GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד קראוזה: כדי להחזיר עובד זר אתיופי שנמצא אצלנו, הוא צריך להביע הסכמה והצהרה שהוא רוצה לחזור למדינת המקור.
דוד קראוזה: אין דרך לכפות עליו את החזרה הזאת, מה לעשות, אותם עובדים מתוך הכרה שלכאורה הם אמורים להגיע באחד השלבים לקנדה.
נסים פרנג'י: בית המשפט העליון נתן את דעתו אתמול, ועצר את כל הנושא הזה, והם כן צריכים להגיע לקנדה.
רוני ידידיה: הקנדים לא הביעו הסכמה שהם מוכנים לקבל אותם.
דני יתום: בניגוד למה שקרה אתמול במרכז מפלגת העבודה, אנחנו נעשה את זה בצורה מסודרת.
דוד קראוזה: אם בחלק העובדתי למר נסים יש השגות, תוספות וכדומה אנחנו כמובן נשמח לשמוע.
דוד קראוזה: אנחנו גם מחזיקים, נדמה לי, באותה החלטה של בג"צ, אבל זה לא רלבנטי.
דוד קראוזה: בכל מקרה האנשים האלו נמצאים כרגע בתחום מדינת ישראל, ואנחנו לא מצליחים להחזיר אותם.
דני יתום: כמה כאלה יש שלא מצליחים להחזירם?
דוד קראוזה: נדמה לי ש-80.
רן כהן: לפעמים זה מעל שישה חודשים.
אליהו אהרוני: לא כולם, התקופות מתפלגות.
דוד קראוזה: אני יכול להביא מאוד מדוייק.
אליהו אהרוני: יש כאלה מעל חודשיים, הם מתפלגים לתקופות אחרות.
דני יתום: ניצב קראוזה, אם אפשר להעביר על נייר לוועדה בהמשך השבוע את ההתפלגות הזאת, כמה אנשים נמצאים במתקני משמורת כתוצאה מכך שאי אפשר לגרשם, ומה משכי הזמן שהם נמצאים בהם לפי קטיגוריות, לא לפי שמות אלא לפי קבוצות.
דני יתום: עד שישה חודשים, עד 12 חודש, עד 18 חודש וכן הלאה.
ששי קציר: דווקא המספר הגדול של העצורים הם לא בחזקת עובדים זרים, אתה צריך להבין.
ששי קציר: הם שוהים בלתי חוקיים.
דני יתום: מה, הם פלסטינים?
רוני ידידיה: הם אנשים שהגיעו כתיירים.
ששי קציר: כל הקטגוריה, במקרה גם אתיופים, אף אחד מהם לא עובד.
ששי קציר: המקור של הגעתו לכאן, זה או שהסתננו, או מישהו שהגיע באשרת תייר ונשאר פה.
ששי קציר: זה לא עובדים זרים.
דני יתום: בסדר, אז הוא שוהה בלתי חוקי.
אליהו אהרוני: רובם מסתננים גם.
דוד קראוזה: אם נתייחס למסתננים, אנחנו מזהים בתקופה האחרונה עלייה בכמות המסתננים.
דוד קראוזה: אלו שעוברים את הגבולות –
דני יתום: עוברים את הגבולות היבשתיים?
דוד קראוזה: הגבול הבינלאומי בינינו לבין מצרים, הם פשוט חוצים אותו, חודרים למדינת ישראל.
דוד קראוזה: אנחנו יכולים לומר שאין מסתננים מלאום אחד שיבצע את זה, אלא אנחנו מזהים שם גם תורכי, גם גרוזיני, דרום אפריקה, סינים.
דוד קראוזה: בקיצור, הגבול הדרומי הוא כבר גבול בעייתי.
דני יתום: למה, מטרת ההגעה העיקרית שלהם זה לחפש עבודה?
דוד קראוזה: כנראה שמדינת ישראל היא עדיין ארץ שמבוקשת.
ששי קציר: אני חושב שגם לחפש מעמד בישראל, כי מספר לא קטן מהם מבקשים מעמד של פליטים.
ששי קציר: זה מגיע אלינו לוועדה שעוסקת בתחום הזה.
יוסי אדלשטין: יש כאלו שמסתננים כבר פעם שלישית.
דוד קראוזה: בכל מקרה, אנחנו מזהים היום שהגבול הדרומי הופך להיות איזשהו נתיב של כניסה של עובדים זרים.
דוד קראוזה: אגב, המשמעות של כניסה של עובדים זרים שנכנסים לשם גם גורמים פליליים, וחלילה גם גורמים פח"עים בכל הגדרה שהיא.
דוד קראוזה: זה מטופל, לא אנחנו כמנהלת, אבל צה"ל מג"ב רמון שהיום פרוס לאורך הגבול, מטפלים גם בנושאים האלו.
רן כהן: ברשותך, אדוני היושב ראש, לא פעם גם השגרירויות של אותן מדינות לא משתפות פעולה עם משטרת ההגירה כדי להסדיר את הדברים, אם זו פרשה של דרכונים, או היתרי טיסה.
רן כהן: אנשים מאויימים שהם יגיעו לארצותיהם ויפגעו בהם.
רן כהן: אנחנו הצענו את הוועדה גם כדי להזמין את השגרירים של אותן מדינות, כדי לדרבן אותם לסייע לאזרחים שלהם, המשטרה בהחלט נעזרה בזה.
