GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרצל שבירו: אני יכול לומר לכם שבהחלט היתה התפתחות גם בעניין הזה.
הרצל שבירו: זאת אומרת שבעבר היותר רחוק היו מקרים שמתלוננים לא הגיעו אלינו, והם גם גורשו.
הרצל שבירו: אז קודם כל יש שיפור רב בעניין הזה.
הרצל שבירו: ברמת העיקרון, לא יגורש אדם אם יש לו תלונה, לפני שאנחנו בדקנו לפחות את התשתית.
הרצל שבירו: היה לנו מספר לא מועט של מקרים של מתלוננים שלא רצו להישאר.
הרצל שבירו: אז אם הם לא רוצים להישאר אני לא יכול לעשות כלום.
סיגל רוזן: או.
סיגל רוזן: קי.
סיגל רוזן: , עכשיו יש עובדת סינית.
סיגל רוזן: היא כבר נחקרה לפני יומיים, וגם היא לא יודעת כמה זמן היא תסכים להישאר בכלא רק בשביל יצר הנקמה.
הרצל שבירו: היא לא תשאר בכלא רק בשביל הצרכים שלנו.
הרצל שבירו: בסדר?
הרצל שבירו: אז אנחנו – אם יש מקרה כזה, אנחנו צריכים מיד תוך זמן קצר בתוך האילוצים להחליט אם אנחנו ממשיכים בחקירה או משחררים.
הרצל שבירו: היא לא תהיה במעצר.
הרצל שבירו: אזור שהיא תהיה במעצר.
סיגל רוזן: היא אמרה לחוקר שתתקיים חקירה.
הרצל שבירו: בסדר, זה היה לפני יומיים.
רן כהן: אז תטפלו בנושא הזה במישור אחר.
הרצל שבירו: ולגבי ההערה האחרונה של עורכת דין אהובה זלצברג, אם העובד גורש, עוד פעם, אם אני צריך להעמיד לדין ולאסוף ראיות, אז זה בעייתי.
הרצל שבירו: אם אספתי ראיות והוא לא נמצא, זה גם בעייתי.
הרצל שבירו: לכן יש לנו את העדות המוקדמת.
הרצל שבירו: החוק מאפשר לנו להעיד מוקדם אפילו לפני שמתחיל המשפט, בשביל אותם מקרים.
סיגל רוזן: אז מה לגבי אותם מקרים שבהם המלצנו להעמיד לדין ועדיין אותו מתלונן גורש ואין קשר איתו.
סיגל רוזן: מה קורה במקרה הזה?
הרצל שבירו: צריך להסתכל בתיק אם יש לי מספיק ראיות, ובלעדיו לנהל את התיק.
רן כהן: מה שצריך ליצור, מה שעולה מתוך הדברים של סיגל, שאסור שיווצר מצב שיהיה טנסיב למשטרת ההגירה לגרש אותו.
הרצל שבירו: לא, הם לא יכולים.
הרצל שבירו: אל"ף – הם לא יעשו את זה.
רן כהן: למה הם לא יכולים?
הרצל שבירו: הם לא יכולים, כי ההסכם בינינו קובע, שאם אני צריך אותו, הוא לא יגורש אלא בהסכמתי.
יוסי אדלשטיין: ברגע שאני מקבל פנייה ממח"ש, משבירו או מנציגיו, אנחנו מחכים לפנייה של המועסק.
רן כהן: או.קי.
הרצל שבירו: הערה אחרונה לעורכת דין אהובה זלצברג – עוד פעם.
הרצל שבירו: חזרנו על העניין של השימוש בכוח סביר.
הרצל שבירו: צריך לזכור – זו שרשרת – שוטר, אם יש לו סמכות לעצור, יש לו סמכות לשימוש בכוח.
הרצל שבירו: השימוש בכוח צריך להיות סביר.
הרצל שבירו: לבדוק בנסיבות כאלה ואחרות מתי הסביר לא סביר, זו מלאכה שאני צריך לעסוק בה, לא פה נפתור את הבעיה של הכוח הסביר, אבל זה נבדק בדיוק באמות המידה האלה.
יעקב מרגי: בסך הכל הכללי הדרישות של יושב ראש הועדה להשלמות הנהלים, יכול לשפר את המצב ולהתמודד עם הבעיות אם יצוצו.
רן כהן: חבר הכנסת יעקב מרגי, אני רוצה לסכם בכמה דברים: אל"ף, אני מודה על האמת שאני מבין שאנחנו בזירה הלא נכונה.
רן כהן: בעיקרו של דבר, מח"ש הוא לא התרופה לסיפור הזה, כי התלונות מגיעות למח"ש, ונאמר בגדול שהן לא קשורות לעניין, ובמקרים המועטים שבהם יש באמת ראיות פליליות עם אמצעים פליליים, אז הדבר הזה מטופל.
רן כהן: בעצם הסוגיה הזאת אם אני מבין נכון, נמצאת בתווך שבין החזרה לבין מח"ש לבין המשטרה בכלל, או משטרת ההגירה בפרט, ולכן נדמה לי שמה שאנחנו חייבים לעשות עכשיו זה דבר אחד.
