GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אולי אוסיף שני דברים, ואולי ננסה גם לסכם זאת.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אני חושבת שמה ששמענו כאן, גם בסקירתו של פרופסור אקשטיין אך גם בסקירה של הרב קריב, הוא מדיניות שהיא לא קונסקוונטית של מדינת ישראל.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: מצד אחד - מביאים אנשים ומעודדים מעבידים להביא עובדים זרים, ומצד שני - קולטים אותם ע"י הטבות למעבידים אך דוחפים אותם החוצה בדרך שאנו יודעים בדיוק איך היא מתנהלת.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: בשבוע שעבר טיפלתי בנושא נסיון להפוך מעמד סטודנטים אמריקאים בארץ למעמד עולה מול משרד הפנים כדי שארגון מסויים יוכל להגדיל את התוצר ולהגיד: "הנה, כמה עולים הבאנו".
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: מצד שני, לא מוכנים לתת לאותם האנשים את הזכויות שמגיעות להם.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: לכן, לדעתי, יש פה סתירה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אנו גם מדברים - וסליחה שאני נכנסת לכל הויכוח הזה - על מדינת ישראל שלה אוכלוסיה מזדקנת.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: זה לא עניין של כמה מאות או כמה אלפי עובדים מעטים של צורך בעזרה סיעודית.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אנו מדברים על 30-40 אלף.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: ככל שהאוכלוסיה יותר מתבגרת, כך פחות ופחות יש לנו פתרונות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: לכן, גם בתחום הזה אחת מהשתיים: או שאנו מחליטים שיש X, 30-40 אלף, עובדים זרים שנותנים להם לבוא ולעבוד בתחום הזה ומאפשרים להם לקבל את התנאים האלמנטריים של מהגר או מעמד של עובד זר שנמצא פה, או שאנו באים ואומרים "איננו רוצים מהגרים זרים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: איננו רוצים עובדים פיליפינים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: בואו וניתן לאנשים עצמם, לכל האוכלוסיה המתבגרת הזאת, את הכסף כדי להעסיק את הישראלים, שהרי אף ישראלי לא יעבוד בשכר של 600 דולר לחודש יום ולילה".
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אם אינכם נותנים לאנשים את התשובה ברמת הביטוח הלאומי, לא צריך להתפלא שמביאים את העובדים הזרים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: הייתי רוצה אולי לחזור ולפנות שוב, ואני חושבת שבזה יש לנו דבר משותף בדיון הזה, בעניין התשובה להסדרת המעמד של אותם אנשים, אם אנו מדברים על אנשים שהגיעו לכאן ואנו מדברים על אותם 80 אלף ילדים שעליהם דיברנו שהם ילדי עולים או ילדי אנשים שהגיעו לכאן בתוקף חוק השבות, כלומר שאנו הזמנו אותם ואיפשרנו להם, אם מדובר בהסדרת מעמדם של הורים קשישים, ואם מדובר בהסדרת מעמדם של ילדים שרוצים לבוא להצטרף להוריהם משום שאחד ההורים עלה לארץ - כל אלה הם דברים שתלויים עכשיו ועומדים מול משרד הפנים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: נראה לי, שזו הכתובת לפחות בנושאים שמעסיקים אותנו בוועדה שלנו.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אני מניחה שזו גם הכתובת לנסות להגיע לאיזו שהיא חקיקה סבירה שמסדירה את מעמדם הזמני, אם איננו רוצים להפכם לתושבי קבע אז לפחות לתושבים ארעיים, של העובדים הזרים עם כל הזכויות שנגררות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אני חושבת שזו עבודה שצריך לעשותה, כשאנו נדע מי יהיה שר הפנים הבא.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: חברת-הכנסת אביטל, בואי וננצל את ההזדמנות ששר הפנים הוא ראש הממשלה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אולי אנו באמת יכולים לעשות שלוש פניות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אנו בהחלט נפנה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: מהי בעצם המגרעת הכי קשה?
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: המגרעת, הבעיה, הכי קשה היא שמדינת ישראל אף פעם לא קבעה לעצמה את הנורמות העקרוניות לגבי שהות שוהים זמניים בישראל.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: זו לא הבעיה של אלה שעלו אגב העליה, וגם לא אלה שנזלו מתוך נושא העובדים הזרים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: קודם כל, חייבת להיות הגדרה עקרונית שלא יכול להיות שלאדם במדינת ישראל לא תהיה זהות, מעמד וביטחון במקום הזה שבו הוא קיים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אם הוא זמני - הוא יעשה זמני וילך למקומו.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: להשאיר אנשים כל חייהם תלויים באויר, זו הפקרות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אם אתה רוצה שאנו נפנה לראש הממשלה - נפנה ושום דבר לא יקרה עם זה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: אינני בטוח, ואומר לךְ גם למה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: לפני שבועיים העמדתי לפני ראש הממשלה את ההכרח להגיע להחלטה בנושא עובדי הבניין, ואני מניח שתוך שבועיים תהיה לי התוצאה של העניין כי הם חייבים לעשות זאת.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: כאן אולי גם הנושא השני.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: נדמה לי שהדבר החשוב ביותר כאן הוא להגדיר שתי הגדרות: אחת - שאזרחי מדינת ישראל יכולים לעבוד בכל העבודות, והעניין הוא לארגן את המשק הישראלי כדי שישראלים יעבדו בכל העבודות.