דוד קראוזה: זה נכון, אנחנו עושים כמעט כל מאמץ כדי להחזיר אותם לארץ המוצא.
דוד קראוזה: ברוב המקרים אנחנו מצליחים, בחלק מוגדר זה לא עובר לידינו ואנחנו ממשיכים את הטיפול במתכונת הזאת.
דני יתום: מי שמוחזר, כל העלויות על המדינה שלנו?
דוד קראוזה: בחלק מהמקרים כן.
דוד קראוזה: אם אין לו מקור הכנסה, ואם אין לו כספים אנחנו מממנים גם את ההטסה וגם את ההחזרה שלנו.
דוד קראוזה: אגב, אנחנו עוסקים גם בסרבנים, כאלה שלא רוצים לעלות למטוס.
דוד קראוזה: אתה יכול להביא אותו עד המטוס, אבל לא יכול להושיב אותו.
דוד קראוזה: עדיין יש קושי בדרך ההתנגדות שלו, אנחנו גם מטפלים באותם סרבנים לכאורה שמסרבים.
דוד קראוזה: זאת אומרת, גם אם מדינת היעד מוכנה לקלוט אותם, הם עדיין מסרבים לעלות ולצאת את הארץ.
אפרים כהן: יש היום תיקון לנושא של העלויות שמוטל על המעסיק.
אפרים כהן: פעם זה היה על חשבון המדינה.
דוד קראוזה: בהנחה שיש מעסיק.
דני יתום: המעסיק האחרון?
אפרים כהן: כן, המעסיק האחרון.
דוד קראוזה: בכל מקרה היום לפחות כנתון, לא הייתי מגדיר את זה כיעד, אבל איזושהי תכנית מערכתית לטיפול בנושא.
דוד קראוזה: ברור לנו שאנחנו לא נצליח להחזיר את כל העובדים הזרים לארץ המוצא.
דוד קראוזה: אבל מה שברור לנו, שאם לא תתבצע פעילות שוטפת עוקבת ורצופה, אנחנו נגיע לאותו מצב שהיינו בו בשנת 2002.
דוד קראוזה: זה בדיוק המצב, כי אנחנו לא כל כך רוצים להגיע אליו.
דני יתום: אמרת שרוצים להגיע לטיפול מערכתי.
דני יתום: מה חסר כדי שהטיפול יהיה מערכתי?
דני יתום: אם הטיפול היום למשל בחלקו מערכתי, מה חסר כדי שהוא יהפוך להיות מערכתי כולל?
דוד קראוזה: מה שחסר זה בסיס מידע כולל של כל גופי האכיפה.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך שבאופן עקרוני בעקבות אותו דו"ח ועדה של מבקר מדינה, נדמה לי שזה 55א', אחד הפרקים נוגע לבסיס מידע, אחוז של כל הגופים שעוסקים בזה.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך שאין בסיס כזה, אני יכול להגיד לך שבאופן עקרוני המשימה הזאת הוטלה על המשרד בתיאום עם הגופים האחרים.
דוד קראוזה: להערכתנו, ההנעה של התהליך, זה משהו בסדר גודל של כשישה חודשים, ומאחורי זה אמורים לעמוד תקציבים די גדולים.
דוד קראוזה: צריך לבנות מערכת מידע—
דני יתום: --ואין תקציבים כאלה?
דוד קראוזה: אני מניח שבסופו של דבר המדינה תעמיד את התקציבים האלו.
דוד קראוזה: יכול להיות שהיא תגזור אותם מתוך תקציב נתון, יכול להיות שהיא תשיט אותם על המסרבים האחרים.
דוד קראוזה: בכל מקרה, הנתון הזה הוא נתון שהוא מחוייב.
דוד קראוזה: חובה עלינו לבוא לפחות עם בסיס נתונים אחד.
אפרים כהן: יש החלטת ממשלה להקמת רשות הגירה כתוצאה מדו"ח של רכלבסקי, בזמנו כשהיינו שותפים בדו"ח הזה, לצערי זה נדחה.
רן כהן: גם משנת 2002.
אפרים כהן: לצערי זה נדחה פעם ראשונה, זה נדחה פעם שנייה, והחלטת הממשלה האחרונה קובעת שמ-1 בינואר 2006 תוקם רשות הגירה.
אפרים כהן: ברגע שתקום רשות הגירה, יהיה איגום של כל המשאבים, תהיה כתובת אחת בנושא.
אפרים כהן: לא כמה גופים יעסיקו בנושא הזה.
אפרים כהן: יש משרד הפנים, יש משרד התמ"ת, משטרת הגירה, ומשרד הבריאות, ומשרד החינוך.
דני יתום: על מי הוטל להקים את רשות ההגירה?
דני יתום: על איזה משרד.
אפרים כהן: על משרד הפנים.
אפרים כהן: אני מקווה ואני מאמין, שאם משרד הפנים ייערך, יהיה מוכן, זו תהיה תשובה לכל הנושא של העובדים הזרים בישראל.
דני יתום: אנחנו נצטרך לבדוק את זה, כי ה-1 בינואר 2006 בפתח.
דני יתום: אם אנחנו רוצים שב-1 בינואר 2006 תתחיל לפעול רשות הגירה, אז צריך לראות סימנים עכשיו.
