GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי אקשטיין: מליון יהודים היגרו לארצות-הברית בין 1880 ל-1910, והם התקבלו שם עם כל הזכויות.
צבי אקשטיין: בתחילת שנות ה-20 של המאה הקודמת האמריקאים התחילו להגביל את ההגירה, ובזה הם נתנו את הדחיפה הגדולה ביותר להקמת המדינה היהודית.
צבי אקשטיין: מאז, מ-1922, עד סוף המאה העליות של לפני השואה ייסדו את החברה הישראלית שאימצה את השפה המתחדשת, אותה שפה שבאלף הראשון איפשרה ליהודים להגר בכל העולם ולשמור על קשר.
צבי אקשטיין: כל הגירה היתה מונעת ע"י רדיפות דתיות וסיבות כלכליות, וזה בדיוק כמו אחרים.
צבי אקשטיין: זה יפה מאד לקרוא לזה עליה, אבל זו הגירה במונחים של כל חשיבה אוניברסלית.
צבי אקשטיין: אותה הגירה הביאה פה צמיחה בלתי רגילה.
מרינה סולודקין: איפה נולדת, שאתה יודע זאת?
צבי אקשטיין: אני מדבר מהמחקרים שלי.
צבי אקשטיין: מחקריי נמצאים באינטרנט, ואת יכולה לקרוא.
צבי אקשטיין: כל מה שאני אומר פה זה הכל על סמך דברים שחקרתי.
צבי אקשטיין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: זה מעניין.
צבי אקשטיין: האם זה עוד קודם העליה הראשונה?
צבי אקשטיין: ההגירה לישראל מ-1922 עד 1973, משנות ה-50, תמיד כשהגיעו לפה עולים, התוצר לנפש עלה, כולל העולים.
צבי אקשטיין: לא היתה סטטיסטיקה שהעולים לא היו בתוכה.
צבי אקשטיין: עובדים זרים לא תמיד בתוך הסטטיסטיקה.
צבי אקשטיין: יחסית לארצות-הברית, שזה המקור האחר שבו היהודים מסתכלים - ואני מדבר עכשיו על ההגירה היהודית לישראל, מישראל ומכל העולם לארצות-הברית - החל מ-1972 התוצר לנפש כשהיהודים התחילו להגיע לכאן היה פחות מ-10%.
צבי אקשטיין: זה היה 5%.
צבי אקשטיין: הוא צמח באופן שוטף כמעט כל הזמן.
צבי אקשטיין: התקופה היחידה שבה הוא ירד היא בתקופת הפרעות ב-1936 יחסית לארצות-הברית.
צבי אקשטיין: הוא צמח עד שנת 1973 והגיע ל-60% מהתוצר האמריקאי.
צבי אקשטיין: כלומר, לאורך כל תקופת העליות הגדולות בישראל, כולל העליות של שנות ה-50 שהגיעו מארצות ערב, כל העליות האלה היו מלוּות בצמיחה של התוצר לנפש, כאילו החוק של ריקרדו, של התפוקה השולית הפוחתת, לא מתקיים.
צבי אקשטיין: דרך אגב, מאז, מסיבות שאינני רוצה להיכנס אליהן, התוצר לנפש יחסית לארצות-הברית נשאר קבוע, והוא היווה את אחד האיומים על קיומה של מדינת ישראל כמדינה של העם היהודי.
צבי אקשטיין: מתי הוא התחיל לצמוח שוב?
צבי אקשטיין: משנת 1990 ל-1996, וזאת מכל מיני סיבות: גם תהליך השלום אבל גם העליה.
צבי אקשטיין: ב-1996 הגענו בחזרה לתוצר של 60% של התוצר האמריקאי.
צבי אקשטיין: מאז אנו בירידה, והגענו היום לסדר-גודל של בחזרה לסביבות ה-50% של התוצר האמריקאי וקצת נמוך ממנו.
צבי אקשטיין: הגירה של עובדים זמניים היא סוכריה או מיץ ממותק בפה של תינוק - מרגיעה לרגע והורסת תשתיות.
צבי אקשטיין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: זמניים זה זרים.
צבי אקשטיין: זמניים זה פלשתינאים ואחרים - כל מי שהוא לא תושב מדינת ישראל, שלא מקבל את הזכויות.
צבי אקשטיין: קליטת ההגירה היהודית שהגיעה לכאן היא סיפור הצלחה כלכלי.
צבי אקשטיין: זו הגירה שבאה כדי להיות חלק מהחברה.
צבי אקשטיין: היא למדה עברית, הלכה לקורסים מקצועיים וחיפשה דרך לעבוד בתחומים הדורשים מיומנות גבוהה שאיפיינה אותה קודם.
צבי אקשטיין: השקיעו בלימוד השפה ובהתאמת המקצוע, ושיפרו את המשק.
צבי אקשטיין: עליות אחרות, הגירות אחרות, הן הגירות מזיקות.
