GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה רפלוביץ: אני אתן דוגמה פשוטה, שאתר כמו שלי מחזיק באתר שלושה עגורנים, טרקטורים.
משה רפלוביץ: ביום עבודה אחד שלא באים עובדים לעבודה, אני לא צריך לספר לך כמה כסף אני מפסיד.
משה רפלוביץ: לכן אין לנו אפשרות אחרת, אלא להסתמך על עובדים זרים.
משה רפלוביץ: כל דבר אחר הוא אחיזת עיניים ולא יעבוד.
ניסן צ'ליק: אני קבלן במשך 44 שנים.
ניסן צ'ליק: גם אבא שלי עסק בזה וגם הבן שלי.
ניסן צ'ליק: בחודש וחצי האחרונים, אחרי ייסורים ואחרי חבלי לידה קשים מאוד, החברים שלנו מופקרים.
ניסן צ'ליק: העלייה מ-5.5 דולר ל-10.5 דולר זאת מכה.
ניסן צ'ליק: אני מציע לחברים דבר פשוט, אל תבנו.
ניסן צ'ליק: בואו ניצור מצב שלא יהיו דירות.
ניסן צ'ליק: בכל מקרה, אנחנו מנסים להביא עובדים.
ניסן צ'ליק: אני רוצה לסיים באנקדוטה.
ניסן צ'ליק: בחור צעיר שסיים צבא, אמר לי שהוא רוצה להצטרף לעבודה.
ניסן צ'ליק: אמרתי לו שאתן לו את העבודה הכי קלה, הוא יהיה מפעיל המעלית בבניין בן 12 קומות.
ניסן צ'ליק: אחרי כמה ימים שהוא התחיל לעבוד, הוא אמר לי "מחרתיים אני מפסיק לעבוד, כי אני מגיע למכסה שלי ואז אני יכול לקבל את המענק שלי מהצבא".
ניסן צ'ליק: ביקשתי שיישאר עד סוף השבוע, אבל הוא אמר "אני משוגע?
ניסן צ'ליק: להישאר בעבודת בניין עוד יומיים?".
ניסן צ'ליק: זאת הבעיה העיקרית שלנו, שחבר'ה באים אלינו לעשות קצת כסף כדי לנסוע לדרום אמריקה.
ניסן צ'ליק: אנחנו צריכים אנשים מקצועיים.
ניסן צ'ליק: כאשר חבר הכנסת בנלולו רוצה לקנות דירה, הוא רוצה לקנות דירה באיכות טובה, ובצדק, כי הוא שילם ממיטב כספו.
ניסן צ'ליק: אנחנו רוצים לתת את זה, אבל אנחנו חייבים לשם כך בעלי מקצוע.
דני יתום: אני מבקש שכל נציגי הממשלה שנמצאים כאן יתייחסו לנקודות שעלו כאן בסוף.
אברהם דניאל: הרעיון הוא טוב.
אברהם דניאל: לאחר שנתיים של מסים, אגרות, לתעשייה, מסחר ותעסוקה 504 כל עובד לשנה, מס מעסיקים 8% ויש בכוונת ועדת הכספים להעלות את המס עד 12% בתמורה לנקודות הזיכוי, מתוך מטרה שלא יהיה כדאי לנו להעסיק עובדים זרים.
אברהם דניאל: אם זאת המדיניות, תבטלו את העובדים הזרים.
אברהם דניאל: למה מפעילים עלינו מערכת של ענישה?
משה ברסימנטוב: עמידה בחוק.
אברהם דניאל: אנחנו רואים במדיניות הממשלה מדיניות מטעה והרסנית.
אברהם דניאל: למעשה, המדיניות של הממשלה רוצה להביא למצב שהעובד הזר יהיה יקר כדי שלא יהיה כדאי להעסיק אותו, וכך ליצור מקומות עבודה למובטלים.
אברהם דניאל: לאחר שנתיים של מסים ואגרות על סך 1,155 שקלים למשרד הפנים, 504 שקלים על כל עובד לשנה למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, מס מעסיקים על סך 8%, ויש בכוונת ועדת הכספים להעלות את המס עד 12%, בתמורה לנקודות הזיכוי, המטרה היא להביא בסופו של דבר למצב שלא יהיה כדאי לנו להעסיק עובדים זרים.
