GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: פתחתי בזה שעניין הקמת ה-pool יישקל במשרד הפנים, כולל במשרד התמ"ת.
אפרים כהן: אני יכול לדבר בשם כולם, מאחר שאני המבוגר ביותר ועובד מדינה הוותיק ביותר, זו הזדמנות בלתי חוזרת להודות לחבר-הכנסת רן כהן.
רן כהן: עדיין לא נפרדתי מהוועדה.
רוני בר-און: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים.
רוני בר-און: זוהי ישיבה טקסית וחגיגית שאנחנו מקיימים מצוות אנשים מלומדה.
רוני בר-און: בכל פעם שמסתיימת תקופה, מתחילה תקופה בחיי הוועדה, על פי הקביעות של ההסכמים הקואליציוניים, ושל הוועדה המכינה של הכנסת ה-16.
רוני בר-און: בעצם זו היתה אמורה להיות מחצית הקדנציה של הכנסת, או שני שליש הקדנציה של הכנסת, לא בטוח שזה יעמוד במבחן השני שליש, כפי שאנחנו כולנו מתרשמים.
רוני בר-און: אנחנו נפרדים היום מחבר הכנסת רן כהן, בתור יושב ראש הוועדה כמובן לאחר שעל פי התנועה בכנסת, ועל ההסכמים המוקדמים הוא מונה להיות יושב ראש הוועדה לזכויות הילד, וכס היושב ראש מתפנה.
רוני בר-און: ועל פי תקנון הכנסת, מי שממליץ בפני ועדות הכנסת על בחירת יושבי הראש שלהן היא ועדת הכנסת.
רוני בר-און: וועדת הכנסת אכן התכנסה ב-14 ביוני השנה, ובהתאם להוראות סעיף 10א לתקנון הכנסת המליצה או ממליצה ועדת הכנסת לוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים לבחור בחבר הכנסת דני יתום לכהן כיושב ראש הוועדה, במקום חבר הכנסת רן כהן.
רוני בר-און: אני אעמיד את זה להצבעה, אחרי שנאשר את זה אומר מספר מלים.
רוני בר-און: היושב ראש יתפוס את מקומו, יושב ראש הכנסת יאמר מספר מלים, ואז אנחנו נתפזר.
רוני בר-און: כולם יכולים להשתתף בהצבעה כי מחליפים ממלאי מקום של חברים סטטוטורים.
רוני בר-און: אני מעמיד איפה להצבעה לוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים, את המלצת ועדת הכנסת למנות את חבר הכנסת דני יתום, יושב ראש הוועדה.
רוני בר-און: הצבעה בעד - רוב נגד - רוב נמנעים - אין אני קובע איפה פה אחד כי חבר הכנסת דני יתום נבחר על ידי ועדת הכנסת לבחינת בעיית העובדים הזרים ליושב ראש הוועדה.
רוני בר-און: אני בשמחה מפנה את מקומי.
רוני בר-און: מכאן ואילך אתה מנהל את ישיבת הוועדה.
רוני בר-און: אודה לך אם בנוסף ליושב ראש הכנסת תיתן גם לי לומר מספר מלים.
דני יתום: אני מודה לכם על כך שבחרתם בי פה אחד, אמנם הפה הוא קטן, פה שמונה ארבעה חברי כנסת, אבל מאוד מאוד איכותי, והוא עוד יפיק מרגליות.
ראובן ריבלין: לי אסור להצביע, אז היו שלושה.
דני יתום: אבל אין לי ספק, הרגשתי לפי מבע פניך, ומבט עינייך שאתה תומך.
דני יתום: באמת תודה, ותודה לוועדת הכנסת בראשותו של היושב ראש, חבר הכנסת רוני בר-און שהמליצה בפני הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים, ועדה מיוחדת להמליץ ולאשר את מינויי לתפקיד יושב ראש הוועדה.
דני יתום: אני מבקש מחבר הכנסת רוני בר-און, יושב ראש הוועדה לומר כמה מלים.
דני יתום: לאחריו, חבר הכנסת רן כהן, היושב ראש היוצא.
דני יתום: בסוף, נקנח עם דבריו שבוודאי יהיו מאוד מעניינים, של יושב ראש הכנסת חבר הכנסת רובי ריבלין.
דני יתום: בבקשה רוני.
רוני בר-און: תודה רבה לך אדוני היושב ראש, אדוני יושב ראש הכנסת, היושב ראש היוצא, היושב ראש המכהן, זה עונג די מפוקפק להחליף בין ראשי ועדות.
רוני בר-און: אלא שכאן באמת הדברים נראים קצת אחרת.
רוני בר-און: חשיבותה של הוועדה הזאת ידועה בוודאי לכל הנמצאים בחדר, היא על סדר היום הציבורי במדינת ישראל במשנה תוקף גם בימים אלה, כמו בזמן ארוך מכאן ואחורה, ועוד בוודאי לזמן ארוך מכאן וקדימה.
רוני בר-און: אתם נפרדים היום מהיושב ראש, המחוייבות שלו לפרלמנט, המחוייבות שלו לעבודת הכנסת היא טוטלית.
רוני בר-און: אני מכיר אותו לא מעט שנים, אני מכיר אותו כמעט שלוש שנים מעבודתנו המשותפת, בחלק מהוועדות, מההופעות שלו בפני ועדת הכנסת.