מרינה סולודקין: הוא - ראש הממשלה - יהיה מאד מרוצה.
מרינה סולודקין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: אני שמח.
מרינה סולודקין: דרך אגב, אני באמת חושב, ואני בטוח, שזה נכון.
מרינה סולודקין: אם יוצאי סיירת מטכ"ל מעבירים רהיטים בניו-יורק למען כסף, ישראלים יעשו כל דבר אם הם יקבלו שכר ראוי.
מרינה סולודקין: צריך להתארגן לזה.
מרינה סולודקין: נניח שיש קבוצה של מהגרי עבודה שהם כפי הנראה נדרשים לכאן לאיזו שהיא תקופה יותר ארוכה, כמו למשל חלק מסויים של עובדי הסיעוד שזה היום 26-27 אלף.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: 31 אלף.
דובר: זה היה 40 אלף, וזה ירד ל-31 אלף.
דובר: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: בפעם האחרונה שמעתי שזה 28 אלף, אך זה לא משנה.
דובר: אם יש קבוצה כזאת שחלק ממנה יודעים שהוא צריך להישאר במעמד קבע - בבקשה שיתנו להם תושבות במעמד מסויים, כדי שהם יוכלו למלא זאת.
דובר: אבל, שיתנו להם זכויות של בני-אדם.
דובר: הם יכולים לחיות, הם יכולים להוליד ילדים והם יכולים להיות כאן.
דובר: זה לא ישנה את מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית שתכבד את הזרים בתוכה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: להפך.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: בדיוק להפך.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: היום, אנו מבזים את המדינה בהיותה מדינה כמעט גזענית כלפי זרים, ולא צריך את זה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אתן סתם דוגמא מהיום: ראיתי איך קברו אתמול את חמשת החיילים הבדואים והמוסלמים, וזו חרפה למדינת ישראל.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אנשים שנהרגו על ביטחונה לא יכולים להיקבר קבורה צבאית כמו חיילים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: למה?
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: כי אנו מתייחסים באופן גזעני בין יהודים לבין לא-יהודים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: יש בזה עוד ממד.
דובר: אבל, הם לא הסכימו.
דובר: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן:
דובר: אתה יודע למה הם לא הסכימו?
דובר: הם לא הסכימו, כי ליחידה הזאת אין מקשר עם המשפחות, כי חלק מהכפרים שלהם לא מוכרים, כי אין אימאם איש צבא נושא דרגות צבאיות שיעמוד בקשר איתם ועם המשפחות ויעשה להם את האשכבה בבית-הקברות וכי אף אחד לא עיצב קבר צבאי של ערבי שמת אלא רק של יהודי שמת.
דובר: אם מתייחסים אליהם מראש באופן מפלה בצורה כל כך קוטבית - הם גם שמים שמיכה על דגל ישראל בכפר ערערה ששם כן היתה הלויה צבאית, אבל לא היה אימאם שיעשה אשכבה על אותו מוסלמי.
דובר: זה נעשה לגבי חייל צה"ל שנהרג על הגנת המולדת כביכול ברפיח.
דובר: מרינה סולודקין: יש פתרון - רב צבאי.
פנינה פירסטון: אוסיף, שיש המון עובדי סיעוד בלתי-חוקיים בארץ.
פנינה פירסטון: אני יודעת שזה לא פופולרי, אך אני מבקשת שיתנו להם מעמד חוקי כי הם החמצן שלנו לנשימה.
פנינה פירסטון: מאחר שאין חוקים והכל מבולגן, אני מבקשת במקום להביא עובדים חדשים לפתור לנו כעת את הבעיות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אני מבינה שזהו הדבר שהוא עכשיו בטיפול של הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אני מניחה שהוועדה יודעת בכמה אנשים מדובר ושהדבר הזה נמצא בטיפול קבוע.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אינני יכולה לבוא ולהגיד בשם משרד הפנים שזה גם יוסדר.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אני נועלת את הישיבה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אני מודה לכולם.
רן כהן: שלום.
רן כהן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה לעובדים זרים בהשתתפות היועץ המשפטי לממשלה, מר מני מזוז.
רן כהן: אני מאוד מודה לך על בואך לכאן, ואני גם רוצה להודות לך על הישיבה הקודמת בהתקיימה עם שופטת בית הדין למשמורת שרון בבלי.
