GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרים כהן: ולכן הדברים האלה אנחנו עד סוף נובמבר נסיים את כל מתן ההיתרים, לחקלאות, לבניין, בהתאם להחלטות הממשלה, ועכשיו חבריי ישמעו מה החלטות הממשלה לשנת 2004.
אפרים כהן: היום מאתיים שלושים ושישה אלף עובדים זרים בארץ, תשעים וחמישה אלף שש מאות זרים חוקיים, מאה ארבעים אלף לא חוקיים.
אפרים כהן: החלטת ממשלה ל2003-, שישים ואחד אלף היתרים, שלושים אלף היתרים בענף הבניין, עשרים ושמונה אלף היתרים בענף החקלאות, שלושת אלפים היתרים בענף התעשייה.
אפרים כהן: שנת 2004 מכסת ההיתרים תפחת בשלושה עשר אלף לעומת 2003 ותעמוד על ארבעים ושמונה אלף ללא הסיעוד.
אפרים כהן: אני מתכוון לבניין, לחקלאות ולתעשייה.
אפרים כהן: זה אומר שבענף הבניין יפחתו שבעת אלפים ובענף החקלאות יפחתו ששת אלפים.
אפרים כהן: אני מבקש לציין החלטת ממשלה משלושה עשר לרביעי 2003.
אפרים כהן: כל עוד שאין שינוי להחלטה זו זה הדבר שאני מבצע כתכנית עבודה שלי לשנת 2004.
רן כהן: היא נעשית במקביל להכשרה של עובדי בניין?
אפרים כהן: החלטות להפחית אלא גם צריך לתת מענה לנושא הבניין בארץ.
אפרים כהן: לכן הוקצו משאבים, לכן קויימו פגישות והוטל על אגף להכשרה מקצועית, הוכנה תכנית ואני מעריך שבזמן הקרוב ידווח על כך שהחל הביצוע בנושא של הכשרת צעירים, משוחררי צה"ל.
אפרים כהן: בנוסף לכך נעשה גם יריד מיוחד לישראלים הלא מועסקים היום בנושא, ומדובר על אלפים, בעיקר בכפרים הערביים.
אפרים כהן: עוסק בזה האגף להכשרה מקצועית של משרד התמ"ת.
אפרים כהן: יש שם את כל הכלים.
רן כהן: הזה?
רן כהן: לא, אז תרשמו לכם את ההערות בסיום הדיווח של אפרים.
אפרים כהן: לאירוע חמור שאירע לנו עם מפקח שעשה שם איזו פעולה והיא פורסמה בעיתון, מספר העובדים שטופלו בבתי המשמורת בשנת 2002 הוא אלף שלושים ושש.
אפרים כהן: אני מדבר על טיפול בעובדים ובמעסיקיהם שהיו חייבים להם כסף.
אפרים כהן: היום אנחנו מדברים על אוגוסט 2003, ארבעת אלפים מאתיים שישים ושתיים, ונגבו עשרים ואחד מיליון שקל עבור עובדים זרים לפני הרחקתם.
אפרים כהן: זאת אומרת אותם עובדים זרים אשר היו עצורים בבתי המשמורת לא הורחקו מהארץ, בשיתוף עם משטרת ההגירה, בכך שדאגנו שהמעסיקים יגיעו וישלמו את כל המגיע לעובד הזר לפני צאתו מהארץ, ואני מדבר על עשרים ואחד מיליון.
ברטי אוחיון: נציג של משרד העבודה ונציג המשמורת.
אפרים כהן: המפקחים כי ראינו שהתופעה חמורה.
אפרים כהן: נעצרים אנשים עם מלוא הזכויות לקבל את המגיע להם, ולא צריך לתת פרס למעסיק, שהוא יגורש והוא יקבל.
אפרים כהן: לכן בשמונה חודשים עשרים ואחד מיליון לעומת 2002 ארבעה וחצי מיליון, יש לזה משמעות שאותם עובדים זרים יוצאים עם הזכויות שלהם לפני הרחקתם.
אפרים כהן: יכולות להעיד גם חברותי מהאירגונים הוולונטריים.
אפרים כהן: נושא של תביעות משפטיות, כתבי אישום שהיו ב2002- כשלוש מאות, היום עד אוגוסט שש מאות חמישים כתבי אישום כלפי מעסיקים.
אפרים כהן: קנסות מינהליים, אנחנו כאן בבעיה.
אפרים כהן: פעולה עם הנהלת בתי המשפט יחד אתי קיבלנו תוספת של שופטים לנושא זה שמוצבים היום בבתי דין לעבודה כתיגבור רק לנושא שקוראים לו אכיפת חוקים כלפי מעסיקים בנושא בתי משפט, ולכן יש אישור של אגף תקציבים והחלו כבר בביצוע והצבת שלושה שופטים נוספים בעניין הזה כדי לזרז את התהליך או ההליכים, כל מה שקשור בנושא של טיפול במעסיקים, כי לי יש דעה אישית משלי שההליך צריך להיות בבית משפט פלילי ולא בבית דין לעבודה, כי יש שם עבירות חמורות.
אפרים כהן: על ידי קנסות של חמש מאות אלף זה לא מספיק הרתעה כלפי המעסיק בזה שאתה רק מטיל קנסות ועוד לא נכנס אף מעסיק לבית הסוהר אשר עבר עבירות חמורות מאוד בנושא של העסקת עובדים בלתי חוקיים.