רוני בר-און: זה איש שגם אם אין לי איתו מהמשותף, בהרבה מובנים בדעות הפוליטיות שלנו, אני לא יכול לומר עליו פרט לכל השבחים שבעולם, על הרצינות שלו, על המחוייבות שלו, על הקולגיאליות שלו, על האחריות שלו לצרכים של מדינת ישראל.
רוני בר-און: אנחנו באמת חלוקים, אבל לשמוע אותו ואת האחריות שלו לדברים, אז גם כאשר הוא אומר את הדברים, כשאתה לא מסכים איתם במאה אחוז, אתה יודע שהאיש אחראי למה שהוא אומר, והוא אומר דברים שהוא מאמין בהם.
רוני בר-און: חף מכל מניפולציה, מכל ארוגנטיות, מכל רשעות בין אישית.
רוני בר-און: באמת איש נפלא, עשית פה עבודה יוצאת מן הכלל.
רוני בר-און: אני נפרד ממך בכאב מצד אחד, ויחד עם זאת בשמחה, כי אתה נוטל לידייך בוודאי מחלקה שהיא לא פחות טעונה טיפוח מאשר בעיית העובדים הזרים, והיא זכויות הילד.
רוני בר-און: דני, זה גם איש שהכרתי בכנסת, הוא חבר בוועדה שלי מזה שלוש שנים.
רוני בר-און: לפעמים לא קל לי איתו, בדרך כלל לא קל לי איתו, אבל הידע שלו, הנחישות שלו, הנסיון שלו, היכולות שהוא מביא מכל הקריירה הצבאית, מוסדית, פוליטית, בוודאי יעמדו לרשות הוועדה הזאת, ולכל אלה שמעוניינים בתוצאות שלה, ואין לי שום ספק שהוא יצליח כאן כפי שהוא מצליח בכל מקום.
רוני בר-און: אני מאחל לך הצלחה גדולה, הבעיה היא בעיה כאובה, והיא טעונה טיפול מאוד רציני.
רוני בר-און: היא לא כמו שאתה רואה, איך הייתי אומר, בחדר הזה גם מתקיימת הוועדה לענייני הסמים, הסקסיות שלה היא קצת מוגבלת, כי אתה רואה אנשים עסוקים בדו"ח בכר ובפוליטיקות וכיוצא באלה.
רוני בר-און: אבל באמת חשוב שהדברים יטופלו, אין לי שום ספק שתעשה את זה על הצד הטוב ביותר, כפי שאתה עושה כל שאתה נוטל לידייך.
רוני בר-און: בהצלחה רבה.
דני יתום: רוני, תודה רבה.
דני יתום: חבר הכנסת רן כהן, היושב ראש היוצא.
רן כהן: קודם כל שיהיה בהצלחה.
רן כהן: אני מודה לרוני בר-און על הדברים המאוד חמים.
רן כהן: אני מרגיש אותו דבר גם כלפיך לגבי הפעילות שאתה עושה בציבור ובכנסת.
רן כהן: אני רוצה לומר רק כמה משפטים.
רן כהן: דיברנו באופן אישי.
רן כהן: אני נפרד מהוועדה הזאת בצער, אני מודה.
רן כהן: זו לא פיסגת הפעילויות הציבוריות שלי כפי שידוע.
רן כהן: אבל אני מודה על האמת שהוועדה הזאת היתה לי מאוד יקרה.
רן כהן: השתדלתי באותו מצפון, באותו יושר שאני מאמין בו, לעשות את עבודתי כאן עם האיזון המאוד קשוח שבין הצרכים הכלכליים של מדינת ישראל, הצורך להבטיח תעסוקה למה שאפשר יותר ישראלים, הצורך לקיים את החוק בישראל כנגד עובדים בלתי חוקיים.
רן כהן: ועם זאת על היותנו אנושיים, בני תרבות כפי שראוי למדינת ישראל להיות.
רן כהן: נדמה לי שבעניין הזה ניסינו להגיע בעזרת חלק ניכר של הנוכחים כאן לאיזון מאוד יציב בין שני הקטבים הללו.
רן כהן: להוציא מכאן את מי שחוקית לא צריך להיות כאן, והוא צריך להיות בארצו, והעובדים שלנו צריכים לעבוד במקומו.
רן כהן: לבין ההתנהלות האנושית, המוסרית, הערכית כפי שאנחנו מאמינים בה.
רן כהן: אני רוצה לומר משהו שאולי חריג, אני מאוד מקווה שבאוזניי יושב ראש הכנסת זה לפחות לא יישמע רע.
רן כהן: אני מודה על האמת שאני הרגשתי בוועדה הזאת כאילו הוועדה הזאת היא שמנהלת את תחום העובדים הזרים, מה שבדרך כלל לא קורה.
רן כהן: בדרך כלל משרדי הממשלה הם שמנהלים את הדברים, ואנחנו מפקחים עליהם, מדרבנים אותם, מחוקקים להם.
רן כהן: אבל לי לא פעם, ואני מודה בעניין הזה גם לאפרים וגם לששי, וגם לכל אנשי המשטרה, משטרת ההגירה, אנשי משרד הפנים ואחרים.
