GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרצל גדז': זו נקודה אחת - בואו ונטפל בזה.
הרצל גדז': יש עובדים גם פה.
רן כהן: הרצל גדז', בוא ונעבור הלאה.
רן כהן: אני מבטיח לך שמלבד זה שפניתי לניצב גנות מפה אני הולך לקצין הכנסת.
ניצב יעקב גנות: אנו ניתן לך גם את המכתב על המעצרים.
ניצב יעקב גנות: לשם כך, שלחתי את שלי גרינברג החוצה.
הרצל גדז': אצלי נמצאים הכרטיסים המגנטיים שלהם.
הרצל גדז': העסקת עובדים - אין ספק שכתוצאה מהתהליכים שמנסים בצורה זו אחרת למסד פה במדינה משרדי הממשלה הרלוונטיים, זה קשה מאוד לגורמים מסוימים שהם מהזרמים התת-קרקעיים עם הסדר הזה.
הרצל גדז': זה לא מתאים שיהיה סדר.
הרצל גדז': עד לפני כמה שנים לא היה סדר, ומי שקיבל היתר הביא את מי שהוא רוצה וכמה שהוא רוצה וכל שנה הוא התחשבן מאפס ואף פעם לא ספרו לו את מה שהיה לו.
הרצל גדז': אף אחד לא היה אחראי על העובדים הזרים.
הרצל גדז': זו השאלה שנותנת את התשובה לגבי איך היו פה 300 אלף בלתי-חוקיים בעשור האחרון.
הרצל גדז': ממה הם נולדו?
הרצל גדז': איך הם הגיעו לפה?
הרצל גדז': את כולם הביאו לפה אנשים שחלקם יושבים פה ומדברים גבוהה-גבוהה.
הרצל גדז': נוצרת בעיה נוספת: אני מביא את העובדים, אני בוחר ואני עושה הכול.
הרצל גדז': הוא נותן את ההיתר, אני נותן את האשרה והוא מביא את העובדים ומעסיק אותם בתנאים מחפירים, ובישיבה הבאה אביא דוחות של עובדים זרים.
הרצל גדז': בכוונה ביקשתי בפגישות האחרונות שלי שאני רוצה ציטוטים מחברות, ואחשוף את שמותיהן פה בדיון הזה, לגבי התעללות בעובדים בתנאי ההעסקה והכל.
הרצל גדז': העובדים האלה בורחים.
הרצל גדז': כשהם בורחים, יהודה שגב בא לבקש עובדים אחרים במקומם.
הרצל גדז': הוא אומר, שזו האחריות שלי שברחו לו עובדים.
הרצל גדז': ואז, חסרים להם עובדים.
הרצל גדז': אני אומר כאן באחריות, שמבחינת המאגר הכולל של העובדים - וכל מה שיהודה שגב אומר שישמור לעצמו - היום במדינת ישראל, בתוך גבולות המדינה, יש בתחום הבניין בפועל יותר מהחלטת הממשלה.
הרצל גדז': חלקם ברחו, וחלקם נטשו.
הרצל גדז': למה?
הרצל גדז': - זו שאלה אחרת לדיון.
הרצל גדז': השאלה היא: האם אני, כפקיד ממשלתי, שאתם הגדרתם לי בישיבת ממשלה שצריכים להיות פה 30 אלף בבניין ואצלי רשום משהו במחשב, למרות כל מה שאומרים והשגיאות, ואני מקבל חלק מהשגיאות, צריך לאשר בכל מיני סידורים פנימיים שלא מתקיימים ולא מעבירים בין לבין שיהיו פה 35 אלף?
הרצל גדז': שמישהו יגיד זאת.
הרצל גדז': אף אחד לא אומר זאת.
הרצל גדז': זה לגבי ההיתרים והמכסות.
הרצל גדז': נאמר כאן מה שנאמר, ויש מה לומר על זה.
רן כהן: לפי רישומים שלך, כמה יש בבניין?
רן כהן: הרצל גדז': בתחום הבניין, עד היום, כתוצאה מכל התהליכים שהיו, הזנו כ-60% מהתיקים ולא יותר מכך.
רן כהן: ב-60% מהתיקים אנו עומדים על כ-30 אלף עובדים זרים בבניין.
רן כהן: לגבי כל היתר, יצרו חור שחור וסיפורים.