רן כהן: היתה ישיבה מאוד מועילה.
רן כהן: באמת, בעלת חשיבות גדולה.
רן כהן: שמרנו, כמו שהבטחתי לך, על כבוד מערכת המשפט מצד אחד, למרות שזו וועדה של הכנסת.
רן כהן: אבל נדמה לי שעשינו את זה.
רן כהן: מי שהיו נוכחים.
רן כהן: למדנו על כמה מצוקות שאולי נעלה אותן היום, גם בתוך הדברים שנוגעים לתפקידך ולמערכת שעליה אתה ממונה.
רן כהן: יש עדיין רק ארבעה שופטים בבית הדין למשמורת, זה מעט מאוד על פני אלפי אנשים שנמצאים בטיפול.
רן כהן: יש עדיין בעיה מדוע המינוי של שופט בית דין למשמורת צריך להיות מינוי של שר הפנים שנחתם על ידי שר המשפטים, זה דבר שהוא עדיין אנדרוגינוס לאחר מאמץ גדול, שהצלחנו להעביר את זה למשרד המשפטים, והיום זה באמת במשרד המשפטים, וזה מאוד חשוב.
רן כהן: יש בעיה של המתורגמנים שאמורים לדבר עם העובדים הזרים.
רן כהן: אני מגלה לך שבתוך הסיפור הזה עמדנו על נושאים רבים שאולי גם יעלו במשך הזמן אם על ידי חברי הכנסת או על ידי האורחים, או שאני עצמי אעלה את הדברים.
רן כהן: אבל עיקר הישיבה הזאת, כבוד היועץ המשפטי, מיועדת לנושא של הקמת בית דין לזרים.
רן כהן: בעיקרו של דבר, הצגת הדברים היא על ידך.
רן כהן: כלומר, אני מאוד מקווה שתוכל להציג לנו כבר בראשית הישיבה את עיקרי החשיבה שלך לגבי בית הדין לעובדים זרים, מה זה כולל, מה התחולה, איפה זה ממוקם בתוך מערכת המשפט.
רן כהן: אני רק אגלה לך שחבריי ואני כאן, כל הנוכחים לפחות, ויש עוד, די מנוסים בתוך כל הסוגייה הזאת של העובדים הזרים, בעיקר עובדים זרים לא פלסטינים, ומעמדם כלפי כל מערכת החוק בארץ, ואכיפת החוק.
רן כהן: אני אולי אומר עוד דבר אחד, שהייתי מאוד מבקש שתאמר אותו בהצגת הדברים על הדרך שבה אתה מתכוון לבנות את הדברים.
רן כהן: ואולי תוכל לומר לנו גם איך זה יעמוד אל מול העובדים הזרים מצד אחר חוקיים ובלתי חוקיים, לשני הגוונים הללו, ואיך זה יעמוד כלפי המעסיקים העבריינים.
רן כהן: אני לא מתכוון עם מעסיקים חוקיים, כי זה ודאי לגמרי, הם ישראלים, והם יהיו נתונים לבתי הדין ולבתי המשפט של מדינת ישראל.
רן כהן: אבל מה קורה באמת עם מעסיקים עבריינים שהם עצמם בדרכים שונות ורבות מנצלים את עובדת העובדים הזרים שנמצאים כאן, אם בדרך של הברחת עובדים זרים, אם בדרך של החרמת הדרכונים שלהם, אם בדרך של העסקה שיטתית של עובדים זרים בלתי חוקיים.
רן כהן: אם גם יש לבית הדין הזה שאתה מתכוון לבנות איזה שהוא מעמד לגבי המעסיקים העבריינים.
רן כהן: אני ניסיתי להציג לחבריי חברי הכנסת בראשית הדברים, כי אני באמת חשוב שהיועץ המשפטי מזוז יציג לנו את הדברים.
רן כהן: אתם רוצים להוסיף עוד שאלה או שתיים בהתחלה?
רן כהן: אין בעיה, או שנמתין להצגת הדברים.
רן כהן: בקשה, אדוני היועץ המשפטי לממשלה.
מני מזוז: אני אציג באופן כללי את הנושא.
מני מזוז: הרעיון היה שזה נושא שאני מנסה לקדם אותו מזה לשלוש שנים.
מני מזוז: והוא להקים בית דין לענייני זרים, לאו דווקא עובדים זרים, אלא זרים בכלל.
מני מזוז: כי יש נושאים שונים שנוגעים לזרים ומטופלים על ידי מנהל האוכלוסין שלאו דווקא נוגעים לענייני עבודה או עובדים זרים.
מני מזוז: הצורך בהקמה של אינסטנציה כזאת נבע מהגידול המאוד חד שחל בהליכים בפני בתי המשפט בנושאים האלה של זרים.