רן כהן: וכמובן לארגוני המתנדבים, לי היתה הרגשה כאילו ממה שדנים כאן ומחליטים כאן זה מה שמתבצע.
רן כהן: אף פעם לא קיבלתי הרגשה שאנחנו אמנם מחליטים, אבל הכלבים נובחים והשיירה עוברת.
רן כהן: תמיד קיבלתי את הפידבק שהוועדה בדרך כלל היא זאת שמחליטה, והיא זאת שמדריכה, ומקיימים את ההחלטות שלה.
רן כהן: מכאן העונג שבעבודה היה, כי היא בעצם לא רק ועדה של הכנסת שמדברת, אלא גם ועדה שהעמדות שלה וההחלטות שלה מתבצעות.
רן כהן: אני חושב שבעניין הזה דני אתה מבורך בכל הכישורים לעשות את זה.
רן כהן: גם בעל עמדות, גם בעל חוש ביקורת, ובעיקר מפקד.
רן כהן: אני מאמין שאתה בעניין הזה תצליח להוביל את הוועדה.
רן כהן: אני אעזור לך ככל שאני יכול, בדרך שאתה תבחר.
רן כהן: אני מאמין שבסך הכל לטובת אותם היעדים שהוועדה מיועדת להם.
רן כהן: צריך לשנות את השם של הוועדה, כי זה כבר לא בחינת בעיית העובדים הזרים.
רן כהן: זו ועדה לנושא העובדים הזרים על כל מכלולה.
רן כהן: בהצלחה דני.
דני יתום: בבקשה, אדוני היושב ראש.
ראובן ריבלין: בהזדמנות חגיגית זאת שבה אני מברך שני חברים מעולים בכנסת, ובעלי יכולות, את היושב ראש היוצא ואת היושב ראש הנכנס.
ראובן ריבלין: בכל זאת שלא על מנת לקלקל את החגיגה רציתי להעלות כמה הרהורים שיבואו אחר כך בפניו של היושב ראש הנכנס.
ראובן ריבלין: הוועדה לטיפול בענייני זרים ראשיתה בלובי שהוקם בכנסת ה-14.
ראובן ריבלין: לובי זה כינס מספר חברים שראו בדאגה רבה גם את התייחסות המדינה לגר הגר בתוכם, גם לנושא זכויות האזרח, וגם לחרדה בדבר תפיסת עבודות מאוד מיוחדות ומאופיינות לאיזשהו דור עבדים אשר בא ועובד לא בפיתום וברעמסס, אלא בתל אביב ורמת השרון.
ראובן ריבלין: אנחנו ישבנו כלובי, ולובי יש בו הגיון.
ראובן ריבלין: מהו לובי?
ראובן ריבלין: מספר חברי כנסת שמבקשים לטפל בנושא מסויים, שהוא הופך להיות נושא בהחלט בעל עניין בציבוריות הישראלית.
ראובן ריבלין: כל אחד מהם הוא חבר בוועדה אחרת.
ראובן ריבלין: הלובי היה מרכז ומתאם את כל אותם דברים שכל חבר בוועדה שנמצא בה מטפל בנושא.
ראובן ריבלין: אם זו ועדת חוקה, אם זו ועדת העבודה והרווחה, אם זו ועדת הפנים, שכל אחד ואחד מהם יוצר את היכולת לטפל עניינית באיזשהו דבר שלצערנו הרב הממשלה אין בה תאום.
ראובן ריבלין: הדברים האלה חוזרים ונשנים.
ראובן ריבלין: ממשלה יש לה בעיות הרבה יותר רציניות, ודברים שהופכים להיות לבעייה אקוטית בחיי החברה, אין בה את היכולת של הממשלה לרכז או לתאם.
ראובן ריבלין: בגוף מתאם יש ועדות שרים.
ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שכאשר הקמנו את הוועדה הזאת, והוועדה הזאת הוקמה בגלל צורך פוליטי, כמו ועדות אחרות כאשר עלה לכס היושב ראש רן כהן, הוא יצק לוועדה תכנים.
ראובן ריבלין: הוא הפך להיות המתאם היחידי של כל נושא העובדים הזרים בישראל, וזה לזכותו, ואני בטוח שגם אתה יכול לעשות זאת, ודאי אחרי שהוא יצק את אותם דברים אשר נתקבלו.
ראובן ריבלין: יחד עם זאת, העבודה של הכנסת הופכת מיום ליום למשובשת יותר ויותר.
ראובן ריבלין: לא בכדי אנחנו הוצאנו את הדו"ח הזה, זה לא דבר שהוא קל לנו.
ראובן ריבלין: לא היה רצון להתריס או לבוא ולפגוע באיש כזה או אחר, למרות שיש כאלה שנפגעו וכנראה הם יודעים למה.
ראובן ריבלין: הבעיה היא שפעמים רבות רן כהן ניהל את הוועדה, וגם היושב ראש.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, כשהיה אומר אדוני היושב ראש, חברי הוועדה, הוא היה גם חבר הוועדה גם יושב ראש.
ראובן ריבלין: וזה דבר שהוא לא פשוט והוא גם לא טוב מבחינה ציבורית, אם כי ועדת הכנסת היא ועדת כנסת.
ראובן ריבלין: גם הצורך של חברי כנסת להתפצל בין כל כך הרבה ועדות הוא דבר בלתי אפשרי.