צבי אקשטיין: אין בעיה של עובדים במשק הישראלי בכל תחום, כולל סיעוד, וזה רק עניין של כסף.
פנינה פירסטון: לא נכון.
צבי אקשטיין: אשלים את התשובה.
צבי אקשטיין: אינני נגד עובדים זרים.
צבי אקשטיין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: פרופסור אקשטיין הוא כלכלן, והוא מציג את הדברים מנקודת ראות של מחקריו ושל כלכלן.
צבי אקשטיין: זה לא מחייב אותךְ.
צבי אקשטיין: צבי אקשטיין: לא אמרתי כמה, ולא אמרתי שזה כדאי.
צבי אקשטיין: אמרתי שזה עניין כספי בעיקרו.
צבי אקשטיין: יתכן מאד שמדינת ישראל תחליט שבתחום מסויים היא רוצה לעשות זאת, והיא צריכה לעשות זאת נכון.
צבי אקשטיין: היא צריכה להבין שזה משפיע שלילית על שוק העבודה.
צבי אקשטיין: במה זה משפיע?
צבי אקשטיין: מתחילת שנות ה-70 מדינת ישראל הציפה את ענפי החקלאות והבניין עם עובדים מהשטחים, ולא אכנס לכל הסיפור הזה.
צבי אקשטיין: למעשה, ההסתדרות הישנה והחדשה ויתרה על ענף הבניין.
צבי אקשטיין: ענף הבניין הוא בסיס לתעסוקת אנשים עם מיומנויות נמוכות, וזה משפיע על כל המשק.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: זה נכון.
צבי אקשטיין: אין דבר כזה "שכר" בענף הבניין.
צבי אקשטיין: כשאיפשרו זאת, הם עברו לכל הענפים.
צבי אקשטיין: מי שרוצה שהשכר בבניין או באנשים לא מיומנים ישתווה לשכר בג'נין או בבייג'ין, יאפשר הגירה חופשית של האנשים האלה.
צבי אקשטיין: זו המשמעות של זה.
צבי אקשטיין: וזאת, בלי קשר לזכויותיהם ובלי קשר לשום דבר אחר.
צבי אקשטיין: ברצוני להגיד בכך שלמעשה גרמנו לתושבי השטחים להיות תלויים בתעסוקה בישראל ולהפך.
צבי אקשטיין: כשהדבר הוא כשלעצמו בעיה קשה, כאילו נכנס לנו בראש שלא יכול להיות דבר אחר חוץ מזה.
צבי אקשטיין: כלכלית וחברתית, הנושא הזה זהה לעבודה של עובדים זרים.
צבי אקשטיין: למעשה, הוא אף יותר חמור.
צבי אקשטיין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: ברשותך, איננו עוסקים בנושא הפלשתינאים.
צבי אקשטיין: אני יודע, אבל רציתי להעיר.
צבי אקשטיין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: פרופסור אקשטיין, אנו עוסקים היום בעיקרו של דבר בתופעה של ההגירה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אבל, הוא צודק.
צבי אקשטיין: אינני נכנס לזה יותר.
צבי אקשטיין: אמרתי את הערתי כהערת אגב, ואמרתי שהיא בעיה חמורה.
צבי אקשטיין: צריך לזכור, שהעובדה, שבראש שלנו נכנס שאי-אפשר להסתדר בלי פועלים זולים מעזה, היא הסיבה לכך שבסגרים איפשרו את הכניסה האחרת, ולא התאימו את החוק; לקחו חוק של ייבוא מומחים מ-1952 והביאו איתו תעסוקה של פועלים מרומניה, סין, תורכיה, בענפי בניין וחקלאות.
צבי אקשטיין: זה נעשה בתנאי מס מדהימים.
צבי אקשטיין: יש יתרונות אדירים למעסיק להזמין רק עובד זר, מבחינת המיסוי.
צבי אקשטיין: זה לא יאומן שאף אחד לא ישב ולא בדק שהוצאות הביטוח הלאומי וכל הגורמים האחרים במיסוי מעדיפים עובד זר עד היום.
צבי אקשטיין: אני אומר את אותו הדבר מ-1997, ואמשיך להגיד זאת.
שלמה בניזרי: דאגתי שבחקלאות יתנו כל מיני תוספות וכל מיני תמריצים, וזה לא עזר.
שלמה בניזרי: צבי אקשטיין: ראשית, יש פה תשלומי מס מופחתים.
שלמה בניזרי: בנוסף, אפשר להוציא הוצאות עליהם.
שלמה בניזרי: שנית, הם זמינים וקרובים והם יותר אמינים.
שלמה בניזרי: בחרנו אותם מכל העובדים הסינים הכי טובים - כאלה שהם יותר טובים מהגרועים שלנו.
שלמה בניזרי: שלישית, הם לא ערבים - אמרתי את מה שאמרתי - והם גרים קרוב לעבודה.
שלמה בניזרי: רביעית, הם לא יכולים לעבור ממעביד למעביד, והם קשורים אלי.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: לוקחים להם את הדרכון.