רן כהן: אנחנו רוצים לדעת ולינדה את הבטחת את זה כבר, אני רוצה לדעת שהועדה תקבל דיווח על כל תיקי החקירה שנמצאים לגבי כמובן העובדים הזרים בדין משמעתי במשטרה, בכל הרמות והאפשרויות.
רן כהן: שנקבל את זה כתוב, ואני מבקש לדווח על זה לכל חברי הועדה גם.
רן כהן: נוכל לטפל בזה.
רן כהן: דבר שני – אנחנו יודעים, ואני חושב שגם חברי חבר הכנסת מרגי יסכים לזה.
רן כהן: אנחנו יודעים שמשטרת ההגירה עושה עבודה מאוד מאוד כפויית טובה.
רן כהן: סך הכל עבודה מאוד קשה, מאד בעייתית, מאוד כפויית טובה, ויחד עם זה אנחנו עומדים על זה שלא תהיה שום אלימות.
רן כהן: שום אלימות.
רן כהן: אני אומר – שבמקום שבו הברירה היא או שתהיה אלימות או שיהיה עובד זר אחד שלא ישולח לארצו, מוטב לוותר על זה ובלבד שלא תהיה אלימות.
רן כהן: לא מתאים למדינת שזה מה שאנחנו ראויים.
רן כהן: לכן תעקרו את האלימות הזאת מכל וכל.
רן כהן: זה מה שלדעתי מאוד חשוב.
רן כהן: והדבר האחרון – אני מאוד מבקש שמשטרת ההגירה תתייחס באופן מאוד חמור ונוקשה, לפחות לגבי מקרים ברוטאלים.
רן כהן: זאת אומרת שאין מה לעשות.
רן כהן: לפעמים בסדר, אז שוטר צריך לפעמים לעצור ולכופף יד ולתפוס מאחור.
רן כהן: הדברים האלה מובנים.
רן כהן: אבל כאשר שוטרים מאבדים את העשתונות ומתחילים באלימות קשה וברוטאלית ומשפילה, אל תשכחו, עכשיו כולנו מקבלים על מכות, בעיטות ועל לשים רגל ודברים כאלה.
רן כהן: ההשפלה הכי קשה לפעמים של אדם, היא השפלה בכלל חיצונית בהתייחסות אליו.
רן כהן: לפעמים אתה רומס את כבודו לאו דווקא במספר האגרופים שהוא חטף בפרצוף, אלא בהשפלתו, ופגיעה, והאנשים האלה, אני מזדהה לחלוטין עם מה שאמרה עורכת דין זלצברג, הם לא חוקיים, אבל הם לא פושעים, ולא רוצחים ולא אנסים.
רן כהן: הם רובם העצום אנשים אומללים שבאו לכאן כדי להרוויח קצת כסף לפרנס את המשפחות שלהן, ובינתיים דרך אגב, בואו נאמר את האמת, אנחנו נעזרים בהם נהדר.
רן כהן: אנחנו נעזרים בתחום הסיעודי על ידם, נעזרים על ידם בבניה.
רן כהן: יש בינינו אפילו שחוטאים ונכנסים למסעדות שגם בהם עובדים עובדים לא חוקיים, ואנחנו לא מפסיקים לאכול שם.
רן כהן: זאת העובדה.
רן כהן: אז אנא, תעמידו את הדברים הללו בפרופורציה.
רן כהן: ואם מותר לי בכל זאת בקשה אחרונה עורך דין שבירו, אני בכל זאת מבקש, ותאמין לי שזה יעזור בכל זאת גם למשטרת ההגירה ולמשרד הפנים – למרות שאתם צריכים תשעים אחוז ראיות וכל מיני דברים כאלה – במקרים החמורים, תקשו את היד שלכם.
רן כהן: גם אם צריך – תיגשו עם שמונים אחוז ראיות ולא עם תשעים אחוז, ובלבד שהדברים יוצגו כך שיהיה ברור לכל שוטר בארץ, שהוא ממלא את תפקידו, והוא ממלא אותו במסגרת תפקידו והוא שומר על כבוד האדם.
רן כהן: זה מאוד מאוד חשוב.
רן כהן: רבותיי, אני מאוד מודה לעורך דין שבירו ולכולכם.
רן כהן: תודה רבה ולהתראות.
רן כהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני עובדים זרים.
רן כהן: הישיבה הזאת היא ישיבה שהובטחה לפני ארבעה שבועות, והיא מתקיימת בדיוק אחרי ארבעה שבועות.
רן כהן: נדמה לי שהיא גם אחת מהישיבות החשובות שאנחנו מקיימים.
רן כהן: אני רוצה להזכיר שבפעם הקודמת אנחנו דנו בנושא מדיניות השמיים הסגורים, והתמקדנו במיוחד בסוגיית ענף הבניין, משום שאנחנו ראינו בנושא הסיעוד נושא שהוא מטופל פרטנית כלפי הנזקקים והסיעודיים, וראינו בנושא החקלאות נושא שהוא נפרד מהפתרון הייחודי של הבניין.
רן כהן: אנחנו ראינו בנושא הבניין כנושא מאוד מורכב ורצינו את הפתרון לגביו.
רן כהן: אני מזכיר שאנחנו טיפלנו בנושא הזה בכמה מישורים.