ראובן ריבלין: כי אם הוא חבר ועדת העבודה והכלכלה, הוא לא יכול להיות גם באותו זמן במקום אחר.
ראובן ריבלין: אין בעיות, והייתי מבקש ממך כי אנחנו לא מתכוונים עד הכנסת הבאה לשנות.
ראובן ריבלין: אבל אני אגיש הצעה שהכנסת הבאה תחזור - למעשה דור המייסדים, ותדאג שיהיו רק הוועדות שאיתן פתחנו את הכנסת הראשונה, אפילו ועדה אחת אפשר להוריד מהם.
ראובן ריבלין: אני לא רוצה לציין כרגע, היא לא שייכת לנושא הזה.
ראובן ריבלין: הייתי שמח לשמוע לאחר עבודתך את העניין הזה.
ראובן ריבלין: שכן, גם אז חברי הכנסת יוכלו לטפל בצורה הרבה יותר ממוקדת בנושאים, אם זה שייך לעבודה, בוועדת העבודה.
ראובן ריבלין: אם זה שייך לכלכלה, ועדת הכלכלה.
ראובן ריבלין: אם זה שייך למשטרה, בוועדת הפנים.
ראובן ריבלין: וליצור את התיאום, או ליצור אותה כוועדת משנה מתאמת מכל הוועדות, ופעם בחודש שתשב.
ראובן ריבלין: אבל אני מוכרח לומר פעם נוספת, שהוועדה הזאת בהחלט קנתה לה מעמד בחיי המדינה.
ראובן ריבלין: הואיל ואין מישהו אחר, אז הוועדה הזאת אם היא יוזמת, אז היא גם כן יכולה להשפיע במידה זו או אחרת.
ראובן ריבלין: אין לי כל ספק שמה שקורה בימים האלה ממש, ההחלטות שמתקבלות בימים האלה ממש במשרד הפנים, הן גם תוצאה של העבודה המצויינת שנעשתה על ידי חברי הוועדה, ויושב ראש הוועדה שם יחד.
ראובן ריבלין: מבחינה זאת לפעמים יש חברי ועדה, ויושב ראש ועדה שזה לא כאן.
ראובן ריבלין: אבל פה לפחות אנחנו ידענו שגם החברים יכולים להצביע במליאה, אם יש איזשהו דבר שהוא בעל ערך מבחינת ההמלצה.
ראובן ריבלין: אבל בהחלט הייתי שמח לשמוע ממך בתום הדיון, אתה היית המתאם של כל המדינה.
ראובן ריבלין: היית מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
דני יתום: ראש המטה.
ראובן ריבלין: מה זה חשוב, אז היית יותר ממנכ"ל משרד ראש הממשלה.
ראובן ריבלין: אני הייתי שם.
ראובן ריבלין: היית יותר ממנכ"ל משרד ראש הממשלה.
ראובן ריבלין: מנהל משרד ראש הממשלה, הוא יותר מהמנכ"ל.
ראובן ריבלין: המנהל בימינו בוחר את המנכ"ל לא להיפך.
ראובן ריבלין: המנהל הוא בהיררכיה, יושב יותר קרוב לראש הממשלה.
ראובן ריבלין: אז היה מנהל שהוא היה המנהל של שמיר, אז הוא היה מנהל.
ראובן ריבלין: תקבע את לוח הזמנים, לאיזו מסיבה אני הולך, לאיזו מסיבה אני לא הולך.
ראובן ריבלין: מה אתה מנהל לי פה את העניין עם אמריקה.
ראובן ריבלין: היום מנהל משרד ראש הממשלה זה כלי, המנכ"ל הוא על ידו אמצעי עזר.
ראובן ריבלין: גם אורי ויצחק, היופי ביניהם שהיה ביניהם לשון משותפת.
ראובן ריבלין: לכן אני אומר בפני כל האנשים הנכבדים, כי גם המקצוענים שיושבים בוועדה הזאת, הם מקצוענים אמיתיים.
ראובן ריבלין: אני מברך בצד הרהור.
ראובן ריבלין: הייתי שמח שאתה גם בתום התקופה או לאחר זמן, תגיש לנו איזשהו מסמך בכתב.
ראובן ריבלין: אני מודה לכם על האפשרות להביע את עמדתי.
דני יתום: אני אומר רק תודה רבה.
דני יתום: תודה רבה לרן על כל מה שעשית, בעצם פרצת דרך.
דני יתום: אני מקווה מאוד שאני אוכל רק להרחיב אותה ולהאריך אותה.
דני יתום: מה שנקרא מע"צ.
דני יתום: ותודה לך יושב ראש הכנסת על הדברים החמים, ותודה לך רוני על הדברים החמים.
דני יתום: אנחנו ניפרד מהאורחים המכובדים.
דני יתום: (חבר הכנסת דני יתום מתחיל את פעילותו השוטפת בוועדה)
דני יתום: בוקר טוב, מאחר פטור ולא כלום אי אפשר, אז לפחות בפורום הזה אני רוצה לומר את שבחיו של רן בפניו.
דני יתום: שמעתי וראיתי, ישבתי איתך רן וקיבלתי באמת את הדברים באופן הכי גלוי ובאופן הכי פתוח, הכי קולגיאלי והחברי ביותר.