אברהם דניאל: יש לי רעיון לממשלה - אם זאת המדיניות, תבטלו את העובדים הזרים.
אברהם דניאל: הרי זה יותר פשוט ויותר קל.
אברהם דניאל: גם לאחר כמעט שנתיים, הישראלים לא נקלטו בחקלאות.
אברהם דניאל: מה משרד מתוקן עושה?
אברהם דניאל: אומר "טעיתי, לא הצלחתי, נחשוב על דרך אחרת".
אברהם דניאל: אבל זה לא קיים, לא קיימת דרך אחרת.
אברהם דניאל: למעשה, מדיניות הממשלה היא חיסול החקלאים.
אברהם דניאל: עם כל הכבוד לשר האוצר שמתנגד להתנתקות, הוא עושה את ההתנתקות בתוך "הקו הירוק", הוא מנתק את החקלאים מהאדמה.
דני יתום: מאיפה אתה בארץ?
אברהם דניאל: אני ממושב שדה יצחק, ואני גם חקלאי של 200 דונם פרחים וגם מעסיק עובדים זרים.
אברהם דניאל: אני מכיר את העסק הזה היטב.
אברהם דניאל: החקלאות אינה יכולה לשאת את המיסוי הזה.
אברהם דניאל: אנחנו מבקשים לקיים דיון ענייני ורציני רק בעניין הזה.
אברהם דניאל: אני חושב שראוי שיבטלו את המס הזה על החקלאות, אלא אם כן הממשלה תגיד שהיא רוצה לחסל את החקלאות.
אברהם דניאל: דרך אגב, היום הרבה חקלאים מתחילים לחשוב על מעבר למדינה זרה, לאתיופיה.
אברהם דניאל: שם עלות העובד 75 סנט, וכדי להשיג שם מים, אתה חופר בור ומשקה בחינם.
אברהם דניאל: דרך אגב, רוצים להעביר אותנו גם לתאגידים.
אברהם דניאל: כוונת הממשלה היא שיהיה עוד יותר יקר, וככה בטוח ייקלטו עוד ישראלים.
אברהם דניאל: התובלה האווירית ושינוע הפרחים התייקרו.
אברהם דניאל: לפני שנתיים שילמנו על פרחים 70 סנט לקילו, והיום אנחנו מגיעים ל-1.10 דולר לקילו.
אברהם דניאל: מחיר המים התייקר ב-15 אגורות, ואמרו לנו "ניקח עוד 15 אגורות, ואנחנו נחזיר לכם את זה אחר כך בחזרה".
אברהם דניאל: למי הם מחזירים, אני לא יודע.
אברהם דניאל: החקלאות היום אינה מסובסדת.
אברהם דניאל: הדבר היחיד שיכול להציל אותנו זה העובדים הזרים.
אברהם דניאל: אם רוצים לסגור את החקלאות, תפעלו לביטול העובדים הזרים.
אברהם דניאל: זה יותר קל, כך גם תגאלו אותנו מהייסורים.
שריקה טנן: מה זה לבטל?
אברהם דניאל: להביא לכך שלא יהיו עובדים זרים.
אברהם דניאל: למה הממשלה מטילה עליי כל כך הרבה עונשים?
אברהם דניאל: אנחנו מבקשים שיחליטו החלטה חדה וברורה, או שייתנו לנו את העובדים הזרים ונמשיך איכשהו להתפרנס ולחיות בכבוד מענף החקלאות, או שיגאלו אותנו מהייסורים ויבטלו את העובדים הזרים.
יוסף בלייר: אני אציג את הנתונים הבסיסיים של החקלאות.
יוסף בלייר: שמעתם את אברהם דניאל, ויש פה עוד חקלאים שמהם תשמעו כמה קשה לנו.
יוסף בלייר: החקלאות זקוקה ל-72,000 עובדים כל יום.
יוסף בלייר: יש היום 18,000 עצמאיים ו-16,000 ישראלים צעירים שעובדים בחקלאות, חלק יושבים פה.
יוסף בלייר: יש בין 16,000 ל-18,000 ישראלים, שהם עובדים שכירים בחקלאות בכל הרמות, החל מהקטיף וכלה במנהלי עבודה.
יוסף בלייר: שכרם הממוצע גבוה משכר המינימום, וזה הדבר היחיד הנכון שאמר נציג האוצר.