אפרים כהן: אני מקווה שמקבלי ההחלטות, יחד עם כל הגורמים, יקבלו החלטה שבנושאים או בטיפול במעסיקים אשר עוברים עבירות חמורות מאוד יובא לבית דין פלילי ולא לבית דין לעבודה, כי בית דין לעבודה אנחנו התגאנו בכך שהיה קנס של חמש מאות אלף, של מאה חמישים אלף או של מאתיים אלף.
ברטי אוחיון: הונאה וכך הלאה זה טיפול פלילי.
ברטי אוחיון: הוא מדבר על העסקה ללא היתר.
רן כהן: אפשר לטפל בו בדין המשמעתי ולקחת ממנו את הכסף וכו'.
רן כהן: אבל אדם שבכל זאת פושע גם כלפי עשרות או מאות עובדים זרים וגם כלפי רשויות המס במדינה, מסכום מסויים ומעלה זה צריך להיות פלילי.
רן כהן: למה זה לא פלילי היום, בגלל החוק?
אפרים כהן: פלילי.
רן כהן: לא תגישו את זה לבית דין לעבודה אלא תגישו את זה לבית המשפט אז זה יהיה פלילי.
זהבה גור: פלילי לכל דבר ועניין.
זהבה גור: מוגשים כתבי אישום.
זהבה גור: זה לא שבגלל שזה מתנהל בבית הדין לעבודה אז זה לא הליך פלילי.
זהבה גור: ההליך הוא הליך פלילי לחלוטין, על כל מה שמשתמע מכך, ומוגש כתב אישום כדת וכדין על פי סדר הדין הפלילי.
זהבה גור: אין נפקות לעניין אם זה יהיה בבית משפט אזרחי והליך פלילי או בבית הדין לעבודה והליך פלילי.
אפרים כהן: אחת מעצר למעסיק.
אפרים כהן: האוצר, עם כל הגורמים האלה, עם מערכת בתי המשפט.
רן כהן: זה מוגש לבית הדין לעבודה?
אפרים כהן: העסקה, זה הליך של בית דין לעבודה.
אפרים כהן: כל השאר מטופל בהליך שלנו, מעל חמשת אלפים תיקים פליליים.
אפרים כהן: גם על העסקה של מספר עובדים רב, גם על אי תשלום שכר מינימום, אי מתן תנאים הולמים.
זהבה גור: את זה בבתי המשפט, זה הכל.
ברטי אוחיון: ולכן זה הולך במסלול של בית דין לעבודה.
ברטי אוחיון: במידה, וזאת היתה ההמלצה שלנו ומשרד האוצר מטפל בזה, להגדיל את העונש לשלוש שנות מאסר, ואז יש לך הליך פלילי.
הילית ברק: הכנסת מבקשים באמת להחמיר את הענישה.
רן כהן: הענישה.
רן כהן: אנחנו נגיש הצעת חוק של הוועדה שתחמיר את הענישה לשנתיים ואולי גם לשלוש, אבל נתייעץ על זה.
רן כהן: לפשע.
רן כהן: לא מסרת לנו מה מספר העובדים הזרים שאושרו לסיעוד בתקופה הזאת.
אפרים כהן: שלושים וחמישה מיליון שקל, גבינו עד עכשיו רק שבעה מיליון שקל.
אפרים כהן: הטלת קנסות על מעסיקים אשר עברו עבירות בתחומים של חוקים סוציאליים היא הטלה של שלושים וחמישה מיליון שקל, על ידינו.
אפרים כהן: קנס מינהלי.
אפרים כהן: להיום גבינו כשבעה מיליון בלבד.
אפרים כהן: היו עיצומים בחודש מאי, ישנם עיצומים היום, היו עיצומים אתמול ויהיו עיצומים מחר.
אפרים כהן: והנושא בתהליך, אני צריך לעבור דרך שע"מ, שירות של החשב הכללי, ואחר כך למרכז הגבייה, הקמתי ועדה מקצועית, אני מקווה שתוך חודש ימים תבחן כל הנושא הזה, אם על ידי הפרטה או על ידי תיגבור, כי לא יכול להיות שאתה מעסיק עשרות מפקחים, אתה מטיל קנסות בסכום כזה ואתה גובה עשרים אחוז.
רן כהן: מגיע, ועד שכבר קונסים ועד שמעבירים לבית הדין לעבודה ועד שכבר מגיעים לשלושים וחמישה מיליון שקל האלה, בסיכומו של דבר גובים מזה עשרים אחוז.
רן כהן: זה אומר ממש הידד למופקרים ולעבריינים.
אפרים כהן: הגבייה של משרד המשפטים יגידו לכם בנושאים אחרים, שלא קשורים לעובדים זרים, ותראו מה התשובה לעניין הזה.
רן כהן: לפועל הרי אין שביתה.
רן כהן: אפשר שפעילות כזאת תיעשה באופן הרבה יותר משמעותי או הרבה יותר אגרסיבי, כי כמו שאתם מנסים להרתיע העסקת עובדים זרים על ידי זה שאתם מגרשים ומראים את הדבר הזה, עושים את זה בכל הכללים, ואז עובדים זרים הם חוזרים לארצותיהם גם בלי זה.