רן כהן: אלה אנשים שיש להם אינטרס להציף את זה כמו שמציפים את זה.
רן כהן: בפועל, יש 50 אלף.
הרצל גדז': אנו עושים מהלך נוסף, ותיכף אפרט את המהלך הבא.
חיים זהבי: אתה הולך ברחוב, וקוטף סינים שיעבדו לך ויעשו לך.
הרצל גדז': יפה מאד.
הרצל גדז': לא חסר.
מיכאל רצון: זה 30 אלף - לא?
הרצל גדז': כדי לסבר את האוזן, אני אומר שבדקתי זאת: מינואר 2002 עד סוף מאי 2003 עזבו את מדינת ישראל, וחלקם גם חזרו, אנשים שהיו פה אי פעם במעמד ב1 קרי עובד זר - 30 אלף, וזאת בכל התנועות שהיו.
הרצל גדז': הכנסנו, תודה לאל, רק בחקלאות 16 אלף בחצי השנה האחרונה, ובבניין 6,000.
הרצל גדז': אתה יודע, שלמרות החלטת הממשלה ולמרות שאתם בעודפים והייתם בעררים והייתם בעודפים של 15 אלף, כל קבלן שבא והיה באפס עובדים קיבל מכסה מלאה.
הרצל גדז': תגיד פה אם זה לא נכון.
יהודה שגב: נכון.
הרצל גדז': יפה.
הרצל גדז': השלמנו לכל הקבלנים, כדי שלא יהיה מצב שלקבלן אחד לא יהיה, בגלל כל מיני תהליכי ביורוקרטיות ובג"צים.
הרצל גדז': כל אחד רץ לבג"ץ.
הרצל גדז': גם בנושא נוטשים הם יפסיקו את הבג"ץ הקרוב, כי אנו מוכיחים שזה לא נכון.
הרצל גדז': כל אחד שחסר לו עובדים, אנו קודם כל משלימים לו.
הרצל גדז': יש פה שני מהלכים: מצד אחד, יש את האינטרס הלאומי עליו אנחנו מדברים שיהיו פה מעט עובדים זרים כי מעט העובדים הזרים מביאים הרבה עובדים זרים.
הרצל גדז': אני מדבר על כך גם בראייתי כראש האוכלוסין: רבותי, יש פה תהליכי הגירה שהם לא בריאים לכל העשיה שיש פה.
הרצל גדז': 80 האלף שמתעוררים כרגע בתל-אביב הם 80 אלף בימים שני, שלישי ורביעי, אבל בימים שישי עד ראשון זה 130-140 אלף.
הרצל גדז': ניצב גנות מכיר את הנתונים בתוך תל-אביב.
הרצל גדז': מספר העובדים קיים.
הרצל גדז': הם נמצאים אצל מעסיקים בלתי-חוקיים וחברות התיווך שיש להם אינטרס שתהיה תנועה של עובדים.
הרצל גדז': מה הוא האינטרס?
הרצל גדז': יש קבלן שהולך לברזאני לקבל היתר למאה עובדים, והוא עוד יוצא מברזאני עם ההיתר למאה עובדים ומוכר אותו לחברת תיווך.
הרצל גדז': הוא לא רוצה להביא את העובדים.
יהודה שגב: אבל, יש פה בחדר מעסיקים שאומרים שהם- - -
הרצל גדז': עזוב.
הרצל גדז': יש עובדים בארץ מעל המיכסה המותרת, וזה מוכח והם קיימים.
הרצל גדז': זה שהם מסתובבים, אלה סיבות אחרות.
ניצב יעקב גנות: יש פה בחדר הזה.
רן כהן: הרצל גדז', איך באינטראקציה בינך לבין אפרים כהן אתם הולכים ליצור מצב שבו אותם קבלנים, שיש להם בעצם היתרים מיותרים שהם לא צריכים אותם, מורידים להם?
הרצל גדז': אנו עושים תהליך, שבחלקו אנו נתקלים בקשיים, ופה אנו נצטרך את העזרה.
הרצל גדז': יש לא מעט קבלנים, עשרות, ויהודה שגב יכול להגיד שיש הרבה יותר מעשרות קבלנים, שב-2002 לא קיבלו היתרים והם מחזיקים אצלם אלפי עובדים.
יהודה שגב: 4,115.
הרצל גדז': האם מישהו מהם הוציא עובד אחד?
הרצל גדז': - לא.