יוסף בלייר: יש 26,000 זרים.
יוסף בלייר: אני אומר חד משמעית, שלא הייתה ירידה בעובדים הישראלים מאז 1991, אז התחיל משבר העובדים.
יוסף בלייר: אני מבקש בהזדמנות זאת, שתזמן אותנו ואת החברים במשרד האוצר לישיבה מיוחדת, שכותרתה בחינת נתונים.
משה ברסימנטוב: ואת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יוסף בלייר: וגם את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, משום שאנחנו הערנו להם שהם מציגים פה, לא פעם ראשונה, נתונים שהם לא נכונים, ואנחנו עומדים על הנתונים שאנחנו מוסרים.
דני יתום: כמה עובדים זרים עובדים בחקלאות?
קריאה: 26,000.
יוסף בלייר: כרגע 26,000 לא בפועל, אף פעם אין שנה שהגענו ל-26,000.
יוסף בלייר: המקסימום זה 23,000.
יוסף בלייר: לכו ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
עטף דגש: אני רוצה לתקן נתון.
עטף דגש: מתוך ה-26,000, הסדירו את עניינם 25,400.
יוסף בלייר: עוד לא נגמרה השנה.
יוסף בלייר: כשנגיע לסוף השנה, אתה תראה שאנחנו לא נגיע למספר הממוצע של 26,000.
יוסף בלייר: הנתונים האלה חשובים, כי הם מבהירים שגם כאשר מקבלים החלטה שאמורה לסייע לנו, ההחלטה בדרך כלל לא מתבצעת.
יוסף בלייר: לישיבה הזאת שתקיים אני אביא את הנתונים לאורך 10 השנים האחרונות.
יוסף בלייר: זה הקושי הראשון.
יוסף בלייר: אמר קודם חבר הכנסת בנלולו שחסרים 10,000 עובדים.
יוסף בלייר: אז חלק מהעובדים עובדים שעות נוספות, וזה ברור לחלוטין, משום שאין ברירה אחרת, וחלק מהתוצרת החקלאית לא נקטפת.
יוסף בלייר: כל מי שרוצה לראות את זה, מוזמן עכשיו לגליל ולנגב, לראות שפרחים, פרות וירקות לא נקטפים.
יוסף בלייר: לפני תחילת האינתיפאדה היו פה הרבה מאוד עובדים פלסטינים, מהם 16,000 חוקיים, שעברו דרך לשכות התעסוקה, ואפרים יודע את זה.
יוסף בלייר: היה מספר כפול של עובדים, שלא נרשמו בשום מקום.
דני יתום: כמה פלסטינים, להערכתך, עובדים היום בחקלאות?
יוסף בלייר: הלשכה מעריכה בין 4,000 ל-6,000, אבל זה מספר שקשה לאמוד אותו.
אברהם דניאל: לא יותר מ-2,000.
משה ברסימנטוב: אתה מדבר על שכירים או בכלל?
יוסף בלייר: על שכירים.
יוסף בלייר: יש פה בעיה שהמדינה מחליטה במודע לנסות להציק ליצרנים.
יוסף בלייר: מדינה שרוצה צמיחה מציקה ליצרנים.
יוסף בלייר: החברים במשרד האוצר יודעים שהפעולות בהן הם נוקטים לא יביאו עובד אחד להצטרף לחקלאות.
יוסף בלייר: הצענו כל מיני פעולות.
יוסף בלייר: אנחנו מוכנים להביא לכאן חוברות שלמות שכתבנו, אבל שום כלום לא עומד מול הרצון החד משמעי שלהם לצמצם את יכולתנו לעבוד.
יוסף בלייר: אם תרצה לשמוע פה סיפורים קורעי לב, יש כאלה שיספרו לך.
חיים חדד: אני רוצה לדבר על מדיניות משרדי הממשלה, ועל האופן בו אנחנו מתמודדים עם אותה מדיניות.
חיים חדד: אני לא אכנס לסיפורים קורעי לב, אבל אני בהחלט אתייחס לפעילות של משרדי הממשלה מולנו ומול החלטות הממשלה.
חיים חדד: כמו שכולם יודעים, יש מדיניות של הממשלה לצמצום מספר העובדים, אבל הממשלה מגבה את המדיניות הזאת בהחלטות.