רן כהן: אולי עצם המימוש, שלא העשרים אחוז מהגבייה, אלא שמונים תשעים אחוז מהגבייה, גם היא תרתיע.
ברטי אוחיון: אגף הגבייה עצמו.
ברטי אוחיון: אני חושב שהנושא של הטלת ענישה הרבה יותר מחמירה על המעסיקים ואולי גם על המלינים היא זאת שיכולה באמת לזרז את הנקודה.
ברטי אוחיון: אני מעדיף מעסיק אחד בבית מעצר על פני חמישים עובדים זרים בבית מעצר.
אהוד רצאבי: בתכנית הכלכלית לגבי גבייה של קנסות באגפי מסים שמקום שבו בא מפקח וגילה שיש עבירת מס, דהיינו לא רשמו בקופה או עבדו בשחור, יש לו הסמכות לגבות חמישים אחוז מסכום התפיסה במקום.
אהוד רצאבי: אולי אם יש מקום שיש בו מעסיק שתפסתם אותו על זה שהוא עבר עבירה אז צריך לחשוב שיש לכם אפשרות כבר באותו הרגע להטיל את הקנס ולגבות.
אהוד רצאבי: אולי חמישים אחוז מהסכום או משהו כזה, במיידי.
אהוד רצאבי: אני חושב שזה הרבה יותר חזק.
רן כהן: האלה זה בכלל איזה שהיא פרופורציה לרמות העבירות האדירות שמתקיימות במערכת הזאת.
אפרים כהן: למעסיקים, תשעים וחמישה אלף שש מאות שבעים ושניים לפי הפירוט הבא: בבניין עשרים ושבעה אלף שש מאות ששים, לעומת שלושים אלף שישנם במכסה.
אפרים כהן: בחקלאות עשרים ושבעה אלף תשע מאות ושמונה עשר, במכסה עשרים ושמונה אלף.
אפרים כהן: סיעודי, בשנת 2002 שלושים ותשעה אלף ארבע מאות שלושים ושמונה, לספטמבר 2003 שלושים ושבעה אלף אפס תשעים וארבע.
אפרים כהן: למה, זה לא הגיוני שתהיה ירידה בנושא הסיעודי.
אפרים כהן: אלא פשוט מאוד ההיתרים שהוצאו בעבר, לשנתיים ושלוש.
אפרים כהן: ולצערי הסיעודי נפטר אחרי חצי שנה, המשפחה המשיכה להחזיק את העובד אצל המשפחה.
אפרים כהן: אנחנו נאחל אריכות ימים לכל החולים, מי שנפטר נשלח לו מכתב שאנחנו משתתפים בצערו, אנחנו רוצים לדעת מה עם העובד הסיעודי כדי להעביר אותו למשפחה סיעודית אחרת ולא להביא עוד אחד מחוץ לארץ.
אפרים כהן: ולכן אנחנו נמצאים בשלבים של ירידה, כדי לא לגרום נזק לאלה שבאו והתחייבו ולצערי הסיעודי נפטר ואחרי חצי שנה צריך להעביר אותם למישהו אחר שזכאי על פי חוק.
רן כהן: בלתי חוקיים?
אפרים כהן: זה גם במסגרת הבניין, עושים את זה במסגרת החקלאות, אני ישבתי עם הגופים הוולונטריים, במידה ויחסרו עובדים לכל הענפים שזכאים לקבל עובדים נעשה יריד לעובדים זרים ששוהים בלתי חוקית כדי לשבץ אותם ולהעביר אותם כחוקיים.
ברטי אוחיון: בהמשך, שיפרנו את תהליכי העבודה.
ברטי אוחיון: יש עליה במספר המורחקים.
ברטי אוחיון: ממוצע ימי המעצר של עצור שכלוא אצלנו הופחת, המבצע של עזיבה של משפחות מרצון, מבחינתנו זה נחל הצלחה, חסכנו מהם ומאתנו אלף מעצרים.
ברטי אוחיון: לגבי מבצע העזיבה מרצון נרשמו כאלף שלוש מאות, עד היום עזבו כבר כאלף, להערכתנו עד שבוע הבא נגיע בסופו של דבר לאלף שלוש מאות, עזבו אלף מאה, מאתיים פשוט ברחו.
ברטי אוחיון: למרבית המשפחות אנחנו מימנו את ההיטסים שלהם, מעל חמישים אחוז, הובלנו אותם באוטובוסים שלנו עד לשדה התעופה.
ברטי אוחיון: מבצע משקי בית שצויין כאן, מבצע שתוצאותיו מאה עצורות, כנגד עשרים משרד העבודה מטיל קנסות.
ברטי אוחיון: שינויים ארגוניים ומבניים אצלנו, אפשר לציין פה את הנקודה האחרונה, מיסוד ושיפור הקשר עם משרד הפנים והעבודה שהוא נחוץ פה לעבודה, מפגשים קבועים, חודשיים, גם עם אפרים וגם עם נציגי משרד הפנים.
ברטי אוחיון: דרך אגב הם יושבים איתנו ביחידות, ומי שתיאר פה שהוא נכנס ונתקל בעובד של משרד העבודה, הם פשוט יושבים איתנו כדי לשפר את התאום.
ברטי אוחיון: מיתקן צוחר, מיתקן באיזור אופקים, אנחנו עומדים להגדיל את המכסה שלו בעוד מאתיים מקומות.