ניצב יעקב גנות: יש קבלן אחד, שאנו מחזיקים היום 500 עובדים אצלו, כשהוא קיבל אישור אפס.
ניצב יעקב גנות: הוא ערער, וכרגע אנו יודעים שיש לו 500 עובדים.
רן כהן: האם הוא מעסיק אותם?
ניצב יעקב גנות: כן.
רן כהן: אם כך, הוא הפך להיות בכלל חברת כוח-אדם.
ניצב יעקב גנות: לא.
ניצב יעקב גנות: בג"ץ קבע להקפיא מצב.
מיכאל רצון: אם הוא יכול לעשות מחזור של חמישה מליון דולר בלי לבנות בניין אחד, זה טוב.
מיכאל רצון: הרצל גדז': אני לא רוצה להגיד שמות.
מיכאל רצון: יכול להיות שאם יש 500 עובדים אצל המעסיק ההוא, שמחזיק אותם לפי חוק, חסרים מאה אצל אחר.
מיכאל רצון: אם הוא לא מסכים להעביר אליו את מאה העובדים מתוך ה-500 והוא מחזיק אותם ב-OVER, אני לפי החלטת ממשלה מחייב לעמוד בגבול מסויים.
מיכאל רצון: התנועה הפנימית הזאת היא חלק מסך-הכל העובדים שיש בארץ, ואני אומר שיש למעלה מ-30 אלף עובדים.
מיכאל רצון: צריך להבין שאלה תהליכי העבודה הקיימים, ובחלקם אנו מצליחים להעביר ובחלקם לא כי אנשים מרשים לעצמם לא להעביר את העובדים הבלתי-חוקיים שנמצאים ברשותם.
מיכאל רצון: איך התהליך הזה עובד?
מיכאל רצון: אפרים כהן נותן את ההיתר, וההיתר הזה מגיע אלינו.
מיכאל רצון: אנו עושים איזון תיק מול כל קבלן.
מיכאל רצון: יש דיסאינפורמציה, בגלל שיש גורם שלישי באמצע והוא אותם גורמים שיש להם אינטרס שתהיה תנועת עובדים.
מיכאל רצון: מי הגורם הזה?
מיכאל רצון: תקרא לילד בשמו.
הרצל גדז': חברות התיווך.
מיכאל רצון: תגיד את זה: חברות כוח-אדם.
הרצל גדז': אני אומר: חברות תיווך.
מיכאל רצון: חברות התיווך.
מיכאל רצון: תגיד את זה בקול רם.
מיכאל רצון: מה הבעיה?
יפעת סולל: אפשר לקרוא לזה: חברות סחר עבדים.
הרצל גדז': יש אינטרס שתהיה התנועה הזאת.
הרצל גדז': היו בסוגיה הזאת לא מעט בעיות.
הרצל גדז': אני מעדכן פה את הוועדה, שבמהלך החודשיים הקרובים מדובר בעבודה שאנו שוקדים עליה לא מעט זמן, ואני מקווה מאד שברגע שחלק מהאנשים ישמעו את זה בשבוע הבא לא יפלו מהרגליים.
הרצל גדז': מיום ראשון, ה-29 בחודש, אנו הולכים להזמין - וזו תהיה פעם ראשונה - כל בעל היתר למשרד הפנים בצוותים משותפים שלי ושל אפרים כהן.
הרצל גדז': נזמין כל אחד, ונפשוט אותו מא' עד ת' כדי לדעת מה יש לו ומה הדיווחים שלו, לרשום לו את העובדים, לתת לו על הדרכון מדבקה, ויזה, שהיא אשרה כשזה בדף ביטחוני כמו דרכון עם פרטי העובד, פרטי המעסיק, תמונת העובד.
הרצל גדז': זה יהיה מחובר לזיהוי חד-ערכי.
נתן פרנקל: מצויין.
הרצל גדז': המבצע יתחיל ב-29 ביוני, בחודש הזה, והוא אמור להימשך כחודשיים.
הרצל גדז': היו"ר רן כהן: כלומר, עוד שבועיים.
הרצל גדז': אנו בימים אלו כבר נמצאים בעיצומו של PILOT, ואני יכול לומר לך שאנו מופתעים.
הרצל גדז': אנו מתקשרים אישית לאנשים ואומרים: "אדוני, יש לך עובדים זרים לפי מה שרשום לנו.