מני מזוז: אם עד לפני כעשר שנים נמדדו בעשרות בודדות הליכים שנגעו בכלל לכל נושא מנהל האוכלוסין בבתי משפט והתרכזו כמעט כולם בבג"ץ, היום אנחנו הגענו לקצב שנתי של שלושת אלפים מאתיים תיקים.
מני מזוז: זה פשוט גידול מדהים.
מני מזוז: יש לי פה סטטיסטיקה מ-2000 לשנה.
מני מזוז: תוך ארבע שנים זה גידול של בערך פי עשר.
מני מזוז: כלומר, זה גדל בקצב מדהים.
מני מזוז: היום המצב הוא שיש גם עתירות לבג"ץ בעניינים של מנהל אוכלוסין, גם עתירות מנהליות.
מני מזוז: בתי המשפט לעניינים מנהליים, כלומר, בתי המשפט המחוזיים.
מני מזוז: זה גדל ממש בטור הנדסי.
מני מזוז: המערכות לא עומדות בזה מצד אחד, ומצד שני, רוב התיקים הם דברים קטנים שלא מצדיקים להניע מערכת כבדה ויקרה ואיטית כמו בתי משפט.
מני מזוז: הרעיון הוא לא חדשני.
מני מזוז: בכל העולם המערבי מקובלים טריבונלים מעין שיפויים שדנים בענייני זרים.
מני מזוז: יש את זה בארצות הברית, בקנדה, באנגליה, באוסטרליה.
מני מזוז: בכל מדינות המערב שיש להן תופעה של עובדים זרים, נושאי הגירה בכלל, יש הרבה מאוד הליכים משפטיים בנושאים האלה, ולכן כל המדינות האלה הקימו טריבונלים מנהליים שמהווים את האינסטנציה הראשונה של בירור תלונות, טענות, הליכים בענייני זרים.
מני מזוז: אחר כך הערעור על האינסטנציות האלה מגיעים לבתי המשפט הרגילים.
מני מזוז: כלומר, זה לא שמוציאים את זה לגמרי מבית משפט, אלא זה מן הליך מסנן או הליך של ערכאה ראשונה.
רן כהן: כלומר אני מבין, אם אני מבין נכון, כי אני לא משפטן מי יודע מה, כמו שאתה יודע.
רן כהן: עשרים שנה מחוקק אז משהו למדתי.
רן כהן: כלומר, כבר אמרת שהאינסטנציה תהיה בעיקרו של דבר בתחום המנהלי.
מני מזוז: אינסטנציה מנהלית זה אומר שזה לא בית משפט במסגרת הרשות השופטת.
מני מזוז: אבל היא ממלאה פונקציה שיפוטית.
מני מזוז: זה בדומה לבתי הדין למשמורת שקיימתם דיון בשבוע שעבר.
מני מזוז: זה גוף שיש לו סמכות בעצם שיפוטית.
מני מזוז: יש עליו אי תלות, יש לו סמכות כבית משפט, אבל הוא לא מתנהל כחלק ממערכת בתי המשפט, אלא הוא מתנהל בתחום הביניים שנקרא בחקיקה הישראלית בתי דין מנהליים.
מני מזוז: המונח מנהליים זה רק במובן זה שבתי הדין האלה פועלים במסגרת הרשות המבצעת ולא במסגרת הרשות השופטת.
מני מזוז: אבל מבחינת הסמכות, מבחינה פונקציונלית הם מפעילים סמכות שיפוטית.
מני מזוז: יש להם סמכות לתת פסקי דין, החלטות.
מני מזוז: אין עליהם מרות זולת מרות הדין.
מני מזוז: הם מפעילים סמכות שהיא תחליפית לבתי משפט.
מני מזוז: במדינת ישראל יש הרבה בתי דין מסוגים שונים, בתחומים שונים, שפועלים במתחם הזה של גופים מעין שיפויים, בתי דין מנהליים.
מני מזוז: הנושא של בתי הדין למשמורת היה בעצם סנונית אחת שיש לה תפקיד מאוד מוגדר.
מני מזוז: הם בעצם מקבילים לשופטי מעצרים בתחום הפלילי.
מני מזוז: הם עושים ביקורת על המשמורת, שזה המונח המקביל למעצר, בתחום של זרים ששוהים בישראל שלא כדין.
מני מזוז: בתי הדין לזרים שאנחנו מדברים עכשיו, אמורים לדון בדברים לגופו של עניין.
מני מזוז: אשרות לסוגיהן, שמעניק משרד הפנים, מנהל האוכלוסין, לזרים מכל הסוגים, החל מבקשות לאיחוד משפחות, אשרות שהייה, אשרות עבודה, איחודי משפחות.
מני מזוז: כל התחום הזה המאוד רחב של טיפול בזרים.
מני מזוז: הרעיון הוא לעשות את זה בהדרגה.