רן כהן: לא רק במישור של יישור הקו לגבי מכסת העובדים הזרים שעובדים בענף הבניין, ואיך זה מסתדר עם מדיניות השמיים הסגורים, ההלימה בין החלטות הממשלה, המספרים בפועל, ועובדים חדשים שמובאים לכאן או כאלה שמושמים ממקומות אחרים, אלא גם לגבי ענף נוסף שאנחנו מאוד מאוד "חמים" עליו.
רן כהן: אנחנו רוצים שיהיו יותר ויותר ישראלים שיעבדו בענף הזה, ולכן אנחנו ביקשנו ממנכ"ל משרד ראש הממשלה שיגיע תוך מספר דקות, וממנכ"ל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מר רענן דינור שנמצא כאן, לבוא לכאן בתוך ארבעה שבועות.
רן כהן: אני רוצה לשבח אותם שהם באמת באים לכאן גם לאחר שיש תמונה בהירה לגבי המצב, כך אני מקווה.
רן כהן: למיטב ידיעתי, נחתם גם הסכם עם התאחדות הקבלנים לגבי הנושא הזה, ואני אבקש גם מרענן דינור וגם ממנכ"ל התאחדות הקבלנים אל"מ שגב וגם מאפרים כהן להשלים את הדברים לאחר מכן.
רן כהן: אני רוצה לקבל סקירה בהירה ומרוכזת.
רן כהן: אנחנו רוצים לשמוע כאן את הפרטים ואנחנו רוצים לבדוק באיזה מידה הם עומדים בהלימה גם לגבי המשק, גם לגבי הנושאים החברתיים, גם לגבי התעסוקה של ישראלים.
רן כהן: לאחר מכן נעבור כמובן לדיון ולשאלות.
רן כהן: חבר הכנסת בנלולו, בבקשה.
1028: אדוני היושב ראש, ראשית אני רוצה להודות לך בשם חברי הכנסת שנמצאים בוועדה ובשמם של לפחות שני ארגונים שהם ארגוני הקבלנים והחקלאות, על העבודה הנפלאה שאתה עושה על מנת לקדם את הבעיה הקשה והכאובה שיש לנו.
1028: אני מנסה לעזור.
1028: שנית, הזכרת בדבריך את החברות החדשות שאמורות להיות וכו'.
1028: יכול להיות שארגון הקבלנים חתם עם משרד האוצר, או שהם ישבו וסיכמו בינהם סיכום כלשהו.
1028: אני מבקש שהסיכום הזה יבוא לכאן לוועדה על מנת שנלמד אותו.
1028: יכול להיות שנצטרך לעשות תיקונים או השלמות.
1028: כל הכבוד להם על זה שהם ישבו וסיכמו, אבל אני חושב שזה גם צריך לבוא לכאן.
1028: צריך ללמוד את החומר בצורה הרבה יותר מפורטת.
רן כהן: זה בדיוק מה שיהיה, לכן אנחנו לא ביקשנו שרענן דינור או אילן כהן ישלחו לנו את החומר הזה במכתב, אלא ביקשנו לדון בעניין ואכן כך יהיה.
רן כהן: גם סגן השר לביטחון הפנים רצה להיות כאן, ונבצר ממנו לבוא.
רן כהן: הוא יבוא לישיבה הבאה.
1028: יש גם עובדים זרים בקו עימות?
רן כהן: מנכ"ל משרד התמ"ת רענן דינור, בבקשה.
רענן דינור: קודם כל, אני מבקש להודות לך אדוני היושב ראש על כך שנתת לנו הזדמנות להציג בצורה מסודרת את סוגיית העובדים הזרים.
רענן דינור: בהזדמנות זו אני מבקש להודות גם לחברי הכנסת שנוכחים כאן בוועדה ונותנים בעצם נוכחותם את המשקל האישי לנושא הזה.
רענן דינור: כמו כן, אני רוצה להודות לראש מינהלת עובדים זרים מר אפרים כהן שעושה את תפקידו על הצד הטוב ביותר בכל קנה מידה, וליועץ המשפטי של משרדנו תומר מוסקוביץ שמלווה את התהליך הזה בצורה אינטנסיבית, ולגבי וולקינסון העוזר שלי.
רענן דינור: אני אציג את עיקרי הנתונים מתוך החומר שלפניי שנמצא גם לעיניו של היושב ראש.
רענן דינור: אני מבקש להדגיש כי נקודת המוצא של משרד התמ"ת בנושא העובדים הזרים היא נקודת מוצא שבמהותה העובדים הזרים הם תופעה לא רצויה בשוק העבודה בישראל.
רענן דינור: הקיום של העובדים הזרים במשק הישראלי היא ללא ספק על חשבון העובד הישראלי, ויש לצמצם ככל הניתן ובתהליך ראוי את מספר העובדים הזרים במשק הישראלי תוך מציאת תחלופות ממשיות של עובדים ישראליים במקום העובדים הזרים.
רענן דינור: אנחנו נסקור את תחום הנתונים על פי הענפים השונים שבהם אנחנו מאפשרים עובדים זרים.
רענן דינור: אין בסקירה הזאת את תחום העובדים המומחים משום שלעניין הזה אנחנו נתייחס בנפרד.
רענן דינור: אנחנו מתייחסים רק לאותם ענפים שבהם יש רגולציה שבמהותה מכסות והיתרים, והיא איננה נוגעת לתחום המומחים שלגביהם יש כללים אחרים.