הרצל גדז': אנו רוצים שתבוא".
הרצל גדז': הוא אומר: "לי יש עובדים זרים?
הרצל גדז': מה פתאום?
הרצל גדז': איזה עובדים זרים?".
הרצל גדז': אנו אומרים: "אבל, החברה ההיא וההיא הביאה לך", והוא עונה: "כן, אבל היא הביאה לי שניים ומגיעים לי שמונה".
הרצל גדז': אנו עולים על מימצאים מדהימים בדברים האלה.
רן כהן: יש אנרכיה בכל הנתונים והמספרים.
רן כהן: זו אנרכיה מוחלטת.
רן כהן: זו לא אנרכיה בגלל בלאגן.
רן כהן: זו אנרכיה, כי זה משתלם למישהו.
ניצב יעקב גנות: זו אנרכיה מתוכננת, והיא כדאית.
רן כהן: בטח.
רן כהן: לא נפריע להרצל גדז' בדבריו.
יהודה שגב: מי שיצר אותה זה משרדי הממשלה.
דוברת: חברי-כנסת.
דובר: חברי-כנסת ושרים.
רן כהן: חבר'ה, אני מבקש: כל מי שיש נתונים שיש לו על חברי-כנסת ושרים, שיעביר אותם אלי ואני אטפל בהם.
יהודה שגב: הם בחקירות משטרה.
רן כהן: פתאום נהיית גיבור ואמרת: "חברי-כנסת ושרים".
רן כהן: אמרתי: "תן שמות", ונהיית גיבור שאני אלך לקרוא בעיתונים.
רן כהן: אני לא מפחד מאף אחד.
הרצל גדז': במקביל לבדיקה הזאת, בכל פוטנציאל האכיפה של מה שהחבר'ה של ניצב גנות עושים איתנו יחד אנו משלימים כפערים מכל מה שעוצרים ונמצאים, ועושים זאת בשוטף ביום-יום.
הרצל גדז': משלימים מתוך המצבה הקיימת בארץ, כדי למנוע הבאה מחו"ל.
הרצל גדז': גם אומר פה משפט: אם בסוף מוכח שיש מעסיק שמגיעים לו עובדים והמדינה לא מסוגלת להעמיד את העובדים גם מתוך המאגר הקיים בארץ, אנו ניאלץ להביא לו מבחוץ כי זו גם חובתנו.
הרצל גדז': זו מדרגה אחרונה שצריך לשמור אותה כאופציה, והיא קיימת.
רן כהן: את זה עכשיו ממש לא הבנתי.
רן כהן: גילגלתי בראש את כל הנתונים שנתת בערך, והגעתי בערך לתמונה שיש בארץ בין 45 ל-50 אלף עובדי בניין בפועל חוקיים ובלתי-חוקיים.
רן כהן: אם באמת כל ה-VOUCHERS שהולכים להיות מסופקים הם בסדר-גודל שלא יעבור על ה-30 אלף וזו החלטת ממשלה, בעצם השכל אומר שמה צריך לעשות הוא לחבר את אלה עם אלה ולא ליבא אפילו עובד אחד מבחוץ.
הרצל גדז': זה מה שאני אומר.
רן כהן: ייבוא עובד אחד מבחוץ ראשית - מוסיף עובד זר, ושנית - נותן לעוד מישהו שעושה קופה על העניין הזה בחוץ-לארץ לעשות קופה.
רן כהן: השאלה היא: באיזה אופן אתם הולכים לעשות את החיבור הזה, שבו כאשר אפרים כהן יתן את האישור אתה, הרצל גדז', נותן את ה-VOUCHER או את האשרה לעובד כדי להתחבר על מי שנמצא כבר בישראל, ואז גם הקבלן ישר יוכל לעבוד גם באופן ישר שבו יש לו את האשרה ואת העובד והעובד הזה מולבן והוא לא צריך להיות עבריין?
הרצל גדז': זאת השיטה.
מיכאל רצון: איך אתה מביא?
רן כהן: איך הם מתחברים?
רן כהן: האם המעביד בוחר את העובד הבלתי-חוקי?
רן כהן: האם יש לשכה שמארגנת את העובדים הבלתי-חוקיים, כדי שיקבלו?
רן כהן: איך זה הולך לעבוד?
הרצל גדז: יש שני מהלכים.
רן כהן: יהודה שגב מצמצם את עיניו.