מני מזוז: כלומר, יש מגוון רחב של נושאים שחלקם בעלי רגישות יותר גבוהה, חלקם בעלי רגישות יותר נמוכה, מאשרת תייר, שאולי זה הדבר הכי פשוט, ועד לאזרחות ושבות שאלה, נקרא לזה, הרשיונות או האשרות הכי משמעותיים.
אילן ליבוביץ: זה אומר בעצם כמו אותו בג"צ של התיירת שלא נתנו לה להיכנס והלכה לבית משפט, היא תבוא בפני אותו בית משפט מנהלי.
מני מזוז: נכון.
מני מזוז: כשלב ביניים, אם תרצה, תוכל לערער משם לבית משפט.
מני מזוז: אבל זו תהיה האינסטנציה הראשונה בנושאים של זרים.
רן כהן: ברשותך, אני רק אקבל את שר הפנים.
רן כהן: תוכל להצטרף אלינו בקשה.
מני מזוז: כפי שאמרתי, הרעיון הוא שבית הדין הזה יכהן כאינסטנציה ראשונה שאליה יוכל לפנות כל מי שלא מרוצה, מקבל החלטת סירוב מלשכות של מנהל האוכלוסין של משרד הפנים, במקום לרוץ ישר לבית משפט.
מני מזוז: הוא יוכל לפנות לבית הדין כערכאה ראשונה.
מני מזוז: היתרונות של המודל הזה הם לשני הצדדים.
מני מזוז: לפרט, אותו אדם שנזקק לשירותים, זה הרבה יותר נגיש.
מני מזוז: זה יותר זול.
מני מזוז: זה יותר קל, זה יותר מהר.
מני מזוז: בכלל, כל הנושא של בתי דין מנהליים בדרך כלל אין אגרות, לא צריך לשכור עורכי דין, אין שם סדרי ראיות ופרוצדורה מסובכים.
מני מזוז: אדם יכול לייצג את עצמו.
מני מזוז: הם בתי דין שפועלים מהר, לא צריך לחכות חודשים ושבועות עד שנקבע דיון, עד שניתנים פסקי דין.
רן כהן: כלומר, זה באמת יעבוד כמי בית הדין למשמורת שהזר, לא נאמר העובד הזר, יוכל לגשת בלי עורך דין וגם בלי אגרה?
מני מזוז: תשמע, אני לא רוצה להתחייב כי אתה יודע, אגרה – נגיע לכל הבעיות.
מני מזוז: אבל בדרך כלל, הכלל במדינת ישראל שבבתי דין מנהליים ככלל לא משלמים אגרה.
מני מזוז: יש חריגים, נדמה לי רק בוועדת ערר לתכנון ובנייה קבעו בתנאים מסוימים אגרות, אבל שם זה תחום מאוד כלכלי, אז יש איזה הצדקה.
מני מזוז: אבל בית דין זה הליך הרבה יותר פשוט.
מני מזוז: זה הליך שאדם יכול לפנות, לייצג את עצמו, הוא לא פורמלי, לא משלמים אגרה, אין סדרי דין מסובכים, ההליכים מתקיימים מהר, מקבלים החלטה מהר.
מני מזוז: זה חשוב לפרט.
מני מזוז: זה מגדיל את הנגישות שלו, וזה חשוב גם למדינה שזה הליך יותר מהר.
אילן ליבוביץ: הכפיפות של בתי הדין האלה תהיה למי?
מני מזוז: פה צריך להבחין בין שני דברים.
מני מזוז: ברמה הפונקציונלית, כמו שלגבי בית הדין למשמורת נקבע בחוק במפורש אין מרות על בית הדין זולת מרותו של הדין, אז בית דין נהנה מאי תלות עניינית כמו בית משפט, בלי שום הסתייגויות.
מני מזוז: עכשיו, היו לי כבר שיחות עם מנהל בתי המשפט.
מני מזוז: כי אני חושב שהמצב הנוהג היום במדינת ישראל, היום יש קרוב למאה בתי דין בתחומים שבאחריות משרד האוצר, משרד החקלאות, משרד התעשייה, משרד הפנים יש עוד תכנון ובנייה, בהרבה מאוד משרדים.
מני מזוז: וכל משרד אחראי - -
ניסן סלומינסקי: יש שליטה, יש אחידות בשפיטה?
מני מזוז: לא אחידות.
רן כהן: מאה בתי דין שהם מחוץ לבתי המשפט?
מני מזוז: כל אחד יש את הקטע שלו.
אילן ליבוביץ: גם וועדות ערר.
אילן ליבוביץ: זה לא בדיוק בתי דין.
מני מזוז: ועדת ערר זה מונח אחר.
מני מזוז: זה טריבונל מעין שיפוטי שבראשו עומד, ככלל, או שופט מכהן, שזה מיעוט המקרים, אבל יש, או שופט בדימוס שזה חלק לא קטן מהמקרים, או מי שכשיר להיות שופט.