דני יתום: ואין לי צל של ספק שאני אוכל להמשיך ולהיעזר בך ובידע הרב שצברת, תוך ניהולה של הוועדה הזאת כאשר עמדת בראשה.
דני יתום: ובכלל, אני אשמח מאוד גם אם כאשר אתה תראה דברים שלא רואים מכאן, תפנה את תשומת הלב שלי, מכיוון שאני באמת דוגל בגישה בחיים שאומרת 'מכל מלמדיי השכלתי'.
דני יתום: אם כל אחד מאיתנו מסיים את יומו וטרם הוא הולך לישון, ובודק מה הוא עשה, ומצא שבמהלך היום הוא לא למד שום דבר חדש, אז הוא פיספס יום.
דני יתום: וכמו שאומרים בגולני, כל יום שעובר לא חוזר.
דני יתום: אני מכיר פה חלק גדול מהאנשים, לא את כולם.
דני יתום: אבל עם ששי יש לי היכרות מאוד ארוכה, אמנם בנסיבות אחרות ובמקומות אחרים.
דני יתום: עם רן יש לי היכרות מאוד ארוכה עוד מהשנים שבהן רן היה הרבה יותר צעיר, ולי היו קצת יותר שערות על הראש.
דני יתום: אני מכיר את קראוזה הרבה מאוד שנים, ואת אפרים כהן הרבה מאוד שנים.
דני יתום: הסליחה עם אלה שאני לא מכיר אותם כל כך הרבה שנים, אבל אני משוכנע שרמת הפעילות כאן תהיה כזאת שיתאפשר לכל אחת ואחד לא רק להביע את דעותיו/דעותיה, אלא גם להשפיע.
דני יתום: הנושא, אני לא צריך לומר לכם, בעיניי הוא חשוב, הוא בעל השלכות רבות מאוד, בעל ממדים חברתיים, אנושיים, כלכליים, תרבותיים, משפטיים, ביטחוניים בהקשר לביטחון פנים וכיוצא באלה הדברים.
דני יתום: אין ספק שיש כאן ממדים רבים מאוד.
דני יתום: זה נושא שיש בו הרבה מאוד גוונים, רב גוני ויש חשיבות רבה מאוד לטפל בנושאים.
דני יתום: מצד אחד ברגישות עצומה, מכיוון שבסופו של דבר כולנו בני אדם, גם אם יש בינינו כאלה שהם לא כאלה.
דני יתום: בפוליטיקה תמצאו כאלה שהם לא בני אדם, למרות שהם בני אדם.
דני יתום: כלומר הם הולכים על שניים, ויש להם שתי אוזניים ועיניים וכיוצא באלה הדברים.
דני יתום: אבל גם בכל מה שקשור לבחינת הבעיה אל מול האינטרסים של מדינת ישראל על מנת להבטיח שדברים לא פוגעים באינטרסים של מדינת ישראל מחד, ומאידך הנושא הזה של זכויות אדם HUMAN RIGHTS הפך להיות בשנים האחרונות להיט, ובצדק, כתוצאה מעוולות רבות מאוד שנעשו ליותר מדי אנשים, בהרבה מאוד מקומות בעולם.
דני יתום: ועל כן נצטרך כל הזמן לנוע בין שני הקטבים האלה, רן כמו שאתה בעצם אמרת.
דני יתום: מצד אחד לגלות יחס סופר אנושי כיאה וכיאות לעם היהודי, למי שהתחנכו על ברכיים של ערכים הומניים, שזה אולי מאפיין את הדרך שבה אנחנו התחנכנו, לא רק העם היהודי, נקרא לזה העם בישראל, מכיוון שיש איתנו גם בני דתות אחרות שחולקים את אותם ערכים, אותם ערכים הומניים אוניברסליים, ומצד שני אנחנו כאן בכנסת אמונים על ביצוע החוק.
דני יתום: יש חשיבות עצומה שמכאן תצא גם הקריאה וגם ההובלה של העובדה שיש חשיבות רבה מאוד לשלב בין שני הדברים, אבל בשום פנים ואופן לא לשכוח את החוק.
דני יתום: אני אינני יודע אם אנחנו בסופו של תהליך, לקראת סופה של הקדנציה הזאת, שיכולה להיות מאוד קצרה, כך שאני מזהיר אתכם.
דני יתום: יכול בהחלט להיות שלא בגללי ולא בגללכם, אבל בגלל המערכת הפוליטית והדמוקרטית במדינת ישראל, הקדנציה של הוועדה הזאת, כמו גם הקדנציה של הכנסת הזאת תהיה הרבה יותר קצרה ממה שהעין תופסת במבט של הבוקר הזה.
דני יתום: אני כבר חש שהתחילו תהליכים, אבל לא נכניס פוליטיקה לתוך העניין, ונעשה כמיטב יכולתנו עד היום שבו יגיד לנו הבוחר תתפזרו.
דני יתום: בזה אני בעצם סיימתי את ההקדמה.
דני יתום: אני רוצה לגשת לעניין.
דני יתום: מאחר ובמשך שלושה או ארבעה חודשים לא התכנסה הוועדה, לפחות לא באופן סדיר על פי הדברים שנמסרו לי, ורן היה בדרך של PAZING OUT, ואני עוד לא הייתי בדרך של PAZING IN של כניסה פנימה, הרי שיש בעיניי חשיבות לגשר על פני הפער לפחות בכל מה שקשור לגבי הנתונים.