צבי אקשטיין: חמישית.
צבי אקשטיין: השכר בארצות המוצא שלהם הוא עוד יותר נמוך מאשר של הפלשתינאים שהיה באותה תקופה לפני האינתיפאדה.
צבי אקשטיין: זו חגיגה למעביד.
צבי אקשטיין: לחגיגה כזו לא זכו קבלני בניין בשום ארץ מערבית.
צבי אקשטיין: תעשו את ההשוואות לגבי עובדים זרים.
צבי אקשטיין: בספרד יש כניסה אדירה, ויש קשר בספרד של עובדים זרים.
צבי אקשטיין: הם חוצים את הים התיכון ובאים לשם.
צבי אקשטיין: ודאי שכדאי לבוא לספרד, שכן היא צומחת.
צבי אקשטיין: יש להם גם בעיות.
צבי אקשטיין: הגיעו כאן ל-250 אלף עובדים, ממש כמספר המובטלים, והיתה ירידת שכר.
צבי אקשטיין: יש ירידת תעסוקה משמעותית, ויש עלייה בתעסוקת נשים באותו זמן, וסיפרתי לכם את הסיפור על אתי.
צבי אקשטיין: כל התופעות האלה קיימות אצלנו הרבה זמן, והן רק התגברו כתוצאה מהמסה של העובדים הזרים של סוף שנות ה-90 והן התגברו כתוצאה מהירידה בתעסוקה במשק כתוצאה מהמיתון האכזרי של האינתיפאדה האחרונה.
צבי אקשטיין: אסיים בשתי מלים בנושא הפתרון.
צבי אקשטיין: מה שקורה בארבע השנים האחרונות הוא שבאוצר ובמשטרת ההגירה זה טלאי על טלאי על טלאי, כולל הרעיון החדש לחברות כוח-אדם.
צבי אקשטיין: עכשיו משטרת ההגירה העלתה את הרנטה בחו"ל, כי רק חוקי שווה.
צבי אקשטיין: התוצאה היא שהרנטה שווה יותר.
צבי אקשטיין: אז, הם רוצים שחלק ילך גם לאוצר כדי שיהיה להם להוציא הוצאות לדברים אחרים.
צבי אקשטיין: לא צריכים להמציא את הגלגל.
צבי אקשטיין: הפתרון הכלכלי והחברתי וגם הצודק כתוב בספרי החוקים של ארצות השוק המשותף, של ארצות-הברית, של קנדה ואוסטרליה.
צבי אקשטיין: כדי להגיע אליו, יש לעשות רפורמה כוללת של חקיקה בתחומים רבים ולתת לו פתרון נכון.
צבי אקשטיין: הגירה חוקית ובלתי-חוקית תמשיך להיות כל הזמן, ולא יעזור שום דבר.
צבי אקשטיין: מדינה שבה התוצר לנפש הוא 17 אלף דולר ואלף דולר זה במדינה השכנה עם שלום או בלי שלום, וכל המדינות בעולם עם המטוסים שבאים ויוצאים - זו בעיה קבועה.
צבי אקשטיין: ממשלות ישראל נכשלו בנושא הזה כשלון חמור שמשמעותו סבל רב לישראלים מהשכבות החלשות ביותר בחברה ולעובדים הזרים הנמצאים כאן.
צבי אקשטיין: אני עוסק בנושא הזה.
צבי אקשטיין: ישבתי מול השר יעקב נאמן ושיכנעתי אותו בדברים האלה, ולא נעשה כלום מ-1997.
צבי אקשטיין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: נעשה.
צבי אקשטיין: הביאו עוד יותר עובדים.
צבי אקשטיין: אין לי מלים.
צבי אקשטיין: בגדול, אני חושב שעשו טלאי על טלאי על טלאי.
צבי אקשטיין: הנזק, שנגרם לעובדים הזרים ולחלשים בחברה, הוא נורא.
צבי אקשטיין: השתיקה של חברי-הכנסת והממשלה בנושא כואבת לי.
צבי אקשטיין: יש לי את הפתרון, ואומר בקצרה מה עושים.
צבי אקשטיין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן: תעשה הפסקה, ואחרי זה בהחלט נדבר.
30807: חג אורים שמח.
30807: אנו בימים שמזמנים לנו מיגוון מרשים של תאריכים שמעודדים אותנו לסוג הזה של הדיונים.
30807: חנוכה הוא חג שאנו אמורים להביא בו אור לרחובות חשוכים: יום זכויות האדם שאנו ציינו לפני כשבוע, ויום המהגר שאנו מציינים בימים אלו.
30807: יש גם החגים הנוצריים הלועזיים בסוף החודש שהפכו להיות לנושא חם בשנים האחרונות בשיח הציבורי בחברה הישראלית.
30807: לכן, בפתח דבריי, ראשית, ברצוני לברך את שני יושבי-הראש ואת הוועדות על כך שדומני בפעם הראשונה בחרו לציין את היום הזה במסדרונות הכנסת.