מני מזוז: וזה מתנהל כהליך שיפוטי, מעין שיפוטי, עם צדדים, עם פסק דין, עם סמכות להכריע.
רן כהן: זה פעם ראשונה, אגב שאני שומע, ואני כבר מתעסק עם זה הרבה מאוד.
רן כהן: עכשיו, המאה הללו שנמצאים במשרדי הממשלה - -
מני מזוז: יש חוק בתי דין מנהליים, חוק של הכנסת מלפני כמעט עשרים שנה
רן כהן: והוא מסדיר את העניין
מני מזוז: הוא מסדיר את העקרונות הכלליים.
מני מזוז: יש מועצה לבתי דין מנהליים שאמורה לקבוע כללי עבודה ומשחק כלליים לבתי הדין האלה.
רן כהן: גם בתי הדין למשמורת, כפופים לחוק.
מני מזוז: הם מתפקדים כבית משפט לכל דבר, רק שלכל אחד יש את הנישה שלו.
מני מזוז: בית משפט הוא סמכות רחבה, כללית, על מגוון עצום של נושאים.
מני מזוז: לוקחים נושא מסוים, בדרך כלל אם אנחנו כבר מדברים באופן כללי, אולי שני משפטים.
מני מזוז: יש שתי סיבות עיקריות שמקימים בית דין.
מני מזוז: האחת, זה נושאים מקצועיים נקודתיים שבדרך כלל בבתי דין חלק גדול מבתי הדין, יושבים גם נציגי ציבור בעלי ניסיון ומומחיות בתחום.
מני מזוז: בין אם זה בחקלאות, בין אם זה למסים, אפילו בית דין לעבודה יש את זה.
מני מזוז: אם כי קוראים לו בית דין והוא בית משפט ממש.
מני מזוז: אבל קוראים לו בית דין בגלל שיש נציגי ציבור.
רן כהן: הוא שונה, אבל הוא חלק ממערכת המשפט, שלא כמו נניח,בתי הדין האלה שנמצאים במשרד הפנים.
רן כהן: אתה, השר הממונה עליהם מנהלית, וזה בדיוק השאלה שלי - -
מני מזוז: רק מנהלית.
מני מזוז: הוא צריך לתת להם שירותים אדמיניסטרטיביים לצורך העניין, כמו הנהלת בתי המשפט, נותן להם, צריך לדאוג שיהיה להם חדר ושולחן ושירותי מזכירות, וכל הפסיליטיז הדרושים.
רן כהן: בזמן שלי אני חושב שלא היו בתי דין כאלה, כך שאני לא יודע.
רן כהן: מלבד זה שהוא נותן להם את הכלים, מרותו של מי נתונה עליהם חוץ ממרות החוק?
רן כהן: שלך?
רן כהן: מי הסמכות עליהם מקצועית?
מני מזוז: ההחלטה שלהם כפופה רק לערעור לבית משפט.
מני מזוז: אף אחד לא יכול לתת להם הוראות.
מני מזוז: לא יועץ משפטי ולא השר ולא אף אחד.
מני מזוז: זה כמו שבית משפט שלום נתן פסק דין, הדרך היחידה לתקוף את פסק הדין זה לערער לבית המשפט המחוזי.
מני מזוז: כך למשל, בית הדין למשמורת שדנתם בשבוע שעבר, אם נותנים החלטה לשחרר מישהו, הדרך היחידה זה לערער לבית משפט מחוזי.
מני מזוז: אין דרך אחרת.
מני מזוז: לא אני ולא שר הפנים ולא שר המשפטים לא יכולים לומר לגברת שרון בבלי את טעית.
מני מזוז: וכך זה עובד בבתי הדין השונים.
מני מזוז: אלה בתי דין עם סמכות מוגבלת בתחום מוגדר, שמפתחים מומחיות לתחום הזה.
מני מזוז: ולכן הם הרבה יותר יעילים, הם זמינים, כי הם מתעסקים רק בתחום אחד.
מני מזוז: ובדרך כלל, וזה המאפיין החשוב השני, שמקימים בגללו בתי דין, הם עוסקים בנושאים שיש מצד אחד שיש מצד אחד הרבה תיקים, אבל תיקים קטנים ובדרך כלל פשוטים.
מני מזוז: כלומר, זה לא תיק של בית משפט שמנהלים אותו שבועות וחודשים ורשימה של עשרים או מאה עדים, וצריך לכתוב אחר כך חמשת אלפים עמודי פרוטוקול ומאתיים עמודי החלטה.
רן כהן: אני מתנצל שאני מכביד עליך.
רן כהן: למשל, השר ממנה את מי שיושב בבית הדין הזה?
אברהם פורז: או על ידי שני שרים.
רן כהן: הוא גם יכול לפטר אותו?
אברהם פורז: את בית הדין למשמורת, ממנים ביחד שר הפנים ושר המשפטים.