דני יתום: שאכן הדברים האלה מתחילים לרחוש, לקרום עור וגידים.
ששי קציר: מנקודת הראות שלי זה לא יקרה, כי עבודת המטה שאני התחלתי לפני עשרה חודשים והפסקתי, כיוון שלא היה רצינות מאחורי ההחלטה.
ששי קציר: לפחות את זה קיבלתי מהאוצר.
דני יתום: מי הגורם במשרד הפנים שמרכז את העבודה?
דני יתום: אתה ששי?
ששי קציר: אני מרכז את העבודה, אבל היא לא מתקיימת היום.
ששי קציר: הנושא הזה צריך לעלות בממשלה.
רן כהן: החלטת הממשלה היא לא החלטה אמיתית.
אפרים כהן: אבל ישנו מסמך הקובע סדרי עבודה להקמת הרשות.
ששי קציר: שמו לה כל כך הרבה סייגים שהרגו אותה כבר בדרך.
דני יתום: אנחנו נראה את זה.
דני יתום: מה שאני מבקש, לראות את החלטת הממשלה ולשמוע ממך ששי בסקירה שלך בהמשך מה הסייגים שלדעתך גורמים לכך שהחלטת הממשלה הפכה להיות אות מתה בעצם, זה מה שאני מבין ממך.
דוד קראוזה: אני גם די לא אופטימי בקטע הזה.
דוד קראוזה: אני לא רואה שבשנת 2006 תקום רשות הגירה.
דוד קראוזה: לא רק זאת, אלא שבעבר ב-2001 כל נושא ביקורת הגבולות היה אמור לעבור למשרד הפנים.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך, שבשנת 2005 זה עדיין לא עבר למשרד הפנים, ולא רק זה, אנחנו לא רואים מתי זה יעבור למשרד הפנים.
דוד קראוזה: זה אומר שבאופן מהותי אפשר להניח שמנהלת ההגירה במתכונת שהיא פועלת היום, תמשיך ותפעל גם לפחות בשנת 2006.
דוד קראוזה: יכול להיות שבשנת 2006 גם עבודת מטה, ואותו מעבר, אותה הקמה של רשות ההגירה תצא לפועל.
דוד קראוזה: אגב, אנחנו נברך במידה והדבר הזה ייצא לפועל.
דוד קראוזה: במסגרת השוהים שלא כדין שאנחנו מחזירים לארצות המוצא, אני חושב שבאופן עקרוני הם מתחלקים לאלה שאנחנו עוצרים, ובהמשך הם מוחזרים לארצות המוצא.
דוד קראוזה: חלק מהעובדים ומהשוהים הבלתי חוקיים חוזרים מרצון, אם בעקבות פרסום, אם בעקבות רצון שלהם הם פשוט עוזבים את הארץ והולכים.
דוד קראוזה: זה קרה בעיקר בשנים 2003-2004, אבל גם קורה היום.
דוד קראוזה: חלק גדול מאותם שוהים בלתי חוקיים שאנחנו עוצרים, אנחנו גם מניידים אותם באמצעות משרד הפנים למעסיקים.
דני יתום: אלה לא העובדים הבלתי חוקיים, חוקיים.
נסים פרנג'י: הם לא חוקיים בזמן מסויים.
רן כהן: נעצרים בלתי חוקיים, עד לאחר שישנם אישורים של הממשלה להקצות - - -
דני יתום: מלבינים את השהייה שלהם.
רן כהן: במקום להביא עובדים חדשים מסין או ממקום אחר, עושים הסבה שלהם בתוך המדינה.
דוד קראוזה: בכל מקרה הנושא הזה מבוצע עם משרד הפנים.
דוד קראוזה: אנחנו מעבירים אלפי עובדים במתכונת הזאת.
דני יתום: זאת אומרת הופכים אותם ממעמד לא למעמד כן חוקי.
דוד קראוזה: אלפים.
רן כהן: זה כבר אלפים?
ששי קציר: ההשמה, נדמה לי 4,500.
דוד קראוזה: 4,999.
דוד קראוזה: בכל מקרה רק כדי להגדיר או לסגור נישה אחת לגבי הסקירה המאוד קצרה והמאוד בלתי מפורטת.
דוד קראוזה: אנחנו מנסים להגיע למצב שעובד זר שנמצא פה שלא כדין, במידה ועוזב את המדינה, עוזב עם כל הזכויות.
דוד קראוזה: זה אומר, אנחנו פועלים ואנחנו גורמים לכך שהמעסיקים ישלמו להם את השכר המגיע להם, אנחנו מוודאים שהם אוספים את החפצים, הם מגיעים למצב שגם הכספים וגם החפצים נמצאים איתם, ואז הם עוזבים את הארץ.
דני יתום: מה ההבדל בהתייחסות שלכם לעובד זר בלתי חוקי ולשב"ח?
דני יתום: האם יש איזשהו הבדל, מעבר לעובדה שרק זה עובד וזה בא לחפש עבודה ועדיין לא מצא אותה.
דוד קראוזה: בוא נגדיר את זה כך.
דוד קראוזה: משטרת ישראל משטרה מקצועית, אנחנו לא מפלים בין ציבורים לא בנושא של עבודה, ולא בנושא של הפגנות, ולא בנושא של ארועים.