ברטי אוחיון: מיתקן חדש למסורבים שהיום הוא נחשב למיתקן הכליאה בתנאים שלו המשוכלל ביותר שישנו בארץ, אני מזמין גם את הוועדה לבוא לשדה התעופה, מי שנוחת בארץ ומסורבת כניסתו עד היום הוא היה מוכנס לאיזה שהוא חדר לארבעים ושמונה שעות.
ברטי אוחיון: זה מיתקן שבתנאים שלו, ואני מכיר את המיתקנים המשטרתיים, הוא הטוב ביותר.
ברטי אוחיון: מיתקן מנויידים לגבי ניוד עובדים, בחודש האחרון מעל אלף אנשים שעצרנו אותם, היו מיועדים להרחקה מהארץ, בתאום עם משרד הפנים החלטנו לנייד אותם.
ברטי אוחיון: במקום לייבא אלף פשוט ניידנו אותם ממקום למקום, למרות שזה לא בנתונים שלנו.
ברטי אוחיון: לגבי פרשיות מיוחדות, הרבה מאוד פרשיות, אתם שומעים על זה באמצעי התקשורת, מעבדות לזיוף כסף, האחרונה היתה בנס ציונה, בירושלים, סכומים גדולים מאוד שנבעו מהקשר עם עובדים זרים, מעבדות לזיוף תעודות זהות, לפחות שתי מעבדות שכאלה, האחרונה שבהם היתה באיזור רמת גן, ממש ראית תעשיה של זיוף תעודות זהות במאות, עם הגלופות ועם התמונות.
ברטי אוחיון: לקח פשוט נתונים נכונים, אמיתיים, של מישהו שגר, שאל את העובד הזר מה מקום העבודה שלך, מה הגיל פחות או יותר, התאים לו את התמונה שלו וכך עובד זר מסתובב עם תעודת זהות ישראלית.
ברטי אוחיון: הכל לפי החלטה של בית משפט, חלקם במעצר בית, כולם נמצאים למעשה בנושא של כתב אישום.
ברטי אוחיון: חברות כוח אדם, יש הרבה מאוד פרשיות, אנחנו סגרנו בתאום עם משרד העבודה חמש עשרה חברות כוח אדם בחודשים האחרונים.
ברטי אוחיון: באחד המקרים, שמעתם על זה אתמול באמצעי התקשורת, אחת מחברות כוח האדם, עירבנו את מס הכנסה, זאת יוזמה שלנו, ומס הכנסה הולך אתו להליך של תביעה בגין עשרים וחמישה מיליון שקלים.
ברטי אוחיון: פרשיית עובדים במשרד העבודה שהתפרסמה, לצערנו היה מקרה של עובד במשרד העבודה בתל אביב, שסחר בתיקים שנרשמו כנגד מעסיקים.
ברטי אוחיון: הוא ואחרים נמצאים בשלב של מעצר, בית משפט שלח אותו למעצר בית ויוגש כתב אישום כנגדו.
רן כהן: העובד הזה, כמה עשרות תיקים או מאות תיקים?
ברטי אוחיון: הגענו קודם כל למספר אנשים, בחברות כוח אדם, דבר שני את אותם המעסיקים, שפזורים בכל הארץ, שנרשמו נגדם הדו"חות וביקשו מאותם המתווכחים, חברת כוח אדם, שיפנו אליו.
ברטי אוחיון: כלומר פה מדובר בעשרות חשודים בפרשיה הזאת.
ברטי אוחיון: זו פרשיה עכשיו שמטופלת על ידינו.
ברטי אוחיון: לגבי סיכום הנתונים, בואו ניקח את השורה האחרונה.
ברטי אוחיון: מהקמת המינהלת, הרחקה ופעילות אכיפה ישירה שלנו, אתם רואים שם, עשרים ואחד אלף שש מאות עשרים ושמונה שאנחנו יחד עם משרד העבודה, יחד עם משרד הפנים, איתרנו את האנשים, עשינו את כל ההליך, עד ההרחקה מהארץ.
ברטי אוחיון: עזבו מרצון כארבעים ושישה אלף, שאנחנו מעריכים שגם הנושא של המעצרים, יצירת האוירה, אמצעי הפירסום בטלויזיה, סך הכל נכון להבוקר זה המספר, שישים ושבעה אלף.
ברטי אוחיון: אלה הנתונים כפי שציינתי בטבלה, סך הכל שישים ושבעה אלף בשנה האחרונה.
ברטי אוחיון: רואים פה את מה שקרה בכל חודש וחודש בנושא של הרחקת העובדים מהארץ.
ברטי אוחיון: בחודשים האחרונים אנחנו מגיעים כבר לממוצע של כאלפיים ומאתיים בהרחקה ישירה שלנו.
ברטי אוחיון: בנוסף לפעילות שלנו, אני רוצה שכולם ידעו שיש לנו פעילות בגין עבירות כלפי עובדים זרים ועבירות של ישראלים בגין מירמה, עושק, החזקת הדרכונים, זיוף.
ברטי אוחיון: מדובר פה במעל ארבעת אלפים מקרים, תיקים של חקירה.
ברטי אוחיון: דיברתי על שיפור התהליכים, רואים פה את הממוצעים, בחצי שנה הראשונה ממוצע המורחקים בחודש על ידי המינהלת היה אלף שש מאות ששים ושלושה.