חיים חדד: יום יום אנחנו נתקלים בהחלטות ממשלה, שהפקידים של אותה ממשלה לא מכבדים את אותן החלטות.
דני יתום: לא יכול להיות.
דני יתום: ..
חיים חדד: אין לנו מערכת הטלת קנסות.
חיים חדד: אם היתה לנו מערכת הטלת הקנסות, היינו מטילים קנסות והיינו פועלים בעניין.
חיים חדד: מערכת הטלת הקנסות היא חד צדדית.
חיים חדד: לכן, אנחנו מנסים להידבר ולקיים שיחות עם משרדי הממשלה.
חיים חדד: המשרד שהכי פועל בניגוד להחלטות ממשלה זה משרד האוצר.
חיים חדד: הוא מגיע גם לאותן ישיבות שאנחנו מדברים עליהן, והוא מציג נתונים לא אמיתיים.
חיים חדד: אומנם המכסה שלנו היא 26,000 עובדים, אבל על פי נתוני משרד הפנים, יש כרגע בארץ רק 23,450 עובדים.
חיים חדד: חסרים לנו כרגע מעל ל-2,500 עובדים בפועל.
חיים חדד: אנחנו פנינו לאותם משרדים, וראינו שיש אי הבנה באשר למדיניות של שמים סגורים/שמים פתוחים.
חיים חדד: זימנו פגישה אצל מנכ"לי המשרדים.
חיים חדד: היו שם מנכ"לי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ומנכ"ל משרד ראש הממשלה.
חיים חדד: כמו כן היו שם נציגי משרד האוצר ומשרד החקלאות.
חיים חדד: יצא סיכום פגישה של המנכ"לים האלה ומה צריך לעשות כדי לבצע את מדיניות הממשלה.
חיים חדד: את אותו סיכום ישיבה החליטו לא ליישם אותם פקידים.
1028: מי החליט לא ליישם אותו?
חיים חדד: הפקידים הקטנים.
אפרים כהן: הפקידים הם לא קטנים.
אפרים כהן: ..
חיים חדד: בכל מקרה, פקיד שעובד מתחת למנכ"ל הוא קטן יותר.
חיים חדד: פה מדובר בהחלטה של מנכ"ל משרד.
דני יתום: האם פניתם חזרה למנכ"לים של המשרדים הרלוונטיים, העליתם בפניהם את הבעיה הזאת והיתה להם איזושהי תשובה?
חיים חדד: אנחנו מחכים לתשובה.
חיים חדד: מנכ"ל ראש הממשלה הלך להביא כסף.
דני יתום: הוא נסע עכשיו לארצות הברית.
חיים חדד: כן, להביא כסף.
חיים חדד: מנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בודק אפשרות להביא את העובדים דרך איזו חברה משוויץ, שיש לה הסכמים בינלאומיים עם כל העולם להביא את העובדים.
חיים חדד: הם בוחנים את האפשרויות האלה.
רוני ידידיה: אני רוצה להגיד על זה כמה מילים אחר כך.
1028: חיים חדד וכל החברים שמדברים על הנושא של החקלאות אומרים שהיה סיכום בין שני המנכ"לים.
1028: מדוע הוא לא יוצא לפועל?
1028: אני מבקש שתשאל את השאלה כאן.
1028: נמצאים פה פקידים, אז שיתנו לנו תשובה.
דני יתום: אנחנו נבדוק את זה עם המנכ"לים.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, יש תשובות לעניין הזה.
אפרים כהן: אמרו מנכ"לים, אבל גם לנו יש סמכות לתת תשובות לשאלות שהעלו פה.
דני יתום: ברבע שעה האחרונה של הדיון נשמע את תשובות משרדי הממשלה, ובסוף נסכם.
חיים חדד: בינתיים, עד שהמנכ"לים יקבלו את ההחלטות שלהם ויתנו תשובות, הפרות על העצים והפרחים לא נקטפים, ואותם לקוחות שמחכים לתוצרת הזאת בחוץ לארץ כבר הגיעו למסקנה שישראל זאת לא מדינה שאפשר לסמוך עליה, והם מחפשים את התוצרת של מדינות אחרות.
חיים חדד: לכן אנחנו החקלאים כבר מגיעים למסקנה, שאם אנחנו החקלאים נעבור למדינות אחרות, אולי נוכל לעמוד בהזמנות שהתחייבנו להן.