30807: ברצוני לברך גם את ארבעת הארגונים שעומדים מאחורי היום הזה וגם מאחורי הזמנתנו.
30807: אני חושב, שאלה ארגונים שמסייעים לכולנו לשבור את חומות השתיקה שקיימות בישראל בכל הנוגע לסוגיית המהגרים.
30807: באופן קצת לא שגרתי ובאופן שאולי במצבים אחרים היה צריך לעורר מעט ביקורת, כל הדוברים שמדברים בדיון הזה, לפחות אלה שהוזמנו, אינם משתייכים למגזרי ההגירה שאנו מדברים עליהם.
30807: לדעתי, במקרה של היום, יש בכך ברכה, כי זה מאפשר לנו אולי להשקיע את מירב המאמצים בהסתכלות פנימית ביחס שלנו כלפי ההגירה ולא למצות את הדיון בשמיעת סיפורים אנושיים קורעי לב מהסוג שהתקשורת הרבה פעמים מחפשת בהקשר הזה של ההגירה.
30807: מהרגע הראשון של הדיון עלתה פה הדילמה האם לכלול את העולים, בדגש על העולים שמדינת ישראל התברכה בהם בעשור האחרון, בתוך הדיון בנושא ההגירה.
30807: בשל סולם הערכים הציוני שמשותף לכולנו או לרובנו, אנו נוטים להקים חומה מאד חסונה בין ציבור העולים לבין שאר מגזרי העליה.
30807: ברצוני להציע שהיום, בדרך שלא תקרין על שאר הדיונים, כן נתייחס לציבור העולים כמגזר של הגירה, כמגזר אחד בתוך מיגוון רחב של מגזרי הגירה שהוא מגזר ייחודי, שהוא מגזר נבדל, אבל הוא עדיין מגזר של מהגרים.
30807: אני חושב שיש בכך רווח כפול.
30807: הרווח הראשון הוא העובדה שהדיון בעליה מזוית של הגירה מאפשר לנו לבחון את בעיות העולים או להעשיר את דיוננו בבעיות העולים בידע, במודלים ובהבנות שיש לנו מהעיסוק בתחום ההגירה.
30807: אני חושב שאם מדי פעם נזכור שהעולים חוו על בשרם תהליך הגירה בצד תהליך השיבה למולדת, נוכל לאפיין בצורה טובה יותר בעיות ופתרונות.
30807: הרווח השני נוגע למגזרים האחרים של ההגירה.
30807: מוסכם על כולנו שמגזר העולים הינו מגזר הגירה שמתקבל כאן בזרועות פתוחות--
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: --פחות או יותר.
30807: --פחות או יותר, אבל ודאי בהשוואה לשאר מגזרי ההגירה הוא מתקבל כאן בזרועות פתוחות ומתוך כוונה שאותו מגזר ההגירה ייטמע וישתלב בתוך החברה הישראלית.
30807: לדעתי, הדיון בבעיות העולים מזוית של הגירה יכול ללמדנו קל וחומר; אם אלה בעיותיהם של העולים, צא ולמד מהן בעיותיהם של מגזרי ההגירה האחרים שאנו מזמינים אותם לפה על מנת להשתמש בכישוריהם ולאחר מכן לעזוב אותנו.
30807: במדינת ישראל חיים היום 290 אלף ישראלים חסרי סיווג דתי - זהו נתון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ולא של הסוכנות או של גוף כזה או אחר.
30807: מדובר באזרחי ישראל האמורים להנות מכל הזכויות שמדינת ישראל מציעה לאזרחיה, ו"חטאם היחיד" הוא העובדה שהם אינם משתייכים לעדה דתית כלשהי.
30807: חמור מכך - הם אינם משתייכים לעדה הדתית שהיא עדת הרוב במדינת ישראל: העדה הדתית היהודית.
30807: אני רק אתקן את המספרים שהוצגו כאן.
30807: מתוך 290 אלף האזרחים חסרי הסיווג הדתי הרוב המכריע, למעלה מ-95%, הם עולי חבר המדינות וגוש המדינות המזרחי וצאצאיהם שנולדו כבר בארץ אך גררו עמם את חוסר הסיווג הדתי של הוריהם.
30807: כבר ניתן לראות שאין המדובר במחצית מבני העליה מחבר המדינות וארצות הגוש המזרחי - מדובר על 290 אלף מתוך קרוב ל-1.2 מליון איש העולים וצאצאיהם.
30807: גם הנתון שהושמע פה לגבי מספר העולים שאינם יהודים על-פי ההלכה כיום אינו נכון.
30807: על-פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2002 42% מהעולים היו עולים שאינם יהודים על-פי ההלכה או על-פי הגדרות חוק השבות.
30807: מדובר על גידול של מספר אחוזים בודדים לגבי שנת 2004.
30807: נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עדיין לא פורסמו.