ברטי אוחיון: היום אנחנו מגיעים לאלפיים מאה שבעים ושבעה.
ברטי אוחיון: זה הממוצע החודשי.
ברטי אוחיון: רואים את ימי המעצר לעצור, תשעה עשר יום, היום ארבעה עשר יום.
ברטי אוחיון: דרך אגב עצור שנעצר על ידינו, במידה ויש לו דרכון והוא עבר על חוק במדינת ישראל הוא יכול להיות מורחק תוך שלושה ארבעה ימים.
ברטי אוחיון: הארכת המעצר הזאת היא בגלל צוי עיכוב של בתי משפט אבל בעיקר בגלל חוסר של תיעוד, שאנחנו מבקשים וממתינים משגרירויות שיספקו.
ברטי אוחיון: ואחוז העצורים מכלל הנבדקים.
ברטי אוחיון: אנחנו היום מגיעים למעשה לכל אדם שני שאנחנו בודקים אותו, למעשה הוא עובד זר כי אנחנו עובדים הרבה יותר על פי מודיעין.
ברטי אוחיון: אנחנו יודעים כתובת, אנחנו מגיעים לאותה כתובת, והתופעה של בחוץ ובתי עסק, גם מי שאמר פה לגבי בתי עסק, היא באמת מצטמצמת, ואני יכול לומר שתשעים ושמונה אחוז מהמעצרים שלנו במקומות המגורים.
רן כהן: או מידע לגבי הדברים אני מבקש שתעבירו בכתב.
ברטי אוחיון: לנובמבר ודצמבר היא עוד עשרת אלפים, אנחנו נגיע לשמונים אלף עד סוף 2003.
ברטי אוחיון: כאשר עשרים אלף פעילות אכיפה ישירה כפי שאמרתי ממוצע שנתי.
ברטי אוחיון: לפני שנה תמונת המצב היתה מאתיים אלף בלתי חוקיים, מאה אלף עם היתרים.
ברטי אוחיון: עד היום הורחקו שבעים אלף, היתרה מאה שלושים אלף.
ברטי אוחיון: להערכתנו בחודשיים הקרובים נרחיק עוד עשרת אלפים, יישארו מאה עשרים אלף.
ברטי אוחיון: בהנחה שבכל שנה אנחנו מרחיקים כששים אלף להערכתנו במידה ומדיניות השמים הסגורים תישאר למעשה התופעה הזאת תצומצם בסוף שנת 2005.
רן כהן: היקף?
רן כהן: כמה מוברחים לארץ באופן בלתי חוקי?
ברטי אוחיון: מאות.
רן כהן: הזה, נדמה לי שמה שהכי בולט בתוך כל הנתונים הללו זה העובדה שהטיפול הוא טיפול בעובדים הזרים, הטיפול הוא לא בכל המאפיה הקרימינלית שנמצאת מסביב לעניין הזה.
רן כהן: חברות כוח אדם והמבריחים והמעלימים והמעסיקים הבלתי חוקיים ואלה שעושים מיליארדים ומאות מיליונים על הגב של העובדים הזרים ועל הגב של המדינה והמשק, רוב אלה, רוב עצום של אלה בעצם לא נענשים.
רן כהן: המדינה לא מטפלת בהם.
רן כהן: ומוכרחים לעשות שינוי דרמטי מבחינת הטיפול בסוגיה הזאת, אני אומר את זה גם לך וגם לאפרים, אם זה באמצעות החמרת החוק, אם זה באמצעות החמרת האכיפה, אם זה באמצעות הטיפול במעסיקים בצורה לאין שיעור יותר חריפה כדי לגדוע את הענף הנפשע הזה.
רן כהן: זה ענף נפשע כלפי כל הסוגים.
רן כהן: אני אומר את זה רק מהתרשמות, ואני מאוד מודה לך.
צבי שרף: דופקים על דלתות הבתים וכו'.
צבי שרף: אני אתאר לכם תמונה אחרת, אמיתית.
צבי שרף: סוגרים את רחוב נוה שאנן בתחנה מרכזית, פושטים כמו גדר חיה כמות של שוטרים, אתה רואה כמות אנשים רצה בצרחות, כמו בסרטים מתקופות אחרות, מ1938-, אני לא אגיד מאיפה, רק אין להם את הסימן אז לא מזהים.
צבי שרף: אותו דבר שלשום בצומת פתח תקווה, צומת ראשית, צומת גהה, אספו מאה עשרים איש, כמו משטרים מאוד מאוד אפלים.
צבי שרף: תראה, אנשים לא רוצים להעצר.
צבי שרף: הם מתחילים לברוח.
צבי שרף: אף אחד לא רוצה להעצר.
צבי שרף: הוא שילם עשרת אלפים דולר כדי להגיע לפה, הוא לא רוצה להעצר.
צבי שרף: מכים אותם בשביל לעצור אותם כי הם לא רוצים להעצר.
צבי שרף: הוא לא מספר על זה אבל זה ככה.
רן כהן: רציני, כל דבר כזה חייב להיות בעדות.
רן כהן: אני לא יכול לקבל פה דברים גורפים, ששוטרים רודפים, עוצרים.
רן כהן: תשים לב מה שאני דורש פה מכולם, לדייק בדברים כי בלי זה לא נוכל לעבוד.