רן כהן: כשמדובר על מומחים הכוונה היא באמת לא לעובדים שבאים לעבוד בבניין, חקלאות או סיעוד, אלא מומחים אמיתיים שהם בעלי רמת מקצועיות מאוד מאוד גבוהה, והם דרושים לאיזשהו ענף תעשייתי או לאיזשהו מחקר.
רענן דינור: בענף הסיעוד, מימוש המכסות בתחום העובדים הזרים עמד בשנת 2003 על 39,000, ובשנת 2004 על 28,000.
רענן דינור: איך זה קרה?
רענן דינור: נעשתה עבודה מינהלית בעיקר שתפקידה להוציא מהרשימות את אותם עובדים זרים שמלכתחילה הגיעו לישראל כדי לשרת אנשים שנכון למועד הבדיקה כבר לא נדרש יותר כי מדובר באנשים שהלכו לעולמם.
רענן דינור: אין מכסה לעובדים סיעודיים.
רענן דינור: הכלל הוא שמי שעומד בקריטריונים לקבלת עובד זר בתחום הסיעודי, מקבל.
רענן דינור: הפער הזה של כ-10,000 כול כולו נולד כתוצאה מהשוואת רשימות של אנשים שמגיע להם באשר הם מהלכים בין החיים לבין אנשים שלא מגיע להם, ואותם עובדים זרים שהובאו עבורם בעצם נקלטו או נפלטו לשוק הרחב.
רענן דינור: המדיניות היום היא בראש ובראשונה לממש את אלה שכבר נמצאים בארץ ורק בעדיפות אחרונה לאחר שמשרד הפנים עושה את כל בדיקות האפשריות, להתיר הבאתם של עובדים חדשים.
רענן דינור: אבל ההישג הגדול בתחום הזה נובע כתוצאה מכך שנעשתה בחינה יסודית של העובדים הזרים בתחום הסיעוד שרשאים להיות בישראל, במובחן מאלה שלא רשאים.
רענן דינור: בתחום החקלאות אנחנו יודעים כי בשנת 2003 היה מימוש של 28,000, מכסה של 26,000 לשנת 2004.
רענן דינור: מימוש של 22,634 לפני פעולה שעשינו לאחרונה עם משרד החקלאות לנצל טוב יותר את המכסה הקיימת כדי להבטיח את מרב העובדים הזרים בתחום החקלאות למי שמגיע לו על פי קריטריונים.
רענן דינור: בשנת 2005 המכסה עומדת שוב על 26,000.
רענן דינור: על פי סיכום עם שר החקלאות תינתן עדיפות בשנת 2005 לעובדים זרים בענף החקלאות באותם ענפים שיש להם פוטנציאל יצוא.
רענן דינור: יש במפורש עדיפות בנושא היצוא.
רענן דינור: כמובן שהעדיפויות שקיימות עד היום יישמרו.
רענן דינור: קרי, ערבה תיכונה, קו עימות צפון.
רענן דינור: אלה בהחלט עדיין נמצאים בקריטריונים מועדפים.
רענן דינור: אבל, הנושא של יצוא נכנס כמרכיב חדש לסולם העדיפויות.
רן כהן: המשמעות של זה היא היתרי יבוא של כ-3,500 עובדים חדשים לחקלאות, או שיש גם מקורות אחרים.
רענן דינור: אני מציע שלכל השאלה הזו נתייחס בשקף הספציפי שעוסק בפתיחת השמיים.
רענן דינור: בתחום הבניין היו לנו 30,000 מימושים בשנת 2003, וזה ירד למכסה של 20,000 בשנת 2004.
רענן דינור: היו 13,000 מימושים בשנת 2004, כולל גם היתרים שנתנו להרחבת פעילות מ-2003 ל-2004.
רענן דינור: קרי, הכרנו בפרויקטים שבנייתם לא הסתיימה ב-2003 לצורך מתן היתרים ל-2004.
רענן דינור: על פי אותו סיכום שהזכרת אדוני היושב ראש קודם לכן, אנחנו מעמידים את המכסה מול הבניין ל-17,500 בשנת 2005, ו-15,000 בשנת 2006 על פי אותו סיכום שאנחנו נציג אותו גם בהמשך.
רענן דינור: בתחום התעשייה אנחנו יורדים מ-8,000 למכסה של 2,000 בשנת 2004.
רענן דינור: המימוש הוא של 1,851, והצפי הוא ל-2,100 בשנת 2005.
רענן דינור: ה-8,000 הוא רישומי, בפועל ללא ספק היו פחות עובדים זרים בתעשייה.
רענן דינור: ברישום באמת יש כאן ירידה של כ-6,000.
רענן דינור: אני יכול לומר לכם בוודאות לפי כל הצלבה שאנחנו עושים עם התאחדות התעשיינים, שלא פעלו ולא עבדו כל כך הרבה עובדים זרים בענף התעשייה.
רענן דינור: מה בכל זאת?
רענן דינור: הם היו רשומים בענף התעשייה וזלגו או למקצועות מוכרים נניח בניין, או לתחום הבלתי חוקיים.
רענן דינור: אבל הרישומת שלנו היא כמתואר כאן.
יעקב מרגי: האם תע"ש תורכיה בתוך זה?