30807: לשם השוואה, רק 34 אלף עולים מחבר המדינות וארצות הגוש המזרחי בחרו להירשם כשייכים לעדות נוצריות במדינת ישראל.
30807: הרוב המכריע של העולים, שאינם מוכרים כיהודים על-פי ההלכה או על-פי הגדרות חוק השבות, נרשמו כחסרי סיווג דתי לא מפני חשש אלא מפני שבהווייתם התרבותית הדתית והלאומית עוד שם הם בסביבתם הגדירו עצמם כיהודים.
30807: הם הוגדרו כיהודים.
30807: כאשר הם הגיעו לארץ, ברירת המחדל או הרע במיעוט היה להירשם כחסר סיווג דתי, משום שהמדינה סירבה לרשום אותם כיהודים.
30807: ברצוני להציע מודל שהוא נכון לכל מגזרי ההגירה, אך אני הולך ליישמו בקצרה על מגזר העולים שהם חסרי סיווג דתי - מגזר עולים שאני מגדירו כמגזר מופלה בתוך מגזר העולים שכמגזר סובל אף הוא מאפליה ממסדית בנושאים שונים.
30807: המודל, שברצוני להציע, מדבר על שלושה מישורים שבהם מגזרי ההגירה סובלים מנחיתות או מהנחתה או מההנמכה ע"י הרשויות והחברה שקולטת את ההגירה.
30807: כאמור, אציג את המישורים הללו בהקשר של העולים חסרי הסיווג הדתי.
30807: בחרתי לכנות את שלושת המישורים כך: מישור האפליה, מישור ההדרה ומישור ההסתה.
30807: כל מגזרי ההגירה, ובכללם העולים חסרי הסיווג הדתי, סובלים מאפליה ממסדית ומאפליה חברתית פעמים מתוכננת באופן מדוקדק ופעמים באופן תוצאתי, באופן נגרר, באופן משני וסיבות אחרות.
30807: לדוגמא: 290 אלף האזרחים חסרי הסיווג הדתי לא יכולים להינשא במדינת ישראל.
30807: אין אנו מדברים דווקא על נישואין בטקס יהודי רבני.
30807: מבקשים הם למסד את חייהם כתא משפחתי באופן פורמלי ולהנות מן היתרונות של המיסוד הפורמלי של התא המשפחתי - אנו מזמינים אותם להגר לרגע, להיות אורחים זמניים, בארצות זרות, לאחר שאנו הזמנו אותם פה במסגרת האתוס הציוני, כדי להינשא בפני שופט בניקוסיה או ראש עיר באחת מערי הרפובליקה הצ'כית וכו'.
30807: על-פי נתוני הלשכה, בתוך 290 אלף העולים יש 140 אלף חסרי סיווג דתי שהם בגילאי נישואים שיגרתיים: 0-35.
30807: נספרים גם ילדים, כי מתי שהוא הם יתחתנו.
30807: מדברים על אנשים שהם בפוטנציאל ההיתקלות בבעיה - 140 אלף אזרחים.
30807: אבל, נישואין אינם הבעיה היחידה.
30807: קחו לדוגמא את נושא ההורים הקשישים.
30807: במדינת ישראל, על-פי הגדרות חוק השבות, הורים קשישים שאינם זכאי שבות אך מבקשים לבוא, לחיות ולהזדקן בצד ילדיהם ונכדיהם, חייבים לעבור מסלול משוכות שסביר להניח שאין ביכולתם לעברו.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: הוא רק החמיר.
30807: הוא רק החמיר עם השנים.
30807: הוא החמיר ללא החלטת ממשלה מסודרת.
30807: הוא החמיר ללא בחינה של הצרכים של אותו מגזר.
30807: הוא החמיר כתוצאה ממעין החלטות רגעיות ושרירותיות של פקידי מינהל האוכלוסין, פעמים רבות ללא ידיעת השר הממונה.
30807: הדברים האלה בדוקים, מכיון שהשר הממונה הודה בהם אם לא כאן הרי שבזירות דיון אחרות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: גם בעיתונות.
30807: האבסורד הוא, שעד לפני שנתיים אותם הורים קשישים שהיו מצליחים לעבור את מסלול המשוכות היו זוכים כאן למעמד של תושב ארעי או של תושב קבע - א(5) למי שבקיא במספרי האשרות או תושבות קבע.
30807: והנה, מזה שנתיים, בלי החלטת ממשלה, הפרס המצפה בסוף המסלול הוא אשרת ב(1) שזו אשרת עובד זר.
30807: מרינה סולודקין: אנו מאד מודים לשינוי, בגלל שהוא עשה עירבוב של עובדים זרים עם עולים.
30807: אינני כאן כדי להעניק ציונים, אך אני חושב שהיה כאן מעשה הטעיה שהשר הודה שהיטעו אותו.
30807: העובדה היא שעד היום כשאנו מסכימים לקבל את ההורים הקשישים של אותם אנשים, אנו מעניקים להם אשרת עבודה, כאילו ההורה בן ה-70 זקוק לאשרת העבודה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: וזאת, במקרה הטוב.