רן כהן: אז בקשתי אליך, מאחר ואנחנו לא מסיימים את העבודה שלנו, אני מציע ומבקש, כל מידע כזה שאתה יכול או לתאר אותו או לכתוב או לצלם אותו, אנא, בפעם הבאה תביא אותו.
צבי שרף: ופוחדים להגיע לבתי חולים ונשארים בעלי מום.
רן כהן: שהוא כזה תביא לי את הרשימה עוד היום.
רן כהן: אם לא אז מחר.
רן כהן: ואני מבטיח לך טיפול אישי.
דוברת: להגיע.
דוברת: אתה יודע שאנחנו עבריינים בעל כורחנו ולא מתוך רצון, ועדיין למרות מימדי האבטלה אף עובד ישראלי לא מתדפק על דלתנו כדי לבוא ולשטוף את הכלים ולנקות את המסעדה.
דוברת: לכן הקנסות שמוטלים עליהם הם מעבר לכל פרופורציה ודווקא על זה רצינו להעלות את הנקודה הזאת.
דוברת: לא כל קנס הוא לכל מקום אותו דבר.
רפי: השיפוצים.
רפי: קודם כל, לפתיחה, לנו בבג"צ אמרו תעסיקו ישראלים.
רפי: למה כשאני בא פה לכנסת בכניסה אני רואה עשרים, שלושים פועלים זרים.
רפי: גם בכנסת, שזה המוסד המייצג שלי במדינה, שזה הראי של כל המדינה, אני צריך לבוא ולראות כאן עשרים שלושים פועלים זרים.
רפי: לי בבג"צ אומרים אתם, השיפוצניקים, תעסיקו אך ורק ישראלים.
רפי: לא מגיע לכם פועלים זרים.
רן כהן: ואני מתנצל בפני כל האחרים, אנחנו נמשיך בישיבה הבאה.
: הכנסת לפני כשנתיים וחצי, שלוש שנים.
: באותו זמן לא היו שום מגבלות, הקבלן זה חברת שפיר, חברה גדולה מאוד, היא התחייבה לעבוד.
: כל העובדים שעובדים בכנסת עובדים על פי אישור, לפני שעובד נכנס לאתר של הכנסת הוא עובר ביקורת של משטרת ישראל לבדוק אם יש לו אישור או אין לו אישור.
: אנשים שאין להם אישור לא נכנסים.
: נחתם חוזה עם קבלן ולא ניתנה לו מגבלה שרק עובדים ישראלים, לפני שלוש שנים.
: אי אפשר להפסיק באמצע הפרוייקט.
רן כהן: לאיזה שהוא דיבור עם יושב ראש הכנסת.
רן כהן: הממשלה הודיעה שהיא לא תעסיק בפרוייקטים לאומיים עובדים זרים אלא רק עובדים ישראלים.
רן כהן: אנחנו צריכים למצוא את הפתרון לעניין הזה.
אהוד רצאבי: עובדים זרים.
רן כהן: הדובר ועם קצין הכנסת, נדבר איתם לגבי הסוגיה הזאת, נראה איך למצוא את הפתרון.
רן כהן: כי צריך לומר את האמת, יש גם דברים של מראית עין שהיא לא טובה.
רן כהן: כנסת ישראל נבנית רק על ידי עובדים זרים.
רן כהן: רבותי, אני מתנצל בפני כולם, הדיון הזה לא הסתיים, אנחנו נקיים המשך לדיון הזה.
רן כהן: אני מודה לאפרים כהן ולניצב אוחיון.
רן כהן: אנחנו נועלים את הישיבה הזאת.
רן כהן: אני מבקש שכל מה שסיכמנו שייעשה, אנחנו נעשה, הישיבה הבאה תתקיים בשבוע הבא ואנחנו נמשיך את הדיון.
רן כהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא ההשלכות של מה שמכונה הצעת חוק המדיניות הכלכלית, מה שפעם היה נקרא חוק ההסדרים, על נושא העובדים הזרים.
רן כהן: כפי שאני מבין, מדובר בעיקרו של דבר על שלושה תחומים: הגדלה של ההיטל בשל העסקת עובד זר; החמרת הענישה בגין העסקת עובד זר בלתי חוקי; והסמכת שר התעשייה, המסחר והתעסוקה למנות שוטרים כמפקחים.
רן כהן: אני מבין שנמצאים כאן נציגי משרד האוצר ונציגת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
רן כהן: אני רוצה לבקש מכם להציג בפנינו את העניין.
איריס גינזבורג: בחוק ההסדרים הנוכחי נכללים שלושה צעדים נוספים במסגרת מדיניות הממשלה לצמצום העסקה של עובדים זרים, בין אם חוקיים ובין אם לא חוקיים.
איריס גינזבורג: מדיניות הממשלה כוללת שלושה מישורים מרכזיים: הפחתת מספר העובדים הזרים החוקיים, בין בצד הביקוש ובין בצד ההיצע; הגברת האכיפה כנגד מעסיקים של עובדים לא חוקיים; והעלאת עלות ההעסקה של עובדים זרים חוקיים ולא חוקיים שנועדה לצמצם את הביקוש לעובדים זרים בכלל.
איריס גינזבורג: הצעד הראשון הוא העלאת עלות ההעסקה באמצעות הגדלת היטל המעסיקים, שכבר נחקק ועומד כרגע על שיעור של 8% מהשכר, כשבשלב ראשון ההעלאה תהיה ל-20% מהשכר.