דני יתום: ולכן ביקשתי שהישיבה הראשונה תהיה ישיבה גנרלית, לא במובן של נעשה דיונים גנרליים, אלא במובן שהסקירות תהיינה כלליות, ונדבר על מדיניות האכיפה בעניין העובדים הזרים ועל פעילות משטרת ההגירה.
דני יתום: יש כאן סעיף שנקרא – לרבות גיוס מודיעים מקרב העובדים הזרים, אותו אני ארצה לסייג, ואני ארצה למצוא דרך בגלל רגישות העניין לדון בסעיף הזה קודם כל עם המשטרה באופן נפרד.
דני יתום: אבל אם יש אנשים שהגיעו לכאן היום על מנת לדבר בסעיף הזה, הם ידברו.
דני יתום: המשטרה תשמור את גישתה לפורום אחר, ואני מבטיח לכם, שמאחר ואני מתכוון שבוועדה הזאת תהיה שקיפות מלאה, כל מה שאפשר יהיה לאחר מכן להציג בפני האנשים כולם, ולאחר שאסיים את הבדיקות שלי עם המשטרה.
דני יתום: אני איש מודיעין בעברי, אז אני גם אמון על הרגישות של נושאים מודיעיניים.
דני יתום: למרות שכאן זה לא בדיוק המודיעין שמחפש מחבלים, וזה לא בדיוק המודיעין שמחפש צוררים, וכאלה שרוצים את רעתנו.
דני יתום: אני מבטיח לכם שבשקיפות מלאה הכל יוצג כאן על השולחן.
דני יתום: זה רק ייעשה בשתי פאזות במקום בפאזה אחת.
דני יתום: אם כך נתחיל במדיניות האכיפה.
דני יתום: אבקש מנציב קראוזה, ראש אגף יחידות המטה.
דני יתום: אבקש ממך להציג את המדיניות של האכיפה כפי שהדברים האלה נראים מנקודת מבטה של המשטרה, וכפי שהדברים האלה נראים מנקודת מבטו של המשרד לבטחון פנים.
דוד קראוזה: אני מאחל לאדוני הצלחה בתפקידו הרם כיושב ראש הוועדה.
דוד קראוזה: איחולי הצלחה גם ליושב ראש היוצא.
דוד קראוזה: אני אשמח מאוד אם יושב ראש הוועדה וחברי הוועדה יגיע לסיור ביקור במינהלת ההגירה.
דוד קראוזה: אני חושב שחשוב מאוד להתרשם בהגדרה 'טוב מראה עיניים ומשמע אוזניים', לפחות בהיבט הזה מאשר שמיעה של סקירות וכדומה.
דוד קראוזה: כך שאם יושב ראש הוועדה וחברי הוועדה ירצו לבקר במנהלת ההגירה כמובן נשמח.
דני יתום: אנחנו נעשה זאת, תודה רבה.
דוד קראוזה: זה יתרום להמשך הדיונים בנושא הזה.
דני יתום: מתי היה הביקור האחרון שלכם רן במנהלת ההגירה?
רן כהן: בנתב"ג, השנה.
דוד קראוזה: אולי בכמה ראשי פרקים אני אציג את המנהלת, את היעודים שלה ואת דרך העבודה.
דוד קראוזה: מנהלת ההגירה הוקמה בספטמבר 2002, בעקבותיה של החלטת ממשלה.
דוד קראוזה: כאשר לפחות מבחינתנו, מבחינת ההגדרה, הייעוד של מנהלת ההגירה מתמקד בעיקר בשני נושאים.
דוד קראוזה: האחד – להחזיר עובדים זרים לא חוקיים למדינות המוצא שלהם.
דוד קראוזה: והשני – לחקור בכל אותם היבטים פליליים שנלווים לעצם העובדה שעובדים זרים נמצאים כאן.
דוד קראוזה: יכול להיות זיוף של מסמכים רשמיים למיניהם.
דוד קראוזה: יכול להיות הפעלה לא חוקית של עובדים זרים וכיוצא באלו דברים.
דוד קראוזה: באופן עקרוני מנהלת ההגירה מונה כ-480 תקני כוח אדם, כאשר מבחינת פריסה אנחנו פרוסים בשישה אתרים מרכזיים, וזה בצפון, חיפה, אזור המרכז, בנתב"ג תל אביב.
דוד קראוזה: החלק הדרומי באזור התעשייה, בירושלים, בצוחר בדרום.
דוד קראוזה: באילת שלוחה קטנה באופן עקרוני שעוסקת בנושא העובדים הזרים.
דוד קראוזה: מבחינתנו כל נושא הטיפול בעובדים הזרים הוא לא טיפול של מנהלת ההגירה בלבד, אלא אנחנו אנחנו משתפים פעולה, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד הדוק עם שני גורמים נוספים.
דוד קראוזה: האחד זה משרד הפנים, השני משרד התמ"ת.
דוד קראוזה: למעשה חלק גדול או המשימה של החזרה של עובדים זרים לארצות המוצא נעשית בתיאום עם אותם גופים.
דוד קראוזה: אנחנו גם עושים פעילות שטח במשולב.