דוד קראוזה: לכאורה, אנחנו אמורים להיות גוף סופר מקצועי ושיוויוני.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך שכלפי עובדים פסלטינים.
דני יתום: אני לא מדבר על השב"חים הפלסטינים.
דני יתום: אתם אמרתם לי שיש שב"חים.
דני יתום: אני למדתי כאן שיש שב"חים לא פלסטינים.
דני יתום: שוהים בלתי חוקיים סינים, תורכים, גרוזינים וכו'.
דני יתום: מה ההבדל פרט לעובדה אחד כבר עובד, והשני עדיין פשוט לא מצא עבודה.
דני יתום: ואם הוא היה מוצא עבודה, הוא בטח היה הופך ממעמד של שב"ח למעמד של עובד זר.
קריאות: אין הבדל.
יוסי אדשלטיין: ההגדרה הזאת שמטפלים בעובדים בלתי חוקיים היא הגדרה לא טובה.
יוסי אדשלטיין: אנחנו מטפלים בשוהים הבלתי חוקיים.
יוסי אדשלטיין: שוהים בלתי חוקיים, אין עובדים.
רן כהן: אני קורא לשוהים הבלתי חוקיים שאינם פלסטינים, נחשבים כאילו בהגדרה עובדים זרים בלתי חוקיים.
רן כהן: מה שאגב נכון כי הם באו לעבוד.
דוד קראוזה: המונח שב"ח מתייחס בדרך כלל לפלסטינים.
דני יתום: הם אמרו לי שב"חים.
דני יתום: חברים יקרים, אני קודם שאלתי האם השב"חים שאתם מטפלים בהם הם פלסטינים, אמרתם לא.
דני יתום: אבל זה שב"חים, אבל גמרנו, הבנתי את העניין.
דוד קראוזה: יש הבדל אחד אולי בין שני הציבורים האלה שאתה הגדרת, שמי שמגיע לארץ ולא אוחז בהיתר עבודה, הוא לא יכול לעבוד בשום שלב.
דוד קראוזה: באופן עקרוני ההיתר לא ניתן לעובד, העובד עובד.
דוד קראוזה: אבל באופן עקרוני זה ניתן למעסיק.
דוד קראוזה: אמור להגיע למעסיק נתין עם היתר עבודה.
דוד קראוזה: זה אומר שאותו תייר לכאורה שנשאר כשב"ח במדינה, יוחזר לארץ המוצא.
דוד קראוזה: נושא של פעילות מנהלת ההגירה.
דוד קראוזה: כמו שציינתי אנחנו נמצאים בתהליך הזה קרוב לשנתיים פלוס, מספטמבר 2002.
דוד קראוזה: הגדרתי את הקשיים לפחות מבחינתנו.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד שאנחנו באופן עקרוני מנסים להשתכלל בכל מה שנוגע לזכויות הפרט.
דוד קראוזה: זה לא אומר שאין לנו תקנות בשוליים, ממש לא.
דוד קראוזה: זה אומר שאנחנו טועים, לפעמים אנחנו שוגים.
דוד קראוזה: לפעמים יש תקלה פה ושם.
דוד קראוזה: אני חושב שזה קורה בכל יום, באופן עקרוני שמבצע פעילות שכזאת.
דוד קראוזה: אני חושב שמה שמייחד אותנו אולי, זה הרצון לפחות ללמוד מהלקחים האלו, ולא לטעות לפחות בהיבט הזה.
דוד קראוזה: יכול להיות שאנחנו נטעה בקטעים אחרים, לא חד-משמעי.
דוד קראוזה: אנחנו מקיימים מערכות של הפקת לקחים, להגיד לך שאנחנו מגיעים תמיד לחקר האמת, אני לא יכול להגיד.
דוד קראוזה: להגיד לך שתמיד הפעילות שלנו היתה פעילות ראוייה אני גם לא אומר את זה.
דוד קראוזה: אבל לפחות כשאיפה, לפחות כנתון, אנחנו מנסים להגיע למצב הזה.
דוד קראוזה: זה הגיע עד כדי כך שבעקבות אותם נושאים שעלו בתקשורת, אם זה במסגרת תכנית "עובדה", אם זה באמצעי התקשורת האחרים, גרמנו לכך שיחידות שלמות הפסיקו לעבוד.
דוד קראוזה: לא רק כדי להפסיק לעבוד—
דני יתום: הם פורקו.
דוד קראוזה: --לא, ממש לא.
דוד קראוזה: הם עברו שלב מאוד מסודר של הדחה, של שילוב של יועצים ארגונית, כדי שנוכל להיות יותר מקצועיים, כדי שנעשה את העבודה יותר טוב.
דוד קראוזה: יש בעיה, אנחנו מפעילים מאות שוטרים מכל המגוונים.
דוד קראוזה: כמו שאמרתי, בשוליים יכולות לקרות תקלות.
דני יתום: תאמר לי דוד, אם למשל עובד או עובדת זרה או כאלה שהם בלתי חוקיים רוצים להתלונן כנגד מעשה שלדעתם נעשה להם שלא כדין ושלא כצדק, מה הדרך שלהם להתלונן, הם הרי לא חוקיים.
דני יתום: מי הכתובת שלהם מעבר לארגונים וולנטריים.
דוד קראוזה: בבסיס הם עוברים שלב מאוד מהותי לטעמי לפחות, הם מגיעים לבית הדין למשמורת.