איריס גינזבורג: יש החרגה של עובדים מסוימים.
איריס גינזבורג: יש החרגה של עובדים שמשתכרים למעלה מפעמיים השכר הממוצע במשק כי הם לא מהווים תחרות לעובדים ישראלים שנדחקו מענפים מסוימים עקב הגידול במספר העובדים הזרים הקלאסיים.
רן כהן: זה נכון בעיקרו של דבר למומחים באמת, לא לעובדים זרים.
איריס גינזבורג: אנשים שהמומחיות שלהם באה לידי ביטוי בשכר שהם מקבלים.
איריס גינזבורג: יש גם החרגה של ענף הסיעוד, שהיתה קיימת כבר בחקיקה הנוכחית בהיטל הקיים, שם זה לא יחול.
רן כהן: ושם מה הוא השיעור הנוכחי?
איריס גינזבורג: בסיעוד אין היטל מעסיקים בכלל.
דורון רז: יש היטל.
דורון רז: יש היטל בגובה של 10% על שיעור השכר שמשולם באמצעות חוק הסיעוד.
איריס גינזבורג: אין היטל על מעסיקים.
איריס גינזבורג: יש אגרות.
דורון רז: אני עומד על כך.
דורון רז: העסקה של עובד זר בסיעוד מתחלקת על-פי חוק הסיעוד לשני חלקים, חלק על מי שמועסק דרך חוק סיעוד וחלק שמועסקים באופן פרטי.
דורון רז: נציבות מס הכנסה הטילה מס כולל על הכול.
דורון רז: לאחר התדיינות איתם הם ביטלו את המס הכולל ובסופו של דבר החזירו מס של 10% על החלק שמשולם על-ידי חוק הסיעוד.
דורון רז: אלה עובדות שאי אפשר להתווכח עליהן.
שושנה שטראוס: הפטור הוא רק להעסקה בידי יחיד ואם זה חברת סיעוד שמעסיקה, הפטור לא חל עליה.
איריס גינזבורג: יכול להיות שזאת ההבחנה כי הפטור ניתן למעסיק סיעודי.
שושנה שטראוס: אני מתקנת את עצמי.
שושנה שטראוס: הפטור שקבעו הוא ל"עובד זר המועסק כדין במתן טיפול סיעודי".
שושנה שטראוס: כל עובד זר שמועסק כדין במתן טיפול סיעודי פטור מהיטל.
דורון רז: זה לא נכון בפועל.
דורון רז: יש לי מכתב של נציבת מס הכנסה.
רן כהן: אז תשתמשו בלשון החוק כדי להגיד שמס הכנסה נוהג שלא כחוק.
רן כהן: אולי עכשיו התברר לך בכלל שאתה זכאי לפטור.
דורון רז: בעקבות הדיון שהיה עם מר חיים דוקלר, סגן נציבת מס הכנסה - - -
רן כהן: אמרה גברת איריס גינזבורג מה שאמרה, אתה הערת מה שהערת.
רן כהן: נתתי להיכנס לזה כי הבנתי שיש כאן התנגשות בין המצב הפורמלי לבין המציאות בשטח.
רן כהן: עכשיו קראה גברת שושנה שטראוס את לשון החוק.
רן כהן: אם זה מה שכתוב בחוק, תשתמש בחוק כדי להיות פטור מההיטל הזה.
רן כהן: לנו חשוב לדעת אם המדינה מטילה את ההיטל הזה על עובדי הסיעוד, כן או לא.
רן כהן: זה מה שמעניין אותנו.
רן כהן: אם התשובה היא לא אז קח עורך-דין ותשתמש בו כדי לבטל את זה.
איריס גינזבורג: לגבי ענף החקלאות, מדובר בשיעור אחר של העלאה.
איריס גינזבורג: מעסיקים של עובדים זרים בענף החקלאות יידרשו לשלם 10% ולא 20%, ולא תהיה גם העלאה הדרגתית לפי החוק המוצע עד 2008 ל-40% כפי שקיים לגבי יתר הענפים.
רן כהן: תוכלי לומר לנו מה היחס בין ההיטל הזה לבין השוואת התנאים של עובדים זרים לעובדים ישראלים?
רן כהן: מדוע אתם לא הולכים בשיטה של השוואת תנאים מוחלטת?
רן כהן: הרי כך היה צריך להיות.
רן כהן: למה העסקת עובדים זרים צריכה להיות באמצעות היטל ואילו העסקת עובדים ישראלים היא באמצעות צורת מיסוי אחרת?
איריס גינזבורג: כל עוד זו השיטה ואלה הכלים הקיימים אז כשלב ראשון בטווח הקצר אנחנו רואים את הכלי הזה של הגדלת היטלים ואגרות וכלים נוספים שכבר נקטנו בהם כמענה מיידי להגדלת עלות ההעסקה של עובד זר באופן כזה שייצור העדפה להעסקה של עובד ישראלי.
איריס גינזבורג: הוועדה בטח מכירה גם את החלטות הממשלה בנושא המעבר לשיטה אחרת לגמרי, שיטה של זיכיונות.
איריס גינזבורג: יש כרגע ועדה שעוסקת בנושא הזה והמלצותיה יתפרסמו בזמן הקרוב.
איריס גינזבורג: מטרת השיטה החדשה להביא לכללי משחק שיגרמו לכך שתנאי השוק יכתיבו את עלות העסקתם של עובדים זרים.