יהודה שגב: אנו מחכים חצי שנה שזה יעבוד.
יהודה שגב: זה מופיע בניירות שהוציא משרד הפנים לפני חצי שנה, בינואר.
יהודה שגב: היו"ר רן כהן: זה סימן שלא שאלתי שטות.
יהודה שגב: זה לא עובד.
רן כהן: הרצל גדז' לא אמר שזה עובד.
רן כהן: הרצל גדז' אמר שזה הולך לעבוד.
הרצל גדז': בהתאם להיתרים שאפרים כהן מוציא, אנו יודעים מי הם הקבלנים שיש להם עובדים מעל ההיתר או שאין להם היתרים כלל.
הרצל גדז': ואז, יודעים לפנות אליהם כפוטנציאל ראשוני.
הרצל גדז': יש את המאגר הנוסף, שאלה אותם אנשים שנעצרים ע"י יחידת האכיפה ומגיעים לבתי המשמורת.
הרצל גדז': אנו בוחנים אותם לפי הקריטריונים, והם משמשים פוטנציאל נוסף לקבלנים לקבל.
הרצל גדז': נכון, שבחלק מהמקרים קבלנים לא מוכנים לקבל את העובדים כי הם חושבים שיקבלו מבחוץ.
הרצל גדז': אנו קבענו שאם הקבלן לא רוצה פעם ראשונה, מאפשרים לו פעם שניה.
הרצל גדז': אם הוא לא רוצה פעם שניה - זה נחשב לו בהיתר והוא לא יקבל.
רן כהן: כלומר, הוא לא יקבל.
הרצל גדז': בכוונה אני משאיר ברקע את ההערה שאמרתי בסוף.
הרצל גדז': אני אומר: אם בסוף, אחרי שמיצינו את הכל, אנו מגיעים למסקנה שבאמת חסרים עובדים, וזה שלושה ארבעה בודדים, גם בזה נדע לטפל כמשרד ממשלה.
הרצל גדז': לא אמרתי שזאת המדיניות לגבי הבאת עובדים חדשים מבחוץ.
אפרים כהן: אני מבקש להוסיף, שאנו גם נעשה הצלבה עם יחידת האכיפה.
אפרים כהן: אנו נעשה הצלבה בנתונים עם אגף האכיפה במשרד העבודה על מעסיקים שעברו על חוק העסקת עובדים לא-חוקיים.
אפרים כהן: אנו יודעים: יש לו שישה והוא מעסיק ששה-עשר, והנתונים האלה יצטלבו במסגרת העבודה שלנו.
רן כהן: אני רוצה לשאול שאלה גם בהקשר לצה"ל, ואם סגן ירצה להתייחס, בבקשה.
רן כהן: האם בחנתם בזמן האחרון את האפשרות איך לעבוד מול מערכת הביטחון באופן שבו אפשר יהיה בכל זאת להכניס לתוך מדינת ישראל - באופן ששומר על הביטחון, לא מכניס מחבלים ולא מסכן את הביטחון של המדינה - עובדים פלשתינים שיוכלו בכל זאת לעבוד ולחזור לבתיהם מדי יום?
ניסן צ'ליק: יש מחוסרי סגר עם אישור.
ניסן צ'ליק: אומר עדכון קטן, ואולי אחר כך יתאפשר לי לדבר: משרד הביטחון מנפיק אישור למחוסרי סגר ואישורי לינה.
ניסן צ'ליק: אף עובד כזה לא עובד כרגע פה.
ניסן צ'ליק: כולם סגורים.
ניסן צ'ליק: זה בדיוק מה ששאלת.
ניסן צ'ליק: הנה, זאת התשובה.
דובר: הם סוגרים, בגלל שיש התראות.
רן כהן: האם ברגע שיש סגר הסגר הוא טוטאלי?
ניסן צ'ליק: מפסח עד שבועות חוץ מיום אחד לא עבדנו.
ניסן צ'ליק: כל הפועלים היו סגורים מפסח עד שבועות - שבעה שבועות.
ניסן צ'ליק: איך אפשר לבנות?
סא"ל יצחק גורביץ: אני יצחק גורביץ, ואני לא מצה"ל אלא מתיאום פעולות בשטחים.
רן כהן: זה צה"ל.
סא"ל יצחק גורביץ: כן.
סא"ל יצחק גורביץ: זה משרד הביטחון.