רענן דינור: הוא שייך למכסת הבניין, הוא איננו במכסת התעשייה.
רענן דינור: אנחנו במהלך השנה האחרונה "פירמלנו" את 800 העובדים האלה.
רענן דינור: נתנו להם מעמד פורמלי מסודר כדי להגיע למצב שבו אין שתי רשימות אלא יש רשימה אחת שעליה הממשלה עובדת.
רענן דינור: ההנחה שלנו שבשנת 2005 מספר העובדים בתעשייה יהיה בסדרי הגודל של אותם 1,800, אלא שאנחנו עוברים שיטה גם עם התעשייה.
רענן דינור: כשבאנו לבקש את אישור הממשלה למכסה, נתנו איזשהי דלתא כלפי מעלה כדי שהמעצור לא יהיה המכסה אלא היכולת להעביר את התעשייה מעובדים זרים לעובדים ישראלים כפי שיוסבר בהמשך.
רענן דינור: בעבר תחום המלונאות באילת, תחום המסעדות, היה חלק מתעשייה.
רענן דינור: אנחנו מפרידים את זה משום שאנחנו פועלים באסטרטגיות שונות מול כל אחד מהענפים.
רענן דינור: לא דין הטקסטיל כדין העובדים במלונאות באילת, ולא דין העובדים במלונאות באילת כדין העובדים במסעדות.
רענן דינור: ישנה עוד הערה אחת שמחובתי לומר כאן במדויק.
רענן דינור: בנושא המסעדות המכסה שאישרה הממשלה היא לא 1,000 אלא 1,300.
רענן דינור: זה כולל גם 300 של עובדים במסעדות האתניות.
רענן דינור: אני אומר לכם בצורה הברורה מאוד, אין לנו עדיין תשובות מספיק טובות בתחום ה-300 עובדים במסעדות המעורבות בעיקר מפני שאין לנו תשובה מספיק טובה לשאלה ממתי מסעדה הופכת להיות מסעדה מעורבת של ממש.
רענן דינור: שהרי תסכימו איתי שאם יש פריט אחד לא בטוח שההגדרה היא הגדרה של מסעדה מעורבת.
רענן דינור: לעומת זאת, אם 80% מהפריטים הם פריטים בעלי אופי של תפריט אתני מובהק אז זה כמובן מסעדה שבהחלט כן יכולה להיות מסעדה מעורבת.
רענן דינור: הקושי שלנו הוא באי רצון שלנו כממשלה להיות מנתחי תפריטים.
רענן דינור: אנחנו מחפשים ונשמח לשמוע הצעות מהיושבים כאן, פתרונות ראויים לשאלה מה זה מסעדה מעורבת כדי אחת ולתמיד לקבוע קריטריון.
רן כהן: הבעיה האמיתית היא שכולנו יודעים שבמסעדות לא עובדים 1,000 עובדים זרים אלא עוד 10,000 עובדים בלתי חוקיים.
1028: אי המימוש לגבי כל מה שנאמר כאן למעט סעיף הסיעוד, הוא לא בגלל שאין צורך בזה בשנת 2004, אלא זה בגלל הבעיה הקשה של סגירת השמיים.
1028: קחו לדוגמא את ענף החקלאות ואת ענף בניין, היו להם אשרות ביד אבל לא נתנו להם להביא עובדים, ובגלל זה חקלאים וקבלנים נפלו ופשטו רגל.
1028: אני מעיר את ההערה הזאת משום שאפשר לחשוב כרגע שאי המימוש נבע מזה שלא היה צורך.
1028: זו הערה חשובה.
רענן דינור: אנחנו נגיע לסוגיה הזאת בהמשך.
רענן דינור: הסיבות לאי המימוש הן מגוונות.
רענן דינור: אני לא אסתיר ממך שחלק מהסיבות לאי מימוש זה קשיים במימוש.
רענן דינור: אבל, נדמה לי שצריך לראות את התמונה בכללותה ולא לקחת פרק אחד ואותו להאיר כאילו הסיבות האחרות מתגמדות.
ניסן סלומינסקי: אם אני מסתכל על 2003 אז יש כ-100,000.
ניסן סלומינסקי: יש בעיה של מימוש, זה לא בעיה של מכסות.
ניסן סלומינסקי: המכסות הרי לא השתנו עד כדי כך.
רענן דינור: אני אומר לך איך להסתכל על זה.
רענן דינור: קודם כל, תוריד את העובדים בסיעוד כי זה לפי צורך.
רענן דינור: לכן הכנסת הסיעודיים לחשבון היא מטעה.
רענן דינור: מה שאתה יכול ללמוד הוא זה שמ-2003 ל-2004 אתה יורד מ-63,000 ל-48,000.
רענן דינור: אתה יכול ללמוד שבשנת 2005 אתה כמעט ולא יורד וזאת כתוצאה מהיענות לנושא הקבלנים.
רענן דינור: הביטוי של שנת 2005 יותר מכל מבטא ספירה מדויקת של מה יש לנו בכל ענף תוך ההפרדה לענפים האחרים בתחום התעשייה בשונות.
רענן דינור: לקחנו פה שונות ואחת ולתמיד טיפלנו בזה עד הסוף.
רענן דינור: פה אתם חייבים לדעת נתון אחד מאוד חשוב.