חיים חדד: לא חשוב אם מדובר בפלסטינים או בזרים - כרגע אין עובדים פלסטינים, ואם יהיו פלסטינים, נשמח – אבל בעזרת תוספת של בין 5,000 ל-7,000 עובדים בחקלאות, נוכל להכפיל את הייצוא החקלאי מישראל.
חיים חדד: כל השווקים באירופה ובכל העולם מחכים לתוצרת שלנו.
חיים חדד: יש לנו אפשרות, יש לנו ידע ויש לנו יכולות, אבל הדבר היחיד שחסר לנו זה ידיים עובדות, ומי שמונע מאתנו את אותן ידיים עובדות זה אותם פקידי אוצר שמנהלים את הכלכלה של מדינת ישראל.
1028: חיים, תסביר בבקשה שתעסוקה של עובד זר אחד מכניסה עבודה לעוד ארבעה, חמישה ישראלים.
חיים חדד: כבר הוכחנו והראינו את הנתונים, שככל שמספר העובדים הזרים בחקלאות עולה, כך מספר הישראלים שמועסקים בחקלאות עולה.
חיים חדד: עובד זר אחד מכניס עבודה לעוד ארבעה ישראלים בתמיכה בכל הנושאים.
חיים חדד: לגבי המיסוי, יש הסכם שהקבלנים חתמו עם משרד האוצר, אבל הם חתמו אותו כשהכניסו אותם למרתף העינויים, ואמרו להם: או שאנחנו מחסלים אתכם פה, או שתחתמו על ההסכם.
חיים חדד: אנחנו לא נחתום על הסכם כזה.
חיים חדד: מה שעושה עכשיו משרד האוצר זה לאלץ את החקלאים לחתום על ההסכמים האלה בהפעלת כל מיני שיטות של מיסוי, בניגוד להחלטות ועדת הכספים בכנסת.
חיים חדד: אני חושב שכאזרחים, ההשפעה שלנו יכולה לבוא לידי ביטוי בוועדת כנסת.
חיים חדד: אני חושב שזאת זכותנו וזאת חובתנו, ואנחנו פועלים בשיטה הזאת.
חיים חדד: הם הביאו לחוק ההסדרים לשנת 2005 הצעה להעלות את מיסוי העובדים מ-8% ל-10%.
חיים חדד: החוק לא עבר, וועדת הכספים דחתה את זה.
חיים חדד: חוק ההסדרים עבר בכנסת בלי זה.
חיים חדד: מה הם עושים עכשיו?
חיים חדד: הם דורשים מאתנו להסכים להעלאת ההיטל על העובדים, בתנאי שהם ימשיכו לתת לנו את נקודות הזיכוי.
חיים חדד: אם אנחנו לא נסכים לזה, הם יפעלו להורדת נקודות הזיכוי.
חיים חדד: אני חושב שהשיטה הזאת שפועלים בה הפקידים היא גרועה מאוד.
חיים חדד: אני חושב שהגיע הזמן שהוועדה הזאת תקים קול צעקה, ושלפחות אותם מקבלי החלטות ידאגו שמי שמיישם את ההחלטות שלהם אכן יישם אותן ככתבן וכלשונן, בלי פירושי ביניים.
חיים חדד: תודה.
דני יתום: חנניה אזולאי, בבקשה.
דני יתום: החברים שלך כבר אמרו, לדעתי, הכל.
דני יתום: אם אתה תתאר מצב שהוא עוד יותר גרוע, בכלל זאת קטסטרופה.
חנניה אזולאי: אני אתאר את המצב בדיוק כפי שהוא.
חנניה אזולאי: נערי האוצר, עם כל הכבוד להם, אומרים שיהודים רוצים לעבוד בחקלאות.
חנניה אזולאי: אין בעיה, שיביאו לי יהודי כזה היום שייכנס אתי לחממה לא לשמונה שעות, אלא לשעה.
דני יתום: מאיפה אתה?
חנניה אזולאי: אני שכן שלך ממושב בארותיים.
חנניה אזולאי: אתה יודע מה זאת חקלאות.
חנניה אזולאי: בעבר היו לנו שני דונם והתפרנסנו יפה מאוד.