רן כהן: שופט אתה לא יכול לפטר.
רן כהן: מי יכול לפטר אחד כזה?
אברהם פורז: אלה יש להם תקופה קצובה.
אברהם פורז: הם באים לחוזה, חמש שנים.
אברהם פורז: זה לא לכל החיים.
רן כהן: לתקופה, וזה מסתיים אז או מינוי מחדש או - - -
מני מזוז: המינוי נעשה על ידי שר המשפטים בגלל ההיבט המשפטי של זה.
מני מזוז: בחלק מהמקרים זה לפי הצעה או המלצה של השר הנוגע בדבר, כמו במקרה של בתי דין למשמורת, שר הפנים מציע אבל המינוי הוא של שר המשפטים.
מני מזוז: המינוי הוא לתקופה קצובה שקבועה בחוק כך שאין סמכות לפטר בתקופה שהאיש מתמנה, יש לו אי תלות מוחלטת, אבל זה לא כמו שופט לכל החיים.
אברהם פורז: למשל, אם השר לא מרוצה ממנו הוא יכול לא להאריך לו את החוזה.
רן כהן: אחרי שלוש שנים.
רן כהן: זו הבהרה מאוד חשובה.
רן כהן: זאת אומרת, אתה לא יכול להפעיל נגדו סנקציה כי המרות עליו היא מרות הדין.
אברהם פורז: אם הוא לא בבוקר לעבודה או מחליט לא לתת פסקי דין אפשר באופן מנהלי.
אברהם פורז: אבל אי התלות היא כמובן הרבה פחותה מאשר אי תלות של בית משפט, ששופט מתמנה לכל החיים.
מני מזוז: אחד הדברים שאני רוצה לנסות לקדם לגבי הנושא של בתי דין בכלל זה, לנסות להעביר את האחריות על כל בתי הדין בכל המערכת הממשלתית לאחריות של הנהלת בתי המשפט.
רן כהן: בתנאי שמעבירים לו גם את התקציבים.
מני מזוז: בבתי הדין למשמורת זה בהקשר לשאלה הקודמת שלך, אנחנו קיבלנו בהתערבות, בישיבת ממשלה, אני העליתי את זה בישיבת ממשלה וראש הממשלה במקום ואחר כך ועדת שרים הקבינט הכלכלי אישרו לנו תוספת תקנים וכולי.
רן כהן: לשבעה.
מני מזוז: שאפשרה את המעבר ממשרד הפנים
אברהם פורז: זה רק מראה לכם כמה שאנחנו משרד נחות.
אברהם פורז: כמה אצלנו הכל בזול.
רן כהן: האמת היא שזה היה צעד נבון.
רן כהן: גם הוועדה מאוד דרשנו את זה, וזה היה מהלך מאוד נכון.
מני מזוז: עדיין שלבי התארגנות סופיים, אבל זה נכנס , זה סודר גם מבחינת מספר השופטים.
מני מזוז: אנחנו נטעין את המספר, יש לנו את התקנים , נאייש אותם באופן שיהיה מספיק ולא יחול עיכוב בטיפול בגלל שחסר שופט או חולה שופט או בחופשה או דבר כזה.
רן כהן: אתה מדבר על זה בנחת אבל זה מהלך עצום.
רן כהן: להעביר מאה בתי דין.
אברהם פורז: תן לו לדבר על ענייני זרים, זה בית דין אחד.
רן כהן: לא, מכל המשרדים להעביר להנהלת בתי המשפט.
אברהם פורז: בית דין לזרים ממשרד הפנים.
אברהם פורז: לא מתכוון את כל הבעיות של מס שבח, וארנונה.
מני מזוז: אני מתכוון.
מני מזוז: אם אני אצליח או לא - - -
רן כהן: השר פורז, אני הקשבתי טוב מאוד.
ניסן סלומינסקי: מי בודק שהעסק מתנהל שם בסדר?
ניסן סלומינסקי: בתי המשפט יש עליהם כל הזמן מעקב.
ניסן סלומינסקי: כל בית משפט בודק את אלה שתחתיו.
ניסן סלומינסקי: אחרת הכל זה יחידה שמי יודע מה קורה שם?
מני מזוז: כיוון שהחלטות של כל בית דין נתונות לערעור של בית משפט - - -
ניסן סלומינסקי: אנשים מגיעים בלי עורכי דין.
מני מזוז: יש מספיק ערעורים.
מני מזוז: אני רוצה לחבר את זה.
רן כהן: רגע, היה פה איזה שיבוש בהתערבות של שר הפנים, שהוא לא התכוון לו כמעט.
רן כהן: אני הבנתי עכשיו שני דברים, או שאני טועה.
רן כהן: האחד, שאתה מתכוון להקים את בתי הדין לזרים, וזה אמור להיות במשרד הפנים.