30807: הוא זקוק לביטוח הבריאות הממלכתי שבא עם אשרת א(5) או עם תושבות קבע.
30807: לא ברור מה הוא יעשה בדיוק עם אשרת ב(1).
30807: דהיינו, לא רק שאיננו מאפשרים לאותם עולים, לאותם מהגרים שביקשנו מהם לבוא לכאן, למסד את חיי המשפחה שלהם- - -
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: לא.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: ההסבר פשוט מאד.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: ראשית, זה אומר שבסופו של דבר הם לא מועמדים לגירוש, בגלל שיש להם את האשרה הזאת - לא לזמן רב.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: שנית, זה גם אומר שהם יכולים להיות פה בלי זכויות, כי לא יתנו להם: לא את הביטוח הלאומי ולא את הביטוח הרפואי.
30807: אני רק רוצה שנשים לב לכך שלא די בכך שאיננו מאפשרים לאותו מגזר למסד תא משפחתי באופן פורמלי, אלא אנו גם מבקשים לערער ולהקשות על קיומו של התא המשפחתי שכבר קיים - לא לאפשר להורים הקשישים לבוא ולהזדקן לצד ילדיהם ולא לאפשר לילדים מנישואים קודמים לבוא ולחיות בצד הוריהם וכו'.
30807: וכך, עדיין ניתן להציג עוד ועוד אפליות הקשורות לשרירותיות בביטול אזרחות ולעובדה שהנהלים שהממשלה קבעה לגבי זכות שימוע וכו' לא מתקיימים היום.
30807: הדברים נדונים בבג"ץ.
30807: אלה דוגמאות מעטות לאפליה ממסדית כנגד המגזר הזה.
30807: סוג נוסף של אפליה הוא אפליה תוצאתית, אפליה נגררת, לדוגמא אפליה בשוק העבודה.
30807: העובדה, שיש במדינת ישראל 290 אלף אזרחים חסרי סיווג דתי, היא מציאה גדולה לחברות כוח-האדם למשל שעוסקות בשמירה, כי הנה אנו יכולים להעסיק עובדים בשבת בלי שפקחי משרד העבודה והרווחה יטענו טענה שהרי הם אינם יהודים.
30807: כל מגזר השמירה במדינת ישראל בנוי על אותם 290 אלף עובדים שאנו תולשים אותם מההגדרה של זהות דתית.
30807: אנו ניצלים מהקנסות, ואף אחד אינו זוכר או כולם מבקשים להתעלם מהעובדה שהעולים הללו חיים בתוך המגזר היהודי, דהיינו יום המנוחה היחיד שיש להם עם משפחתם הוא יום השבת שבו הם יוצאים לעבוד.
30807: המישור הנוסף הוא מישור ההדרה.
30807: החברה הישראלית מקרינה מסר אמביוולנטי לציבור העולים, והמסר הוא: "אנו שמחים שבאתם על מנת שתייצבו לנו את המספרים הדמוגרפיים, אך בכל הצמתים המשמעותיות שבהן אתם אמורים להרגיש חלק אנו נזכיר לכם שאתם מחוץ לגדר.
30807: אתם בחלקת המסופקים".
30807: והנה, בשתי האמירות האחרונות כבר רמזתי לדוגמא הטובה ביותר והיא דוגמת הקבורה.
30807: אומרים: "בואו לכאן, אבל נדאג שלא תיקברו בכבוד במדינה הזאת".
30807: אני רוצה, שוב, להדגיש שהתופעה הזאת מטרידה אותנו בהקשרם של העולים, אך היא נכונה לשאר מגזרי ההגירה.
30807: אינני רוצה לספר לכם על מסעי התלאות של עובדים זרים שחס וחלילה נפטרים כאן במדינת ישראל בדרך להגיע לקבורה מכובדת ולמנוחת עולמים.
דובר: האם אתה אומר שמהגרים זה עובדים זרים או עולים?
30807: אני אומר שהתופעה הזאת של הדרה, של הנסיון לומר לעולה או למהגר "אנו צריכים אותך לצורך מסויים, אבל ברגעים המכריעים אנו בועטים אותך מעבר לגדר" - האמירה הזאת, שהיא לאו דוקא אפליה שבאה לביטוי בחוקים, היא תופעה שמשתלבת או מעצימה את נושא האפליה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: האפליה היא אפליה דתית.
30807: כמו הקבורה כך גם יש את בירורי היהדות ברבנות שיש בהם סטירת לחי מצלצלת לאותו מגזר וכו'.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: למשל: בדיקת הרקמות.
30807: בדיקת רקמות וכו'.
30807: המישור השלישי הוא: מישור ההסתה.
30807: בשנים האחרונות, החברה הישראלית מידרדרת לתהומות של הסתה כנגד כל מי שמוגדר בחברה שלנו כאדם זר.