רענן דינור: שיטת הרישום בעבר היתה כזאת שלא היתה שליטה מלאה לגבי כל אחד מהענפים.
רענן דינור: אני הודיתי בתחילת דבריי לאפריים כהן, ואחד הדברים החשובים ביותר שהוא עשה זה שהוא אחת ולתמיד הכניס סדר בבסיס הנתונים וביכולת שלנו באמת לדעת מהן התנועות האמיתיות שהיו בכל ענף.
רענן דינור: לצערי הזה, זה לא נעשה בעבר וכתוצאה מכך יכולת ההשוואה עד הסוף לא קיימת.
רענן דינור: קיימים אומדנים כפי שהוצגו.
רענן דינור: מה אומר עיקרי ההסכם עם הקבלנים?
רענן דינור: פה אדוני היושב ראש אתה תאפשר לי להודות ליודקה שגב שיש לו תרומה מכרעת בנושא הזה.
רן כהן: גם אני מודה לו.
רן כהן: אני חושב שגם לוועדה היה חלק בדחיפת כל העניין.
רן כהן: אבל, אני בעיקר מודה לכם שהתקדמתם.
רענן דינור: אנחנו מדברים במכסות ל-2005 על 17,500, וזה יורד ל-15,000 לשנת 2006.
רענן דינור: אנחנו הממשלה מתחייבים ליישם החלטה שמקצה 40 מיליון שקל לשילוב ישראלים בענף הבנייה.
רענן דינור: נקבע מודל של שילוב ישראלים שכולל חונכיות, תמרוצים ממשיים לעובד הישראלי ולקבלן כדי להעסיק עובדים ישראלים.
רענן דינור: כאן המקום לדווח שבמהלך שנת 2004, בשיא, נוספו 12,000 עובדים ישראלים לענף הבנייה.
רענן דינור: אני אומר בשיא, משום שיש תנודות בשילוב של ישראלים בענף הבנייה.
רענן דינור: בחודש הזה אנחנו סופרים 7,000.
רענן דינור: כשמדדנו ספרנו 12,000 כאשר זה היה בערך בחודש מאי.
רענן דינור: אני יודע להסביר חלק מהתנודתיות ולא את כולה.
רענן דינור: זה רק אומר שהטענה של הקבלנים שישראלים לא מחזיקים זמן רב באתר או בבנייה היא טענה נכונה לפחות לפי הסטטיסטיקה הזאת.
רענן דינור: לכן, הכנסנו מודל תמריצים שממהותם בנויים על הישארות בעבודה.
רענן דינור: לשון אחר, יקבל תמריץ עובד ישראלי וקבלן אם יש רצף תעסוקה מעל שנה, ותמריץ גם בסוף השנה השנייה.
ניסן סלומינסקי: האם מדובר על כל סוגי עבודות הבנייה?
רענן דינור: אנחנו מדברים על העבודות הרטובות, זה המונח העיקרי כשאנחנו מדברים בענף הבניין.
רענן דינור: היו ניסיונות בעבר לקבל עובדים זרים גם לעבודות המוגדרות לא רטובות.
רענן דינור: עצרנו את זה וגם כאן קיבלנו סיוע רב של התאחדות הקבלנים.
רענן דינור: גם הם הבינו שעם כל הכבוד, שלמפעילי עגורנים לא ראוי שיגיעו עובדים זרים למרות שהיו גלישות מובהקות של גורמים שונים במשק, כולל גם גורמים ממשלתיים, כדי לאפשר פעילות של עובדים זרים בענפים האלה.
רענן דינור: זה לא מקובל עלינו ואנחנו יכולים גם לנמק אם אנחנו בכלל צריכים לנמק שאלה זו.
רענן דינור: אנחנו נפעיל שיטה של החלפת 2,500 עובדים בטווח הקצר, ועוד 2,500 במהלך 2005.
רענן דינור: כשאני אומר החלפה זה עובד תמורת עובד.
רענן דינור: זאת אומרת, יש עובדים שסיימו את שהייתם, אנחנו מוכנים לאפשר להביא עובדים במקומם.
רענן דינור: אבל, במודל עובד תמורת עובד.
רענן דינור: אנחנו מסתכלים על נושא העובדים הזרים בשנת 2003 וישנה שורה ארוכה של כשלים: במספר הבלתי חוקיים, בפער שבין ההקצאות לבין היישומים בפועל, באופן הטיפול בעובדים הזרים, בחובות של קבלנים, מעסיקים ואחרים כלפי עובדים זרים.
רענן דינור: היום מוכרחים תקופה שבה אתה יוצר "ברקס" חזק מאוד כדי להכניס משק להסדרה.
רענן דינור: אני בהמשך אפרט מה לדעתי "הברקס" הגדול כפי שקראתי לו, מהן התפוקות והתועלות.
רענן דינור: אני סיכמתי עם ארגון IOM לפני כחצי שנה שהם מסייעים לנו למנוע את החרפה הזאת של דמי תיווך מופרזים בהתייחס לעובדים זרים שמגיעים לישראל.
רענן דינור: אני מניח שחלק מהיושבים כאן, אולי כולם, יודעים שהיום עובד תאילנדי צריך למשכן את ביתו ואת משפחתו כדי להגיע לישראל.