רן כהן: שתיים, שאתה מתכוון לקחת את כל, יש לך תוכנית לרפורמה, לקחת את כל בתי הדין מהמשרדים ולהעביר אותם להנהלת בתי המשפט, ומדובר על סדר גודל של מאה.
אברהם פורז: חלקם זה וועדות ברשויות מקומיות.
אברהם פורז: יש טריבונלים או גופים מעין שיפוטיים המפוזרים- -
רן כהן: אני הבנתי את היועץ הממשלה, הוא אומר, אני רוצה שהמערכת - - -
אברהם פורז: בית דין של המשטרה.
אברהם פורז: הוא לא ייקח את זה.
אברהם פורז: או בית הדין המשמעתי של לשכת עורכי הדין.
מני מזוז: לא, זה בית דין למשמעת.
מני מזוז: אנחנו לא מדברים על בית דין למשמעת, הוא לא בית דין מנהלי.
רן כהן: אני חושב שהיועץ המשפטי לממשלה אמר דבר מאוד ברור.
רן כהן: כל מי שהוא בעצם גורם משפטי, או בסמכות של בית דין שפועל בכפיפות לחוק של המדינה ופועל שלא במסגרת בתי המשפט היום, ראוי שיהיה בתוך מסגרת בתי המשפט.
רן כהן: זה מה שהבנתי, כפוף להנהלת בתי המשפט, או מנוהל על ידי.
מני מזוז: היום חלק מבתי הדין האלה מנוהלים על ידי הנהלת בתי המשפט.
מני מזוז: אותם בתי דין שבראשם עומד שופט, מי שמנהל את המערכת הזאת, את בתי הדין האלה, זה הנהלת בתי המשפט.
מני מזוז: לגבי בית הדין לזרים, אני רוצה לומר שני דברים.
מני מזוז: ראשית, גם נשיא בית המשפט העליון ומנהל בתי המשפט הודיעו שהם תומכים ברעיון הזה, להקים את בית הדין לזרים.
מני מזוז: אני כרגע מנהל שיחות עם מנהל בתי המשפט לבחון אפשרות שהאחריות האדמיניסטרטיבית על התנהלות בית הדין הזה תיעשה בהנהלת בתי המשפט.
מני מזוז: אני עדיין לא יודע אם זה ייצא לפועל או לא, אבל זה במסגרת מגמה כללית שתהיה קורת גג אחת ואחריות כוללת לניהול כל בתי הדין האלה על ידי יחידה או אגף בהנהלת בתי המשפט, מה שייתן להם גם מראית נכונה יותר של מערכת בלתי תלויה, גם מערכת מפקחת כללית, גם מערכת תומכת אדמיניסטרטיבית.
מני מזוז: אני חושב שזה דבר נכון.
מני מזוז: זה בראייה אולי לטווח קצת יותר רחוק, אני מציין כאן, שגם שר הפנים, שהוא השר הממונה על הנושא, וגם מערכת בתי המשפט, וגם נשיא בית המשפט העליון וגם מנהל בתי המשפט, תומכים במהלך הזה של להעביר סמכויות של טיפול בערכאה ראשונה בנושאי זרים באופן הדרגתי לבית הדין המנהלי, בית הדין לענייני זרים.
רן כהן: ואז, על פי התוכנית הזאת, מי שיהיה אמון להקים את זה שר הפנים.
מני מזוז: אלא אם נסכם שזה יהיה בהנהלת בתי המשפט, ואז הנהלת בתי המשפט היא זו שתפעיל את זה.
מני מזוז: ואז גם כשהנהלת בתי המשפט מפעילה בתי דין הם גם יושבים במבנים של בתי המשפט.
רן כהן: עוד שאלה אחת, קצת רגישה, לגבי העניין הזה.
רן כהן: האם בתי הדין לזרים יהיו גם אלה שיעסקו בכל הנושא של הפלסטינים, הזרים הפלסטינים בתוך מדינת ישראל?
רן כהן: זו כבר סוגייה שגובלת לא רק עם שוק העבודה או עם התנהלות של אנשים זרים בתוך מדינה שאינה מדינתם, אלא גם יש פה בעיות של ביטחון ונושאים אחרים.
מני מזוז: הרעיון היה שבאופן הדרגתי, אני מדגיש את המונח הדרגתי, כל נושא מנהל אוכלוסין או כל נושא אשרות לפי חוק הכניסה לישראל, שזה לא, להבדיל מנושא שבות ואזרחות, ואולי גם אזרחות בהמשך אבל בשלב זה לא, יעברו בהדרגה לבתי הדין האלה.
מני מזוז: זה חל גם על פלסטינים.
מני מזוז: למשל, בקשות לקבל אשרת ישיבה בישראל מכוח נישואים, מה שמכונה בקשות לאיחוד משפחות, שזה חלק גדול מההליכים בבתי משפט.