חנניה אזולאי: היום אני בעל 140 דונם, מתוכם 70 דונם חממות, ואני בקושי חי.
חנניה אזולאי: אנחנו אוכלים את הרזרבות, ואומרים לנו "תביא יהודי".
חנניה אזולאי: יהודי בא לי עם "מרלבורו" ועם מצית ביד ומבקש שאחתום לו.
חנניה אזולאי: תחתום לו, ובערב יש לך בעיה אתו.
חנניה אזולאי: אנחנו רוצים להעסיק עובדים יהודים, פלסטינים או זרים.
חנניה אזולאי: אומרים שיעלו לנו מ-8% ל-12%.
חנניה אזולאי: עגבנייה שאתה אוכל ב-80 אגורות, כמה אתה יכול להטיל עליה מסים?
חנניה אזולאי: אז רוצים להטיל עליי עוד מסים?
חנניה אזולאי: שיגידו לי לסגור ואני אלך הביתה.
חנניה אזולאי: היום החקלאים הולכים לאתיופיה, ואתה גם מכיר את חלקם.
חנניה אזולאי: אני לא יכול להתחרות איתם, הם יהרגו אותי.
חנניה אזולאי: אם לא תתנו לנו לעבוד פה, הם יהרגו אתי ואני אמות לבד.
חנניה אזולאי: אני מבקש לאפשר לנו להמשיך לעבוד.
חנניה אזולאי: יש לי בן אחד שעובד אתי, וחבל שהוא חמור שהוא הצטרף אליי.
חנניה אזולאי: אנחנו עובדים קשה כדי להתפרנס, ומביאים עגבניות מטול כרם.
חנניה אזולאי: אני רוצה לראות אותם כשיחסלו אותנו, ונראה בכמה יקנו את העגבנייה.
דני יתום: חנניה, אף אחד לא יחסל אותנו.
דורון רז: קודם כל אני רוצה לעשות הפרדה, שבתחום הסיעוד יש עובדי סיעוד שעובדים במסגרת זכאי חוק סיעוד ואחרים.
דורון רז: אני מתייחס לאלה שעובדים במסגרת של זכאי חוק סיעוד.
דורון רז: לפי חוק הסיעוד היום עובדים כ-72,000 עובדים ישראלים ו-10,000 עובדים זרים.
דורון רז: המטרה שלנו כמעסיקים היא כמובן להעסיק ישראלים, אבל הטענה שניתן למצוא עובדים ישראלים שיעשו את העבודה במשך 24 שעות היא טענה לא נכונה.
דורון רז: בשנת 1992 כשהייתה עלייה מחבר העמים, היו עובדים שעבדו 24 שעות, אבל היום לא ניתן להשיג עובדים כאלה.
דורון רז: אם יש להסתדרות או למישהו כל מספר של עובדים ישראלים שרוצים לעבוד 24 שעות, אנחנו מתחייבים מחר בבוקר לספק להם עבודה.
1028: אדוני היושב ראש, יש לי בקשה למשרדי האוצר, התעשייה, המסחר והתעסוקה ולמשרדים שמטפלים בעובדים זרים.
1028: נפרסם מחר מודעה בעיתון "מחפשים עובדים לחקלאות, מחפשים עובדים לבניין, מחפשים עובדים למסעדנות".
1028: קחו אותם, תראיינו אותם, תשלחו אותם לעבודה, ואני מבטיח לכם שאחרי יומיים אף אחד לא יתקבל, ואף אחד גם לא יירשם.
1028: עשינו כבר ניסיון כזה בענף הבניין.
1028: פרסמו מודעה שמי שיבוא ירוויח 8,000 שקל, ואפילו אחד לא הגיע.
דורון רז: זכויות העובדים לפי חוק הסיעוד משולמות במלואן.
דורון רז: אין עובד שלא מקבל את זכויותיו.
שריקה טנן: לא נכון.
קריאה: כרגיל, את אומרת דברים לא נכונים.
דורון רז: אנחנו נמצאים תחת פיקוח מתמיד של ביטוח לאומי וחתומים על חוזים.
דורון רז: הנזק שיכול להיגרם לחברות הסיעוד, אם הן לא יקיימו את ההסכם עם הביטוח הלאומי, הוא לאין שיעור יותר גדול, רק בגלל היחס של 72,000 עובדים לעומת 10,000.