30807: לצערי הרב, העולים הלא-יהודים או חסרי הסיווג הדתי, לא-יהודים הלכתית, מוגדרים ומתוייגים ע"י מגזרים מסויימים, ע"י קבוצות מסויימות, כ"זר" כ"אחר" שצריך להקצותו כמעט מחמת מיאוס.
30807: התופעה הזאת חוצה את כל מגזרי כביכול הזרים ואת כל מגזרי ההליכה.
30807: עוד רגע רגע קט אסיים, אך כדי לא לדבר בדברים בעלמא אומר שלפני מספר ימים, ב-8 בחודש, בעיתון אחד, שלא אציין את שמו כי לא חשובה זהותו, הופיעו שלוש ידיעות במהדורה אחת יומית שיכולות להסביר לנו על מה אנו מדברים כאשר מדובר על הסתה כנגד ציבורים שמישהו מבקש לסמנם כזרים.
30807: ההסתה הזאת כוללת את כל המרכיבים הקלאסיים של הסתה: הגזמה ואי-דיוק בעובדות, ודמוניזציה של האחר.
30807: ידיעה אחת עסקה באישור הזכויות לחיילי צד"ל, מגזר שלא הזכרנו פה אבל גם הוא מגזר הגירה.
30807: אומנם הוא מצומצם מאד, אבל הוא מגזר הגירה.
30807: זו כותרת הידיעה לגבי אישור הזכויות לאותם החיילים שהגנו על תושבי הצפון בגופם: "עוד גויים מקבלים מחווה של אזרחות ממדינת ישראל".
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אנו כבר יכולים להבין איפה זה הופיע.
30807: זה לא משנה, ואני אינני אומר.
30807: משפט אחר הוא מידיעה שעוסקת בכוונת השר פורז, שנכשלה בינתיים, להעניק אזרחות, אתם זוכרים ל-600 ילדים שנולדו כאן ובעצם השפה שהם מדברים בה היא השפה העברית: "מטרת משרד הפנים היתה להעניק למאות אלפי ילדים זרים, גויים גמורים ומוחלטים לפי כל דת ודין, אזרחות ישראלית מלאה".
30807: כתוב כאן "מאות אלפי ילדים גויים" רחמנא ליצלן במדינת ישראל שביקשנו להכניס, ומי שירצה יוכל לראות אחר כך איך ישנם עוד פנינים.
30807: דהיינו, הזרים משתלטים עלינו כאן, במדינת ישראל, מערערים את הרוב היהודי.
30807: היצירתיות הגדולה ביותר במסגרת אותו הסתה - למי שתמה על הקשר בין עולים לבין עובדים זרים, הגדיל אותו עיתון לעשות במשפט הבא: "על כל יהודי ישראלי יורד יש רוסי-פיליפיני עולה".
30807: הפיליפינים פתאום קיבלו מעמד של עולה, ואולי הם צריכים לשמוח.
30807: תבינו על מה אנו מדברים, כשמדובר על הנסיון לסמן את האחר כזר וכמאיים.
30807: היה פה דיון האם עלינו לכלול יחד באותו דיון את העולים חסרי הסיווג הדתי יחד עם המהגרים.
30807: אני מבין את הרתיעה מלעשות כן.
30807: ברצוני להתריע על דבר אחד: בל נחשוב שאם נקים חובה בין שני המגזרים האלה, יהיה בכך שיפור במצב העולים חסרי הסיווג הדתי.
30807: היחס שהחברה הישראלית נותנת למגזרי ההגירה כביכול "היותר נחותים", במרכאות כפולות ומכופלות, מבחינתנו, הוא זה שמאפשר את היחס לעולים חסרי הסיווג הדתי.
30807: הוא זה שיוצר את הנורמות שאנו מייבאים אל היחס שלנו כלפי אותם עולים שגורמים שונים מגדירים כ"אחר".
30807: מי שרוצה שלא יצביעו על העולה חסר הסיווג הדתי כ"אחר" צריך וחייב להקפיד ביחס של החברה הישראלית למגזרי ההגירה האחרים בין אם הם מיועדים להישאר כאן או לא מיועדים להישאר כאן, כי היחס מחלחל.
מרינה סולודקין: מסקנתי, שלא היינו צריכים לערבב עולים ועובדים זרים, עומדת בעינה.
מרינה סולודקין: זו המסקנה ממה שראינו כאן.
מרינה סולודקין: אינני חושבת שעולים שהם לא-יהודים לפי ההלכה הם עובדים זרים.
מרינה סולודקין: אני חושבת שהיחס של החברה הישראלית במדינה אמביוולנטי.
מרינה סולודקין: זה יחס לדור המדבר.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: זה לא בטוח.
מרינה סולודקין: העליה של שנות ה-50 וה-60 היתה 100% יהודים.
מרינה סולודקין: איזה יחס היה אז?
מרינה סולודקין: מה אנו 'אוכלים' עכשיו כפידבק בין האשכנזים ומזרחים?