רן כהן: אתה לובש המדים הירוק פה, אז קדימה.
סא"ל יצחק גורביץ: כל פועל פלשתיני, שמקבל היתר להכנס לעבוד בישראל קודם כל עובר אבחון ביטחוני.
סא"ל יצחק גורביץ: אין מצב כזה שפועל פלשתיני נכנס לישראל בלי אבחון ביטחוני.
סא"ל יצחק גורביץ: יתירה מזאת, כל פועל פלשתיני שנכנס מעזה גם עובר בידוק ביטחוני.
סא"ל יצחק גורביץ: יש שערים מגנומטריים ובידוק זה או אחר.
סא"ל יצחק גורביץ: זה נכון מה שנטען פה, שמאז כמעט פורים פועלים פלשתינים, שקיבלו והיה להם היתר, כמעט לא הותרה כניסתם לישראל.
סא"ל יצחק גורביץ: אנו מדברים על מצב שכ-25 אלף פועלים פלשתינים קיבלו היתר, ו-14-15 אלף הם לטובת ענף הבניה וכל היתר הם לחקלאות.
רן כהן: אלה - האם ביום שיש סגר אף אחד לא נכנס?
סא"ל יצחק גורביץ: גם בסגר נכנסו עובדים במצבים מסויימים, והשאלה היא איך מגדירים סגר.
סא"ל יצחק גורביץ: הקטע של סגר או לא סגר הוא עניין של הגדרה.
סא"ל יצחק גורביץ: זה קשור בעקרון.
רן כהן: אני מתנצל על כך שאני מפסיק אותך, אבל אני אומר זאת גם לסגן השר וגם פה.
רן כהן: מאחר ואני לא הכי מרוחק מנושא הביטחון, האמינו לי שעם עבודה רצינית ומאומצת במקביל עם השב"כ אפשר להגיע לרשימה הרבה יותר משמעותית שתשמור על ביטחון- - -
יהודה שגב: נשמה, אם תעשה דיון.
יהודה שגב: זה שווה דיון.
רן כהן: אני אעשה דיון.
רן כהן: דרך אגב, אני מוכן לעשות את הדיון הזה גם חסוי, ואין לי בכלל בעיה.
רן כהן: אני אומר לכם חד-משמעית, שיש מקרים שבהם עובדים זרים הם סכנה ביטחונית וסכנה חברתית יותר גדולה מפלשתינאים שייכנסו לאחר ששירות הביטחון נתן להם אישור.
דובר: אין ויכוח.
רן כהן: צריך להביא זאת בחשבון.
רן כהן: צריך לדעת איפה הסכנה בעניין הזה.
רן כהן: עדנה טורס, אני רוצה לזמן דיון במיוחד על עניין זה.
רן כהן: נעשה אותו באופן יותר אינטימי.
רן כהן: נביא לפה את נציג השב"כ.
נינו רומן: משרדי ממשלה לא נותנים להעסיק בתוך עבודות שמוציאות- - -
רן כהן: על זה בדיוק נדבר.
רן כהן: סגן שר התעשיה, המסחר והתעסוקה מיכאל רצון, בבקשה.
מיכאל רצון: אני בא גם מהצד השני.
מיכאל רצון: עד לפני ארבעה חודשים הכרתי את העניין מהצד השני.
מיכאל רצון: גם אני הייתי קבלן ובניתי, ואני מכיר את הנושא.
מיכאל רצון: המצב כפי שהוא היום הוא מצב של תקופת מעבר.
מיכאל רצון: כשהגענו למשרד הזה וניסינו להכנס לתוך העניין הזה, גילינו כאוס מוחלט.
מיכאל רצון: אין נתונים, ואף אחד לא ידע כמה עובדים יש, לאן הם הולכים, מה הם עושים, מי הביא להם וכמה היתרים הוציאו.
מיכאל רצון: כל אחד זרק מספרים כידו הטובה עליו, ואף אחד לא ידע.
מיכאל רצון: הרצל גדז' אומר היום שהוא מוצא שקבלן קיבל שמונה היתרים אבל יש לו רק שני עובדים, ולא הגיעו לו שישה עובדים.
מיכאל רצון: הוא ימצא עוד רבים כאלה, קבלנים שקיבלו מאתיים היתרים והם אפילו לא ידעו שהם קיבלו מאתיים היתרים אבל להם נתנו ביד רק מאה ומתוך אותם מאה שהגיעו אליהם ברחו שמונים, כשמסתבר שבכלל שמונים נמצאים אצל קבלן אחר.