רענן דינור: היום לעובד תאילנד עולה 200,00 באט להגיע לישראל.
רענן דינור: זה 20,000 שקל, וזה סכום עצום בתאילנד.
רענן דינור: אנחנו רוצים את התיווך הזה לפתור .
רענן דינור: אנחנו מאמינים שבעזרת ה-IOM אנחנו נגיע לפתרונות של ממש.
רענן דינור: יש כבר סיכום פרקטי איתם בתחום של תיווך עובדים זרים בפיליפינים.
רענן דינור: אנחנו רוצים להתקדם איתם גם לארצות השולחות האחרות כדי להגיע למצב שבו המקסימום שעובד כזה ישלם יהיה כמוגדר בחוק שזה על פי התקנות שיתקן השר.
רענן דינור: אנחנו עוד לא הגשנו אותן.
רענן דינור: יש המלצה לדרג המקצועי, והשר כמובן ישמע את השיקולים השונים ויקבע מהם דמי התיווך המקסימליים.
רענן דינור: דמי המקסימליים שיקבעו בכל מקרה בתקנות הם במרחק רב ממה שקורה היום בפועל.
רענן דינור: היום בפועל נדרשים עובדים המגיעים לישראל לשלם דמי תיווך בסכומים מטורפים על פי שווי המטבע בארצות המוצא.
רן כהן: למיטב הבנתי, כאן מדובר בפתיחת השמיים ליבוא של 5,000 עובדים חדשים שייכנסו לישראל לענף הבניין.
רן כהן: אם נוסיף לכך את 2,500 מסעיף 3 שזה ההחלפות, אז יובאו לארץ כ-7,500 עובדים.
רענן דינור: להערכתי אדוני קורא לא נכון.
רענן דינור: אתה צריך לראות מקסימום של 5,000 איש שאפשר לתחלף אותם בשנת 2005.
רן כהן: כלומר, 2,500 כלולים בתוך ה-5,000.
רן כהן: שנית, האם מתוך ה-5,000 יש גם השמה מחדש של עובדים שנמצאים בישראל שהם מוסתים בענף הבניין והם כלולים בתוך ה-5,000?
רן כהן: אם כן, האם יש לכם הערכה כמה?
רענן דינור: אם יש אתגר שמשטרת ההגירה, מינהלת עובדים זרים ומרשם האוכלוסין מתמודד איתו כל הזמן, אבל כל הזמן, זה הרצון לקחת בלתי חוקיים ולהכניס אותם למסגרות של עבודה כחוק.
רענן דינור: לזה יש שתי סיבות עיקריות.
רענן דינור: קודם כל, סיבה שנוגעת לנושא "הברקס" שעליו הערתי קודם בהתייחס לשאלתו של חבר הכנסת בנלולו, מתוך הבנה שלנו שבמקום שמשטרת ההגירה תזהה את הבלתי חוקיים ותשלח אותם, כדי קודם כל להשלים מכסות בוא ננצל את אלה שקיימים בארץ.
רענן דינור: זה יעיל מכל היבט ובחינה שהיא.
רענן דינור: אבל, זה קשה מאוד.
רענן דינור: האנרגיות שמשטרת ההגירה ומינהל העובדים הזרים אצלנו ומרשם האוכלוסין משקיע בלקחת את העובדים הקיימים הבלתי חוקיים ולהסב אותם לחוקיים על פי קריטריונים, ויש לזה גם מגבלות, זו אנרגיה עצומה עם תוצאות דלות מאוד.
רענן דינור: צריך גם להבין שאני לא יכול לחייב מעסיק לקחת אליו פלוני שנמצא זה עתה במשמורת על חשבון המכסה אם הוא לא רוצה לקחת אותו.
רענן דינור: אנחנו לא עוסקים בקופסאות, אנחנו עוסקים בבני אדם.
רענן דינור: אם המעסיק אומר שאותו פלוני לא מתאים לו, ושלא יכול להיות שאנחנו נכריח אותו לקחת את אותו פלוני רק משום העובדה שזה סוגר לנו את הפער בין המכסה למימוש, אז בסופו של דבר זה לא יקרה.
רן כהן: אבל, אני גם לא בטוח שאותו קבלן הוא גם מומחה גדול לגבי אותו עובד אנונימי שאמור לבוא מסין.
רן כהן: האם הוא יודע באיזה מידה הוא טפסן טוב או בנאי טוב?
רענן דינור: אתה יודע שמרבה ידע מרבה מכאוב.
רענן דינור: לפעמים כשאתה מקבל מישהו שיש לו שם פרטי, שם משפחה ודרכון, יותר קל לך לקבל אותו מאשר כשאתה רואה את כל קורות החיים שלו שהוא רצוף במעברים בין מעסיקים, או כל מה שאפשר לספר על אותו עובד על ידי מתקן המשמורת.
רענן דינור: קח בחשבון שגם לא תמיד הקומוניקציה עם אותו עובד היא משופרת.
רענן דינור: לכן צריך להבין לפעמים גם מעסיקים שאומרים להם לקחת ממתקן המשמורת עשרה אנשים והם חוזרים ואומרים שהם יכולים למצות רק חמישה עובדים מתוך העשרה.
רענן דינור: כי עובד אחד בחיים שלו לא עבד בבניין, והשני לא מכיר עבודת חקלאות.