דורון רז: אנחנו כאיגוד חברות הסיעוד חתמנו עם ההסתדרות על הסכם קיבוצי שהכיל בתוכו את העובדים הזרים, ויכולה לאשר את זה סימה.
דורון רז: המוסד לביטוח לאומי לא הסכים לאמץ את ההסכם הזה.
דורון רז: לאיזה עובד זר יש במדינת ישראל הסכם קיבוצי?
יהודה שגב: בענף הבנייה.
דורון רז: המוסד לביטוח לאומי לא הסכים לאמץ את זה.
דורון רז: האוצר רואה לנגד עיניו כל הזמן רק מספרים, ורוצה לצמצם את מספר העובדים הזרים כדי לקצץ בעלויות המדינה בחוק הסיעוד.
דורון רז: הוא מגיש הצעות חדשות לבקרים כל שנה בכל חוק הסדרים, איך ניתן לטפל בקשישים יותר טוב.
דורון רז: פקידי האוצר כבר נהיו עובדים סוציאליים ואחיות, והם יודעים מה טוב לקשישים ולמטופלים.
דורון רז: הם יודעים הכל יותר טוב מכולם.
דורון רז: היתה ישיבה לפני כמה ימים במועצת הביטוח הלאומי, שם הצעתי לפקידי האוצר הצעה יותר טובה.
דורון רז: האסקימוסים מצאו דרך יותר טובה להיפטר מזקנים, הם השאירו אותם בשלג.
דורון רז: לא יעזור שום דבר, צריך לטפל באנשים.
דורון רז: במדינת ישראל טיפול בקשיש שנמצא בבית טוב מכל הבחינות.
דורון רז: קודם כל הוא נשאר בסביבה הטבעית שלו.
דורון רז: שנית, מבחינה כלכלית אפילו למדינה עלות של טיפול בבית יותר זולה מאשר טיפול במסגרת מוסדית.
דורון רז: עכשיו העלו הצעת חוק בכנסת להעסקה ישירה של עובדים זרים על ידי משפחות, לא על ידי חברות הסיעוד.
דורון רז: המדינה מנסה לשקר לכולם בעיניים.
דורון רז: מנתונים בדוקים, ברגע שהיא תשלם כסף ישירות, ייצא לקשיש פחות כסף ממה שהוא מקבל היום, כי היא נותנת 80% מגובה הקצבה.
דורון רז: המדינה בכל מקרה מנסה להקטין את העלויות מתוך רצון להסתכל רק מתוך החור של המטבע.
יעקב סדן: מכיוון שדורון רז דיבר על הסיעוד ומכיוון שאני מייצג תאגיד של העובדים הזרים בענף הבניין, אני רק רוצה להצטרף למה שאמרו הקבלנים.
יעקב סדן: הרשויות היום נותנות לכל תאגיד אפשרות להעסיק 400 עובדים.
יעקב סדן: 400 עובדים זה - האגרות בלבד – כארבעה וחצי מיליון שקל, שאנחנו מחויבים בהן.
יעקב סדן: ברור שזה בסופו של דבר מוחל על הקבלנים, והקבלנים בוכים, כי מצד אחד הם צריכים את העובדים והם חייבים לרשום אותם, כי אחרת יקנסו אותם בקנסות מפה עד הודעה חדשה - אנחנו צריכים לשלם את הכסף, אבל אנחנו לא בטוחים שנראה את הכסף בחזרה, ולדעתי, זאת איוולת שהשטן לא ברא - ומצד שני רוצים להוזיל דירות לאוכלוסייה.
דני יתום: זה הד למה שהם אמרו.
דני יתום: אבי בן זנו מ"עמותת נכים עכשיו" מבקש שאקרא את המסמך שהוא כתב.
דני יתום: זה נייר עמדה בנושא עובדים סיעודיים: הזכות לנהל חיים עצמאיים בקהילה היא זכות יסוד עקרונית בדרכנו להשגת שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות.
דני יתום: אנו מגדירים עצמאות כיכולת של האדם הנכה לשלוט בחייו ולקבל את ההחלטות הנוגעות לחייו, יחד עם קבלת העזרה הדרושה.
דני יתום: בתכנון המדיניות של העסקת עובדים זרים במשק חייבים להביא בחשבון את העובדים הסיעודיים המטפלים באנשים נכים.