דוד קראוזה: זה לא גוף משטרתי, זה לא גוף ששיך למשרד התמ"ת או למשרד הפנים.
דוד קראוזה: זה אומר במעמד מאוד מהיר, הם יכולים לשלוח כמעט כל טענה.
נסים פרנג'י: לא נכון.
דני יתום: חבר'ה, קחו נייר ועיפרון, תרשמו את הדברים כדי שלא תשכחו.
דני יתום: מכיוון שכל ההערות שלכם הן בוודאי חשובות, תאמצו את המינוח שאני אימצתי כאשר גייסו אותי בבקו"ם, שההיפך מלשכוח זה לרשום, כך לא תשכחו.
דני יתום: זה מה שאני עושה.
דוד קראוזה: המלה לא נכון, אני לא יודע למה לייחס אותה, נשמע אותה אחר כך.
דוד קראוזה: אבל מה לא נכון שהוא מגיע לבית הדין למשמורת?
דוד קראוזה: לא נכון שהוא יכול לשלוח את הטענה.
דוד קראוזה: בכל מקרה אנחנו נשמע את כל הטענות.
דוד קראוזה: בכל מקרה, אנחנו היום נמצאים באיזשהו מצב קצת אנומלי, כי בסך הכל אנחנו גם מתייחסים לתכנית ההתנתקות, זה אומר שבאופן עקרוני אנחנו מנסים להישאר באותה רמת פעילות כפי שהיתה במהלך כל השנים.
דוד קראוזה: אני מקווה שגם נגיע לזה, למרות שאנחנו נהיה עסוקים גם בתהליך השני.
רן כהן: אם מותר לי ברשות היושב ראש, דבר אחד שהוא בהחלט לוקה בחסר מאוד בולט בסקירה הזאת.
רן כהן: כל הטיפול בכל המאפייה של המעסיקים.
רן כהן: זו המחלה הכי קשה מבחינת החברה הישראלית בכל התחום הזה.
רן כהן: זה לא העובדים הזרים המסכנים שבאים ללקט כמה גרושים לעצמם.
רן כהן: אלא זה כל התעשייה מסביב לעניין הזה.
רן כהן: כל המעסיקים שרודים בהם, שמשכנים אותם בתנאים של כלבים, שמבריחים אותם, שמסתירים אותם, שמייצרים להם דרכונים, ושלוקחים להם את הדרכונים.
רן כהן: שמבריחים אותם גבולות.
רן כהן: הטיפול של המשטרה בעניין הזה עדיין אני רואה עוד לא בפוקוס, עם כל המאמצים שלי בשנתיים האחרונות.
דוד קראוזה: אולי, אבל אני יכול לספק גם נתונים לגבי פעילות חקירה שמתבצעת.
דוד קראוזה: אנחנו נסכים לשפר את הטיפול או להגביר את הטיפול כלפי המעסיקים.
דוד קראוזה: אני מניח שדווקא בתקופה הקרובה אנחנו נגביר אפילו בצורה משמעותית.
דוד קראוזה: זה בעקבות זה שקבענו איזשהו יעד של חקירה.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך נתון 1,895 תיקים הועברו לטיפול חקירות, מתוכם 2,655 תיקים, הוגשו 233 כתבי אישום.
אורלי וילנאי: אין שום פרופורציה בין הדברים.
דוד קראוזה: יכול להיות, אחר כך תגידי מה הפרופורציות שאת מתייחסת אליהן, אני עוד לא דיברתי על שום פרופורציה, נתתי נתון באופן עקרוני.
דוד קראוזה: זה אומר ש-218 הוגשו כנגד חברות כוח אדם.
דוד קראוזה: יש לנו מעל 33 כתבי אישום שהוגשו בעבירות של זיוף.
דוד קראוזה: הגשנו 55 בקשות למעצר עד תום ההליכים, זה אומר שפעילות החקירה מתבצעת באופן עקרוני.
דוד קראוזה: להגיד לך שהיא מושלמת - - -
רן כהן: כמה מעסיקים עצורים?
רן כהן: יש מאות עובדים זרים עצורים.
רן כהן: כמה מעסיקים עבריינים?
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך שבאופן עקרוני הוגשו 55 בקשות למעצר עד תום ההליכים.
רן כהן: אף אחד לא עצור.
דוד קראוזה: אנשים שהיו עצורים ביקשו מעצר עד תום ההליכים.
אליהו אהרוני: אנשים שוחררו.
דוד קראוזה: מעצר עד תום ההליכים אתה יכול להגיש רק אחרי שהוא נמצא במעצר, ולא אחרי יום אחד.
דוד קראוזה: מה שכן, אני חייב אולי נתון של כמה מתוכם נעצרו עד תום ההליכים.
דוד קראוזה: אני מודיע שכרגע אין לי את הנתון הזה.
רן כהן: אז אולי כמו שהיושב ראש ביקש קודם גם את הנתון הזה תעבירו.
אפרים כהן: חבר הכנסת רן כהן, כל עוד שהתביעות והגשת כתבי אישום מתבצעים בבית דין לעבודה, אין סיכוי שמעסיק ייעצר.
אפרים כהן: זה דיון בבית דין לעבודה.