רענן דינור: צריך להבין שמתקיימים פה גם קונה מרצון וגם מוכר מרצון.
רענן דינור: אני לא יכול אף פעם לומר למעסיק: אתה תיקח מהמשמורת, ובבקשה אל תמצא דופי באף אחד מהעובדים.
רענן דינור: כל הירידים שעשינו כדי למצות שוהים בארץ שלא כדין ולתת להם את האפשרות להיכנס להיות מועסקים כדין, לא עלו יפה.
1028: לפני כשנה, שנה וחצי אנחנו דיברנו והיתה באמת כמות גדולה מאוד של עובדים בלתי חוקיים.
1028: אני חושב שהיום ירדנו בכמות גדולה מאוד.
1028: אין היום הרבה עובדים בלתי חוקיים.
איוב קרא: אני מודיע לך שלא השתנה כלום.
איוב קרא: על הנייר השתנו הדברים, אבל לא השתנה כלום.
רן כהן: אני בדקתי את הנתון האחרון שיש לנו בוועדה.
רן כהן: יש 70,000 עובדים בלתי חוקיים.
1028: כמה היו לפני שנה וחצי?
רן כהן: היו 200,000.
רן כהן: אלו העובדות.
רן כהן: השאלה היא, האם אפשר למצות מ-70,000 האלה, ומשרד הפנים יענה על זה.
איוב קרא: אדוני היושב ראש, מאיפה אתם מביאים את הנתונים האלה?
רן כהן: הנתונים הללו נמסרו לנו בוועדה הקודמת וחקרנו אותם.
רן כהן: הם נתנו את הנתונים גם על סמך משטרת ההגירה.
איוב קרא: אני אומר לך שאלו נתוני "בולשיט".
איוב קרא: יש הרבה יותר.
איוב קרא: לך תראה את עיר הבירה השנייה של העובדים הזרים.
איוב קרא: זה לא רק 70,000 עובדים זרים.
רן כהן: יש בארץ עובדים זרים בלתי חוקיים בעשרות אלפים.
רן כהן: אנחנו רוצים למצות מהם מקסימום.
אמיר גל: יש בארץ שוהים בלתי חוקיים בעשרות אלפים, לא עובדים זרים.
רן כהן: יש בארץ שוהים בלתי חוקיים בעשרות אלפים שחלקם הגדול נכנסו בדרכים כאלו ואחרות, כולל עבודת עובדים זרים.
רן כהן: המטרה של הוועדה, אנחנו אמרנו אותה והיא מוסכמת, אנחנו רוצים למצות מקסימום מהם להשמה מחדש במקום לייבא עובדים זרים חדשים.
רענן דינור: אני יכול לתת אינדיקציות בתחום האכיפה, ואת זה אני אתן בהמשך.
רענן דינור: אני לא יודע להתחייב על המספר, אבל אני יכול לומר לכם שגם האינדיקציות בתחום האכיפה מעידות על ירידה.
רענן דינור: אינני יודע לומר מהי הכמות את זה משרד הפנים יודע לאמוד טוב ממני.
איוב קרא: אחד נכנס מפה, והשני יוצא משם.
1028: זה נכון שמספר העובדים הזרים הלא חוקיים ירד בכמות גדולה מאוד.
1028: אבל, לא ניתן יותר להסב את כל העובדים הלא חוקיים שנותרו כאן לבניין או חקלאות.
1028: כל עובד בלתי חוקי שנמצא פה והוא נתפס, אפשר לשלוח אותו החוצה.
1028: אי אפשר לנצל אותו.
רן כהן: על זה אני למשל חולק עליך.
רן כהן: אדוני המנכ"ל, מהי התוכנית שעליה אתם מדברים על הקצאת 40 מיליון שקל למימון הפעולות.
רן כהן: אני יודע שהיה הסכם עם התאחדות הקבלנים מלפני שנה וחצי או שנתיים שלא יושם.
רן כהן: אני רוצה לדעת מהי התוכנית שעליה מדברים.
רן כהן: האם היא קיימת, האם אפשר לראות אותה?
רענן דינור: בוודאי, אני אציג את עיקריה בזה הרגע.
רענן דינור: אנחנו לא מסתירים שום דבר.
רענן דינור: הנחת היסוד של הכשרת ישראלים בבניין היא הנחה שאומרת שאין טוב מעבודה בפועל בענף הבניין כדי ללמוד את המקצוע.
רענן דינור: אנחנו עושים hold עם המודל שנקרא קורסים להכשרת עובדים לענף הבנייה.
רענן דינור: אנחנו יחד עם התאחדות הקבלנים נותנים את המשקל העיקרי להכשרה במהלך העבודה, משום שהניסיון מלמד שזוהי ההכשרה האפקטיבית ביותר.
רענן דינור: שאלת קודם, האם המעסיק יודע איזה עובד סיני הוא מקבל?
רענן דינור: אני מבקש לציין כאן שהם לא עוברים הכשרה במתקני הכשרה לא בסין ולא בישראל.
רענן דינור: הם נכנסים ישר לעבודה בתוך הבניין.
רענן דינור: אנחנו מאמינים שזו ההכשרה הטובה ביותר.
רענן דינור: כדי להבטיח את ההכשרה אנחנו מכניסים את שלושת האלמנטים הבאים.