי: רוב המסעדות, מדובר על סדר גודל ממוצע, של 6 מומחים זרים למסעדה.
ירון שרעבי: מספר האנשים שעובדים במסעדות האלה, מה שיעשו - יקבלו את העיקריים האלה.
ירון שרעבי: ואנחנו במהלכים, כמו בענפים אחרים, לעשות הלבנה של העובדים שנמצאים בישראל.
רן כהן: גם.
רן כהן: שהמסעדות הללו עובדות היום.
רן כהן: הם מוכרות אוכל היום.
רן כהן: הם לא הולכים לפתוח אף מסעדה חדשה.
רן כהן: אני מבין שהמסעדה פועלת ויש לה היום את העובדים.
רן כהן: נניח היא פונה להלבין את העובד שלה לפרק זמן מסוים.
רן כהן: זה בתנאי שאתם מלמדים מישהו תוך חצי שנה לעשות את העבודה הזאת - בעוד חצי שנה העובד הזר הזה איננו.
ירון שרעבי: את התכנית, ברגע שיהיו לנו היתרים.
ירון שרעבי: היה מצב פשוט אבסורדי, ששנתיים לא נתנו היתרים.
ירון שרעבי: איך בעלי המסעדות יתפקדו?
ירון שרעבי: היו בעלי עסקים, שכולנו פה צריכים לחשוב על טובתם ולא רק ברמה של עובדים.
ירון שרעבי: זה ענף שתורם המון למדינת ישראל.
ירון שרעבי: שהיו עסוקים בשנתיים האלה, רק במצוקה הזאת, איך אני מתפקד מחר ואיך אני פותח מסעדה במקום.
רן כהן: את התכנית, מה עונה ועד המסעדות האתניות למשרד התמ"ת.
רן כהן: "קודם כל תביאו מומחים, אנחנו לא מתחילים שום דבר ללמד ישראלים , עד שאתם לא מביאים מומחים".
רן כהן: אילו השר היה עומד בעניין הזה נכון, הוא היה צריך להגיד, קודם כל תפתחו קורסים למומחים, אח"כ נראה מה יהיו הצרכים.
רן כהן: אולי לייבא מומחים ללמד.
רן כהן: אבל מה שהולך להיות פה עכשיו, זה לעניות דעתי, זה הולך להיות התפרצות דרך צינור חדש לא של מומחים זרים.
רן כהן: גם אם סוגיית המומחים - היא סוגייה מאוד מאוד מעניינית.
רן כהן: אני למשל רוצה לדעת, איפה המומחים האלה יגורו?
רן כהן: הם יגורו בזבל של התחנה המרכזית.
רן כהן: הם יגורו בבתי-מלון מפוארים; אני רוצה לדעת מה יהיה השכר שלהם.
רן כהן: אם השכר שלהם יהיה פעמיים השכר הממוצע, אז אני אדע שמדובר במומחים זרים - ולא על עבדים זרים.
רן כהן: כל הפרמטרים הללו לא יכולים לעבור.
רן כהן: לכן אני מציע שנפנה מכאן לשר התמ"מ להקפיא את העניין, עד שלא מתחיל קורסים של לימוד ישראלים לעבוד את העבודה הזאת וללמוד את המקצוע הזה.
רן כהן: ועד שלא מבררים היטב באיזה רמות מומחים, איזה רמות שכר ואיזה רמות הכנסה מדובר.