אפרים כהן: הצענו בהצעה להעביר את זה לבית משפט אחר על מנת להכניס מעסיקים, כי זה הכלי היחידי שיכול ליצור את ההרתעה.
דני יתום: מדוע זה מוגש בבית דין לעבודה, ולא בבית משפט?
דוד קראוזה: השאלה איזו עבירה זאת.
דוד קראוזה: אם זו עבירה פלילית - - -
אפרים כהן: היו דיונים עם נשיא בית המשפט העליון.
דני יתום: אני לא למדתי אף פעם משפטים, למדתי דברים אחרים, אבל אני מבין שחלק מהעבירות הן עבירות פליליות, הן לא עבירות על חוקי העבודה והתעבורה במדינת ישראל, אלא עבירות פליליות.
אפרים כהן: הגשת תביעה על בית משפט זו עבירה פלילית.
דוד קראוזה: אני יכול להגיד לך, גם דיווחנו בוועדה, הוגשו תביעות גם על עושק.
דוד קראוזה: עושק היא עבירה פלילית.
דני יתום: וזיוף זו לא עבירה פלילית?
דני יתום: ורמאות זו לא עבירה פלילית?
דני יתום: העסקת עובד בתנאים משפילים זו לא עבירה פלילית?
דני יתום: מה עמדת משרד המשפטים בעניין הזה?
דני יתום: מדוע זה בבתי הדין לעבודה, ולא בבתי משפט?
מירי שרון: היחידה שלנו לא עוסקת בנושאים האלה, לגבי הנושאים של עבירות פליליות יש כרגע תסכיר חוק שבקרוב יובא לוועדת שרים לענייני חקיקה, שיקבע עבירה של סחר בבני אדם למטרות עבודה, וגם יחמיר את הענישה על עבירות שקיימות כיום לגבי עיכוב דרכונים, עושק.
דני יתום: ואז המשמעות תהיה שעל עבירות כאלה תידונה בבתי משפט, ולא בבתי דין לעבודה?
מירי שרון: העבירות האלה לא אמורות להידון בבתי דין לעבודה.
מירי שרון: בבתי דין לעבודה יש אפשרות לעובדים לתבוע את המעסיקים שלהם כאשר הם לא קיבלו תשלום.
דני יתום: אני רוצה להסב את תשומת ליבך, מה שהוצג לי שאת המעסיקים, לא את העובדים שמגישים, אלא את המעסיקים, שופטים בבתי דין לעבודה, לא רק כתוצאה מתלונות של עובדים, אלא גם כתוצאה מחקירת משטרה, או חקירת מנהלת ההגירה.
אפרים כהן: כתוצאה מהגשת תביעות על ידי משרד התמ"ת יחידת הסמ"ך.
מירי שרון: מי שאוכף את חוקי עבודה זה התמ"ת, לכן בעניין הזה צריך לשאול אותם.
מירי שרון: משרד המשפטים הופך מעורב כשהמשטרה מעבירה תוצאות של חקירה פלילית ל- - -
דני יתום: למה המשטרה לא מעבירה תוצאות של חקירה פלילית לפרקליטות?
דוד קראוזה: בוודאי שאנחנו מעבירים.
דוד קראוזה: אמרתי בעבירות פליליות, עושק.
דני יתום: מעבירים.
דני יתום: אז אני מבין שבמקרים כאלה זה לא בית דין לעבודה, אלא בית משפט.
אורלי וילנאי: בכמה תיקים מדובר?
דוד קראוזה: עושק – אני מניח שיש לנו את הנתון הזה.
דוד קראוזה: אני אעביר את הנתון הזה.
רן כהן: דני, אני מציע לעשות על זה ישיבה ממש מיוחדת על כל הנושא של הטיפול בעבריינות של המעסיקים.
רן כהן: יבואו המשטרה עם כל הגורמים, יגידו מה יש מה אין.
דני יתום: בסדר, נעשה זאת.
דני יתום: אני מקבל את ההצעה הזאת, היא הצעה מצויינת.
דוד קראוזה: עושק – 7 מקרים.
דוד קראוזה: זיוף במרמה 248, מבחינת תיקי תביעה זה יכול להיות על יותר מאשר אדם אחד.
נסים פרנג'י: זה לא הוגש לרישום עדיין.
דוד קראוזה: יכול להיות.
דוד קראוזה: הסתננות – 326.
נסים פרנג'י: אלימות משטרתית?
דוד קראוזה: תגיד לי אתה אם אתה יודע את הנתון.
דוד קראוזה: מה זה אלימות משטרתית?
אמי סער: 2 הורשעו.
דני יתום: סיכמנו, יהיה על זה דיון בישיבה נפרדת, שנייחד את כל כולה לעניין הזה, ונזמן את כל מי שירצה להגיע כולל הגורמים הרלבנטיים.
דני יתום: בכל מקרה, רק כדי לסכם את העניין.
דני יתום: מנהלת ההגירה פועלת מספטמבר 2002.
דני יתום: אנחנו פועלים על פי דין.
דני יתום: אנחנו מפעילים יחידות בפריסה ארצית.
דני יתום: אנחנו מפעילים גם מתקני משמורת לשוהים בלתי חוקיים ועובדים זרים.
דני יתום: באופן עקרוני, מבחינת מגוון פעילויות, נתונים סטטיסטיים, אם הוועדה תבקש אותם אנחנו כמובן נספק את כל הנתונים האלה.