דוד קראוזה: הוקמו צוותים משולבים שיוצאים לפעילות בשטח לאיתור והחזרה של עובדים זרים למקומות המוצא.
דוד קראוזה: לא אתאר את התהליך שעל פיו אנחנו עובדים, אבל באופן עקרוני מבחינתנו, הרצון שלנו היום הוא בעיקר לאתר עובדים זרים על בסיס של מודיעין.
דוד קראוזה: לא על בסיס חלילה של מעצר עובדים ברחוב.
דוד קראוזה: אנחנו לא נוהגים לעצור באוטובוסים, אנחנו לא נוהגים לעצור בבתי ספר, או במקומות שבהם אותם עובדים זרים מקיימים טקסים דתיים לאומיים כאלה או אחרים.
דוד קראוזה: אלא מבחינת העדפה, לפחות מבחינתנו אנחנו מעדיפים היום להגיע למצב שאנחנו עוצרים על פי מידע, על פי מודיעין.
דוד קראוזה: אלו המעצרים היותר טובים מבחינתנו.
דוד קראוזה: כנתון – בשנת 2002 שהו בארץ כ-300 אלף עובדים זרים.
דוד קראוזה: ההנחה היתה שבשנת 2005 אנחנו נגיע לכ-550 אלף, כחצי מיליון עובדים זרים שיימצאו בארץ.
דוד קראוזה: אני חושב שבמתכונת הזאת זה כבר הפך להיות לאיזושהי בעיה חברתית, תרבותית, סוציו-כלכלית, וסוציו-אקונומית בכל הגדרה.
דוד קראוזה: אנחנו גם מכירים תהליכים כאלה על פי ספרות.
דוד קראוזה: אנחנו מכירים תהליכים כאלה שקרו בארצות אחרות, גרמניה, צרפת וכדומה.
דוד קראוזה: לפחות בהגדרה אני אעשה שימוש אולי בביטוי משטרתי, העובדים הזרים הפכו להיות לאיום מאוד משמעותי לטעמי לפחות, לגבי רובד החיים כפי שהכרנו אותו.
דני יתום: תפרט למה אתה מתכוון.
דני יתום: איזה מין איום.
דוד קראוזה: בגדול, תפיסת מקומות תעסוקה, ואנחנו נגיע גם לחלק הזה.
דוד קראוזה: העובד הזר מטבע הדברים הוא "זול יותר" אולי באמירה כזו או אחרת.
דוד קראוזה: זה אומר שלאותם מעסיקים היה נוח וטוב להעסיק עובדים זרים לפחות בהיבטים האלו.
דוד קראוזה: אני מניח שמקומות העבודה שנתפסו על ידי עובדים זרים, נתפסו מקומות עבודה גם של ישראלים וגם של פלסטינים לפחות בהיבטים האלה.
דוד קראוזה: אני חושב שבחלק מהמקומות כבר התחלנו לזהות מעין תת-תרבות של העובדים הזרים, כשזה נגע גם לטקסים, זה בסדר גמור.
דוד קראוזה: אבל באיזשהו מקום זה כבר גלש להיבטים פליליים בכל הגדרה.
דוד קראוזה: זה עיסוק בזנות, סחר בנשים, הימורים, סמים, וכל מה שנוגע בעבירות הקשות האלה.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך שבמקומות כמו דרום תל-אביב, זה הפך להיות טריטוריה של עובדים זרים.
דוד קראוזה: המשמעות של טריטוריה כזאת אומרת שישראלים לא יגיעו למקומות האלה, ולא רק זאת, בשעות הלילה היה פשוט מסוכן להימצא שם.
דוד קראוזה: כמות המעללים הפליליים תקיפות, שודים, וכדומה פשוט גדלה.
דוד קראוזה: אני מניח שאם העובדים הזרים היו מגיעים, אז היינו מגיעים לבעיה חברתית בכל הגדרה שהיא, כמובן שהבעיה החברתית לא היתה עומדת בפני עצמה.
דני יתום: כמה הם מונים היום?
דוד קראוזה: אני אפרט את זה.
דוד קראוזה: לאותם עובדים זרים יש נשים פה, גם מתחתנים מטבע הדברים, והם גם מולידים ילדים וזה גם בסדר.
דוד קראוזה: אבל זו הפכה להיות בעיה שהיא מעבר לזה.
דוד קראוזה: אז גם התייחסות להשכלה, גם התייחסות לחלק הריווחתי, הסיעודי וכדומה.
דוד קראוזה: היום אנחנו מעריכים, ואני יכול להגיד לך שאין נתון חד-משמעי קטגורי.
דוד קראוזה: אני לא יכול להגיד לך מי מהרשויות מחזיק בנתון חד-משמעי.
דוד קראוזה: אנחנו חושבים שבארץ יש מעל ל-80 אלף עובדים זרים מאושרים שפועלים על פי דין עם היתרים שמנפיק משרד התמ"ת.
דוד קראוזה: ואנחנו מעריכים שבסך הכל קיימים בין 70 ל-80 אלף עובדים זרים ששוהים שלא כדין במדינת ישראל.
דני יתום: המספרים האלה כוללים את בני המשפחות שלהם, זה הכל בכל מכל כל?
דוד קראוזה: זאת הערכה.
דוד קראוזה: זה לא נתון מתמטי, ולא נתון סטטיסטי של הלשכה המרכזית.