איריס גינזבורג: בצורה כזאת למעשה ייקבע המחיר האמיתי שנגזר מביקושים אמיתיים וזה יביא לאיזון נכון יותר בין עובדים ישראלים לעובדים זרים.
איריס גינזבורג: אבל כל עוד השיטה לא שונתה אנחנו נמצאים עדיין במצב של מגבלת היצע שהיא מלאכותית למעשה.
איריס גינזבורג: מגבלת ההיצע היום נקבעת על סמך היתרים.
איריס גינזבורג: כשהביקוש הוא למעשה בלתי מוגבל, גם הביקוש לעבודה מצד העובדים הזרים שמוכנים לעבוד פה בשכר נמוך וגם הביקוש מצד המעסיקים, כל הזמן נוצר לחץ גם להגדיל את מספר ההיתרים וגם להעסיק באופן בלתי חוקי.
איריס גינזבורג: חשוב לציים שהמהלך הזה של הטלת היטל יתקיים גם לגבי עובדים חוקיים וגם לגבי עובדים בלתי חוקיים.
איריס גינזבורג: ברגע שמעסיק ייתפס בהעסקה בלתי חוקית ייגבה ממנו ההיטל הזה רטרואקטיבית.
איריס גינזבורג: כך שההיטל הזה גם יעלה אפקטיבית את עלות ההעסקה של עובד בלתי חוקי.
רן כהן: מה ההערכה שלכם לגבי הכנסות המדינה מהעלאת ההיטל הזה?
איריס גינזבורג: ההערכה היא להכנסות של כ-300 מיליון שקלים.
איריס גינזבורג: חשוב לי לציין שהרציונל שעומד מאחורי שינוי החקיקה הזה הוא לא הגדלת הכנסות המדינה אלא בפירוש הגדלת עלויות ההעסקה של עובדים זרים באופן כזה שיביא לכך שמעסיקים יעדיפו להעסיק עובדים ישראלים.
אסף אדיב: מהדברים שאת אומרת משתמע שברגע שיוכנס ההסדר החדש של הזיכיונות כל התהליך הזה פשוט יבוטל?
איריס גינזבורג: לא בהכרח.
איריס גינזבורג: הוועדה כרגע בוחנת את האפשרויות להפעלת השיטה החדשה.
איריס גינזבורג: יכול להיות שחלק מההמלצות יהיו גם לשנות את החקיקה הקיימת אבל זה לא משהו שאני יכולה כרגע להצהיר עליו.
רן כהן: באילו תנאים אתם תוכלו לעבור מהשיטה הנוכחית שאתם מנהיגים, של הטלת היטל, אל החלת כל עלויות העבודה שכלולות בחוק הנוכחי על העסקה?
שושנה שטראוס: ההפרש בין עלות העובד הזר לבין עלות העובד הישראלי הוא לא פועל יוצא מאי-החלת חוקי העבודה על העובד הזר.
שושנה שטראוס: כל חוקי העבודה והסכמי העבודה חלים על העובד הזר והמעסיקים אמורים לשלם כפי שמשלמים לעובד ישראלי.
שושנה שטראוס: אבל יש מניעה חוקית אחת שזה הביטוח הלאומי.
שושנה שטראוס: העובדים הזרים לא מבוטחים בכל הענפים של הביטוח הלאומי שהעובדים הישראלים מבוטחים בהם ולכן תשלום הביטוח הלאומי עבור העובד הזר הוא נמוך יותר.
שושנה שטראוס: מלבד זה, יש את הנושא של היצע וביקוש.
שושנה שטראוס: מאחר שהעובד הזר הוא חלש ולא יודע את זכויותיו ולא יכול לדרוש את זכויותיו, לכן פעמים רבות העלות נופלת.
רן כהן: כלומר שגם עכשיו, לאחר שזה עולה ל-10% בחקלאות ול-20% בשאר הענפים, עדיין כדאי יותר להעסיק עובד זר ביחס לעובד ישראלי שמשלם ביטוח לאומי ומס בריאות.
שושנה שטראוס: העובד הישראלי משלם ביטוח לאומי ומס בריאות והוא גם מודע לזכויות ומוכן לתבוע את השעות הנוספות שלו.
שושנה שטראוס: הוא יודע להתלונן ויודע לדרוש יותר, הוא מוכן לבקש יותר.
שושנה שטראוס: זאת אומרת, יש את הפן המשפטי החוקי ויש את הפן המעשי.
איריס גינזבורג: יש אלמנטים נוספים שמשפיעים על הכדאיות.
איריס גינזבורג: התפוקה של עובד זר ברוב המקרים היא גבוהה יותר מתפוקה של עובד ישראלי.
איריס גינזבורג: כל האלמנטים האלה מצטברים ביחד ובסופו של דבר מביאים לפער.
איריס גינזבורג: המחקר האחרון שאני מכירה שערך בנק ישראל מצביע על פער של כ-40% בעלויות ההעסקה.
רן כהן: אני מבקש לשמוע הערות מהאנשים שמייצגים פלחים שונים של הנושא הזה.
רן כהן: נעשה את זה בתמצית כיוון שרצינו לדון בעוד שני נושאים חשובים מאוד שכלולים בחוק הזה שכידוע עולה היום אחר-הצהרים במליאה.