דני יתום: מבחינת מתכונת אנחנו מנסים לשמור על זכויותיהם ושמם הטוב של אותם שוהים בלתי חוקיים שאנחנו מחזירים לארצות המוצא.
דני יתום: כמו שאמרתי, בשוליים אפשר גם ללמוד אותם, לתקן אותם באופן עקרוני.
דני יתום: בעיקרון אנחנו פתוחים לביקורת.
דני יתום: דו"ח מבקר המדינה בודק גם את הפעילות שמשטרת ישראל עושה עם מנהלת ההגירה.
דני יתום: אפרים בבקשה.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, ברכות לכניסתך לתפקיד.
אפרים כהן: התפקיד הוא רגיש, טעון.
אפרים כהן: וליושב ראש היוצא חבר הכנסת רן כהן, תודה לך על התקופה שעברנו ביחד.
אפרים כהן: זיהיתי אצלך שמצאת את האיזון המתאים בין שמירת כבוד עובד זר על זכויותיו וחירותו, לבין מתן גיבוי לאכיפת חוקים.
אפרים כהן: אני חושב שזה היה האיזון המתאים, והמערכת המקצועית הרגישה שיש לה גיבוי על ידי היושב ראש כמובן.
אפרים כהן: גם קיבלה את הביקורת במידה והיתה פגיעה בזכויותיהם ובחירותם של העובדים הזרים.
אפרים כהן: אני חושב שזה המרכז של הנושא שעסקת בו, ואני מודה לך על התקופה הזאת.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, מספר נתונים שהם חשובים לנושא.
אפרים כהן: עם הקמת יחידת סמ"ך, היו כ-101 אלף היתרים חוקיים במדינת ישראל עובדים זרים.
אפרים כהן: בנוסף למה שאמר ניצב קראוזה 200-220 עובדים חוקיים.
אפרים כהן: היום לאחר שנה וחצי ההיתרים מעודכנים לחודש מאי 2005 76,222.
אפרים כהן: אני יכול לתת גם את הפילוח לפי תחומים.
אפרים כהן: בבניין היום - כ-16 אלף.
אפרים כהן: בחקלאות – 26 אלף, בסיעוד – 32 אלף, לעומת 40 אלף ב-2003, וכמובן אם ניקח בחשבון ששנתיים אם אנחנו מנפיקים היתרים, היה צריך להגיע למספר של 50, כי להערכתי חלק מהעובדות הזרות אשר נכנסו באשרת סיעודית, לצערנו הסיעודי נפטר והמעסיקים המשיכו להעסיק, וכך היתה דלת מסתובבת.
אפרים כהן: מגיעות עובדות זרות, ואיפשר לחברות כוח אדם לתווך ולעשות כספים על חשבון העובדות הזרות.
אפרים כהן: בסיכום עם ראש מינהל אוכלוסין עם ששי, למרות שאין החלטת ממשלה – שמיים סגורים לגבי סיעודי, קיבלנו החלטה פנימית, בוא נמצה את הפוטנציאל היום בעובדות הסיעודיות החוקיות וננייד אותם, ונעשה להם את ההסדרה.
אפרים כהן: למה צריך להביא עוד ולהכניס.
אפרים כהן: אני חושב שהתחלנו בכיוון הזה, ופרט למקרים חריגים שלצערי עדיין קורים, של סיני במעמד של עובד סיעודי, שנתקע בשדה התעופה ולא מקבלים אותו, אבל גם על זה אנחנו נתגבר בנושא הזה.
רן כהן: במאמר מוסגר, התהליך הזה נעשה, פשוט להצדיע לזה.
רן כהן: כיוון שמספר העובדות או העובדים הזרים בסיעוד ירד לכ-10,000, בשלב מסויים ביותר, כאשר התלונות על היעדר היענות למטפל לנזקקים לסיעוד ירדו בצורה מאוד משמעותית.
רן כהן: כלומר, נעשה בו זמנית גם ניקוי של כל הנושא של עובדים זרים בלתי חוקיים בענף הזה, שהם לא עבדו בענף.
רן כהן: הם טיפלו בילדים, טיפלו בגינות, עשו כל מיני דברים, ויחד עם זה נעשה מהלך מאוד מהיר של היענות של אנשים שנזקקים למטפל סיעודי כדי שהם יקבלו אותו בתוך זמן קצר.
אפרים כהן: תעשייה – כשקיבלתי את הירושה 8,000, סך הכל הנפקנו 1,533 כי אני חושב שצריך לעודד ישראלים במקום עובדים זרים.
אפרים כהן: מסעדות אתניות הקצאה של 1,000 הקצנו רק 876.
דני יתום: איזה מסעדות?
אפרים כהן: מסעדות אתניות.
אפרים כהן: יש כאלה שאוהבים אוכל הודי, סיני.
רן כהן: זאת הונאה שהמדינה מרמה את עצמה.
אפרים כהן: האישור הוא 1,000 ואנחנו הקצנו 876 היתרים.
ששי קציר: אם יש מצב שכתוב מלמעלה המקור ההודי, זה כבר יוצר את הבעיה אם זה אתני או לא.
אפרים כהן: יש לנו עוד בעיה נוספת, שבאילת עדיין לא השתלבו ישראליים, ולכן הקצנו כ-450 עובדים לעבודות בבתי מלון, על מנת לאפשר לבתי מלון לתפקד.