מרינה סולודקין: את זה אנו 'אוכלים'.
מרינה סולודקין: יש לנו יחס של חברה קולטת לעליות המוניות.
מרינה סולודקין: יש את הבעיות האלה, ואנו צריכים לחיות בגדר הזה שזה עליות וכל עליה מביאה בעיות ויש גם פתרונות.
מרינה סולודקין: כשאצא מהכנסת, אכתוב את הספר: "לפסוח דור מדבר".
מרינה סולודקין: יו"ר הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים רן כהן:
מרינה סולודקין: את יכולה לעשות זאת תוך כדי.
מרינה סולודקין: אני עכשיו לא יכולה כמדענית לכתוב מה שאני רוצה, כי אני פוליטיקאית.
מרינה סולודקין: יש ניגוד אינטרסים.
מרינה סולודקין: ברצוני גם להגיע לחלק הראשון של הדיון שלנו ולומר שאני מאד מעריכה את פרופסור אקשטיין ובמיוחד אני מאד מעריכה את התכנית שלו של שנות ה-90: voucher לעולים לעבודה במקצוע, שלצערי הרב ממשלת רבין לא היתה מוכנה לקבל.
מרינה סולודקין: אבל, אדוני, מה שאתה אומר כאן, באסרטיביות ובביטחון עצמי ובשתיקה של חברי-כנסת ביחס לעובדים הזרים, זה לא נכון.
מרינה סולודקין: זה גם יחס של האקדמיה וכל החברה לקונצפט של הכלכלה הישראלית.
מרינה סולודקין: בקונצפט הזה מאפשרים את התעשרות העשירונים העליונים בכל הדרכים.
מרינה סולודקין: יש דרך התעשרות שאין לנו מס על ירושה, שאני מדברת כל הזמן עליו, ויש התעשרות על חשבון עובדים זרים.
מרינה סולודקין: כמוך, אני בטוחה שגם בתחום הסיעוד וגם בתחום החקלאות, כמו בתחום הבינוי והשיכון, אנו כלל לא זקוקים לעובדים זרים.
מרינה סולודקין: יש לנו עליות, יש לנו אנשים שרוצים לעבוד במדינה, וכשאומרים שבסיעוד יש לעבוד 24 שעות אז אפשר לעבוד גם בתורנות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: כן, אלא שאין כסף לזה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: הבעיה היא: מי יממן זאת?
דוברת: מי יכול לממן זאת?
פנינה פירסטון: זה לא רק זה.
פנינה פירסטון: יש גם את נושא המנטליות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אין עקביות.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: האם אני יכול להקל עליכם את החיים, בהכירי את העניין מצויין?
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: תאמינו לי, שאפילו את החלק של הסיעוד, שהמדינה יכולה לפתור, נניח באותו יום פנינה פירסטון כשאת צריכה את השישי-שבת או את יום החופש לעובד שלךְ - האם את זה אפשר לפתור ב-24 שעות?
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אפשר, אם המדינה היתה נותנת שכר ראוי לאותם הסטודנטים הצעירים.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: האם המדינה עושה זאת?! גם את זה היא לא עושה, וזו הבעיה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: אין בכלל שום תכנית משמעותית שמתמודדת בכלל עם העניין הזה, וזו הבעיה.
ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קולט אביטל: לכן, אני חושב שיש פה צדק רב גם בהצגה של פרופסור אקשטיין.
מרינה סולודקין: במה אני בת-ברית לחבר-הכנסת רן כהן?
מרינה סולודקין: יש זכויות גם לעובדים זרים שנמצאים בארץ, ואם יש הרעת תנאי עבודה זה לא יכול להיות במגזר אחד.
מרינה סולודקין: היום זה עובדים זרים ומחר זה עולים חדשים, או שהיום זה עולים חדשים ומחרתיים זה הישראלים הותיקים שלא רוצים להבין זאת.
מרינה סולודקין: בגלל זה אנו צריכים ביחד להלחם בעד זכויות עובדים זרים.
מרינה סולודקין: בנוסף, גם אני חושבת שאנו צריכים ביחד, כל עוד אנו רוצים שזו תהיה מדינת עליה וקליטה, להלחם נגד עובדים זרים בכל התחומים של מדינת ישראל.
מרינה סולודקין: למה אני אומרת זאת?
מרינה סולודקין: כהסטוריונית של כלכלה, כתבתי את התזה שלי במוסקבה על המדינות המתיישבות, וזו היתה אוסטרליה.
מרינה סולודקין: במחצית המאה ה-19 גם אמרו שהאדם הלבן לא יכול לעבוד בחקלאות, אך המדינה היתה יותר חכמה מבני-אדם שאמרו את הדברים האלה.
מרינה סולודקין: בנו את המדיניות הכלכלית ואת התעסוקה בתמריצים ששם היתה White Australia.
מרינה סולודקין: לא אוהבים לספר על זה, אבל אם אנו אומרים "עבודה עברית" זה מאד נכון עד היום.