דוד קראוזה: משרד הפנים יוכל להשלים את זה.
דוד קראוזה: בכל מקרה המשמעות אומרת שאנחנו נמצאים בקו של ירידה.
דוד קראוזה: זה אומר שאנחנו מחזירים עובדים זרים לא חוקיים לארצות המוצא, למעשה הפועל היוצא המהותי שאנחנו מחזירים ישראלים ופלסטינים למעגל העבודה.
דוד קראוזה: אנחנו גם מטפלים אולי בדרך אגב בבעיית האבטלה במדינת ישראל.
דוד קראוזה: בעבר היו טענות מאוד מהותיות בהקשר לדרך ההרחקה של העובדים הזרים, אנחנו מודעים לזה.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד שהיום עומד בראש מנהלת ההגירה דגש, אני מניח שחברי הוועדה מכירים אותו.
דוד קראוזה: אני את הקצין הזה מכיר הרבה מאוד שנים, אני יכול לומר שזה אחד הקצינים המבצעיים היותר טובים שנמצאים במשטרת ישראל.
דוד קראוזה: ובקטע של העובדים הזרים, אחד הקצינים הרגישים שעוסק בתחום הזה.
אפרים כהן: בהחלט.
דוד קראוזה: בכל מקרה, כבסיס אנחנו מנסים לשוות אופי אנושי למשימה הזאת.
דוד קראוזה: המשימה הזאת היא קשה, היא קשה לנו, וקשה לאותם שוטרים שעושים את זה.
דוד קראוזה: כי המשמעות היא לאתר אנשים, לעצור אותם, ובאחד השלבים גם להרחיק אותם.
דוד קראוזה: אנשים זה אומר גם נשים, זה אומר גם ילדים, זה אומר שבסך הכל אני מניח שבהיבט הנפשי זה קשה לכולנו.
דוד קראוזה: אנחנו לא ששים לקרב, אנחנו מנסים לעמוד באותו יעד שאנחנו חושבים שהוא יעד לאומי באופן עקרוני.
דוד קראוזה: והיעד הלאומי זה לא להרחיק את העובדים הזרים, אלא לפנות מקומות עבודה לאותם מובטלים שנמצאים בקירבנו.
דוד קראוזה: אגב, כשהתייחסנו לעבירות פליליות המגוון הוא אדיר.
דוד קראוזה: אבל בעיקר הוא נוגע לחלק המהותי, לזיוף זהויות וקבלת סל קליטה במדינת ישראל.
דוד קראוזה: זה אומר שאנשים שלכאורה לא רשאים להימצא פה, עושים שימוש בעצם העובדה שהם נמצאים פה, ומקבלים גם סל קליטה שלא מגיע להם.
דוד קראוזה: אנחנו מאתרים וגם חוקרים ארועים כאלו.
עדנה אלתר: לאחרונה היו כמה מקרים כאלו.
דוד קראוזה: גם לאחרונה וגם בכל התקופה, אנחנו מאתרים, אנחנו מכירים ויודעים.
דוד קראוזה: אם עלולים לגרום לכך שאחת הישיבות תיעשה בדלתיים סגורות, ועם איסור פרסום במתכונת כלשהי, אנחנו נוכל לפרט נושא מודיעים שקשורים, די מכירים ודי יודעים בנושא.
דוד קראוזה: היום אנחנו עושים שימוש בשלושה מתקני משמורת.
דוד קראוזה: במיכ"ל בצוחר ובכלא מעשיהו.
דוד קראוזה: כאשר באופן עקרוני, עם מעצר העובד הזר הוא מובא ליחידה.
דוד קראוזה: בשלב מאוד מקודם הוא עובר שימוע של משרד הפנים.
דוד קראוזה: לאחר מכן הוא מועבר למתקן הכליאה.
דוד קראוזה: במתקן הכליאה הוא עובר שלב של בית דין למשמורת, ששייך למשרד המשפטים, אני לא יודע אם הם מיוצגים.
דוד קראוזה: אם הם מיוצגים זה בסדר.
דוד קראוזה: ובסופו של דבר מתקבלת החלטה אם המדינה מרחיקה או מחזירה את העובד הזר.
דני יתום: כמה זמן אורך תהליך כזה מרגע שהעובד נעצר, עד הרגע שנופלת החלטה שהוא בר גירוש?
דוד קראוזה: פחות מארבעה ימים.
דוד קראוזה: בתוך ארבעה ימים התהליך הזה אמור להסתיים.
דוד קראוזה: אבל מחוייבים לזה על פי חוק.
דוד קראוזה: בכל מקרה העניין לא נגמר בזה, אנחנו היום מגיעים למצב של עובדים זרים ששוהים חודשים אם לא שנים במתקני המשמורת, וזה בגלל הקושי האמיתי להחזיר אותם לארצות המוצא.
דני יתום: זה למה?
דני יתום: כי ארצות המוצא לא מוכנות לקבל אותם או מה?
דוד קראוזה: כן.
דוד קראוזה: דבר שני, ארצות המוצא פועלות על פי חוקים וכללים שנהוגים בארצות המוצא.
דוד קראוזה: אם ניקח לדוגמה אתיופים, היום אנחנו עוסקים בקבוצה מאוד גדולה.