אפרים כהן: אציין שהחלטת ממשלה לשנת 2005 ההיתרים הן כדלקמן: 17,500 לבניין, 26 אלף לחקלאות, תעשייה 2,150, מלונאות 500, מסעדות אתניות 1,000.
אפרים כהן: סך הכל 47,500 כי הסיעודי לא נכלל בהקצאה.
אפרים כהן: הסיעודי מחוץ להקצאה.
אפרים כהן: לכן מה שאמר רן כהן זה נכון.
אפרים כהן: אם היום היינו הולכים באותה מתכונת ובאותה סידרה כפי שהיתה, היום היינו מגיעים ל-50 אלף עובדות זרות בישראל, כשאנחנו רואים שישנן סך הכל 32 אלף עובדות זרות בישראל.
אורית וילנאי: מה עם אלה שהוקצו לתעשייה שפורסמו בדו"ח מבקר המדינה?
אפרים כהן: בטל ומבוטל לא קיים.
אפרים כהן: צמצמנו והוצאנו.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, אני חייב למסור נתון חשוב.
אפרים כהן: ניצב קראוזה הדגיש את הנושא של בתי המשמורת.
אפרים כהן: אני חושב שאנחנו קיבלנו החלטה נכונה להציב מפקחים בתוך בתי המשמורת, על מנת לאפשר לכל עובד זר אשר צריך להיות מורחק מהארץ, קבל את מלוא זכויותיו, ולא לתת פרס למעסיק בזה שעצרו עובד זר, הוא ירוויח מכך שהוא לא ישלם לו את המגיע לו.
אפרים כהן: הוא מפקח עבודה על פי חוק וסמכות שברגע שנכנס עובד זר לבית המשמורת, הוא מראיין אותו.
אפרים כהן: ואם הוא מודיע לו שהמעסיק שלי חייב לי כסף, המעסיק מוזמן לבית המשמורת, חייב לשלם, אנחנו גם דואגים לכך, למרות שאנחנו אולי עוברים על החוק.
אפרים כהן: על מנת לאפשר לא לתת פרס למעסיק אשר חייב כספים לעובד זר לפני יציאתו מהארץ.
אפרים כהן: אני חושב שזה נושא חשוב, שלא ניצור שינאת זרים לישראל.
אפרים כהן: בשנת 2003, גבינו במסגרת בתי המשמורת 25 מיליון שקל ממעסיקים שהיו זכאים להם עובדים זרים שהיו בבתי המשמורת.
אפרים כהן: תארו לכם שהעובדים הזרים לפי ההחלטות להרחיק אותם ולא יקבלו את הזכויות שלהם, איך אנחנו נראים כלפי אותם המסכנים שהם באו סך הכל להביא קצת כסף הביתה.
אפרים כהן: ב-2004 – 2,279 עובדים זרים טופלו בבתי המשמורת, גבינו 7 מיליון 500 אלף שקל.
אפרים כהן: 2005 אנחנו בתהליך.
אורלי וילנאי: לאן זה הלך?
אפרים כהן: לעובדים, אלא למי?
אפרים כהן: עובד חותם שהוא קיבל את כל הזכות שלו.
דני יתום: אולי זה הלך לחברות כוח אדם.
אורלי וילנאי: לקופת המדינה.
אפרים כהן: לא, חס ושלום.
אפרים כהן: העובד קיבל את הכסף.
רן כהן: חברים, מדובר על תלונות של עובדים זרים ובתי המשמורת שהלינו את שכרם.
רן כהן: לכן הדאגה שבעת ההגירה שהם יקבלו את השכר שלהם.
אורלי וילנאי: הם לא צריכים לקבל עונש על הלנת שכר, זאת אומרת מעבר לגבייה של הכסף?
דני יתום: זו שאלה טובה של אורלי, האם המעסיק שהלין שכר ומעבר לעובדה שגבו ממנו, הרי אם לא היו תופסים אותו הוא היה נהנה מכסף לא שלו.
דני יתום: האם הוא טופל גם בדרך אחרת?
אפרים כהן: בשנת 2004, תיקי חקירה למעסיקים 9,834, זה כולל אותם המעסיקים שלא שילמו את שכרם של העובדים.
אפרים כהן: אלה המעסיקים שלא ביטחו את העובדים הזרים, ואלה המעסיקים שלא נתנו תנאים הולמים לעובדים שלהם.
אפרים כהן: אני מדבר על כ-10,000.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, יש כאן בעיה, אנחנו יכולים להיות הכי טובים בעולם, ואני יכול להרים את הראש ולהגיד, הטלנו קנסות בסך 119 מיליון שקלים, אבל אין גבייה לקנסות האלה.
אפרים כהן: גוויה בו' או גבייה בב'.
רן כהן: אגב, אדוני היושב ראש, זו באמת שוב סוגייה שטיפלנו בה בעבר, וצריכים לטפל בה היום.
רן כהן: אין גבייה של יותר מ-20% מההיתרים.
אפרים כהן: אדוני, האחריות לנושא גביית הקנסות היא באחריות הנהלת בתי משפט מרכז הגבייה.
אפרים כהן: אלו ההנחיות שיש בידינו על ידי משרד האוצר, על ידי כל הגורמים.
אפרים כהן: אנחנו מטילים קנסות.