מיכאל רצון: הבלאגן הזה חוגג.
מיכאל רצון: אפילו אם אקח את הפער שבין 24 אלף לבין 16 אלף עליהם מדבר יהודה שגב, הרי שאלה לא עובדים שלא קיימים.
מיכאל רצון: הם קיימים אצל קבלנים אחרים לא באופן בלתי-חוקי.
מיכאל רצון: העובד נמצא בהיתר, אבל הוא לא נמצא אצל מי שהוא צריך להיות אצלו.
מיכאל רצון: הנתונים, ששמענו מאפרים כהן ומהרצל גדז', הם נתונים נכונים בסך-הכל.
מיכאל רצון: העובדים קיימים ומסתובבים בשוק, אלא שהם לא נמצאים במקום שבו הם צריכים להימצא.
מיכאל רצון: לדעתי, הדרך לאתרם מסובכת מאד.
מיכאל רצון: אם היה ניתן לקחת את כל העובדים הזרים היום, להוציאם החוצה ולהתחיל את כל התהליך מחדש - זו אולי היתה הדרך הכי טובה.
מיכאל רצון: כמובן, שזה דבר בלתי אפשרי, וגם היום, במצב הקיים, הקבלנים קורסים.
מיכאל רצון: צריך שיהיה לכם ברור, שהמצב שלהם בלתי נסבל.
מיכאל רצון: יהודה שגב, אני אומר לך גם כמי שסובל מזה: אין ברירה, וצריך לעשות פעם אחת סדר.
מיכאל רצון: מה שעושים עכשיו אפרים כהן, ניצב גנות והרצל גדז' זה סדר בבלאגן.
מיכאל רצון: אנו מקווים, שזה ייקח זמן עד סוף החודש.
מיכאל רצון: אנו לוחצים כל יום בטלפון: "אפרים, צריך לסיים ולגמור את העניין".
מיכאל רצון: אנו מקווים, שעד סוף החודש הזה תהיה לנו לפחות את האינפורמציה, כלומר נדע איפה אנו חיים.
מיכאל רצון: זה ברור לנו שאם הוא הוציא היתר, זה לא אומר שיש לך עובדים.
מיכאל רצון: זה גם ברור לנו, שלא בטוח שהרצל גדז' יהיה מסוגל לספק לך את העובדים.
מיכאל רצון: אולי ניצב גנות יהיה מסוגל לספק לך את העובדים, וגם לגבי זה אני מסופק.
מיכאל רצון: אינני יודע אם הם יהיו מתאימים לצרכים שאתה צריך.
ניצב יעקב גנות: בבניין לא תהיה בעיה.
מיכאל רצון: פעם אחת ולתמיד חייבים לעשות סדר.
מיכאל רצון: מה שנעשה עד לפני כמה חודשים - ברור לנו שצריך לחקור את העניין הזה.
מיכאל רצון: אי-אפשר לנקות את הקבלנים, כי, בסיכומו של דבר, צריך לזכור תמיד - ואני אומר זאת דווקא כמי שבא מתוך המשפחה הזאת - שזה מתחיל מהקבלנים.
מיכאל רצון: מי שקיבל את ההיתרים הם הקבלנים, והם לא שמרו על העובדים.
מיכאל רצון: חלק מהם יסחרו, אבל זה לא רק הם.
מיכאל רצון: הרצל גדז', אני מדגיש ואומר שהוציאו היתרים על שמם של קבלנים שלא ידעו בכלל שיצאו להם היתרים.
ניסן צ'ליק: זה בלי שקבלנים יידעו.
יעקב פרידמן: יש 800 עובדים כאלה.
מיכאל רצון: גם את זה צריך לקחת בחשבון.
מיכאל רצון: אי-אפשר להאשים רק את הקבלנים פה בעניין הזה.
יעקב פרידמן: מה שאמרת משמעותי מאד.
מיכאל רצון: אני יודע, שאמרתי דברים משמעותיים.
יעקב פרידמן: לפני חודש וחצי ניתן אישור להכנסת 800 איש לארץ לא על שם קבלן, לא על שם יזם ולא על שם שום חברה ישראלית - "בום" באויר.
דובר: האם הם באו?
יעקב פרידמן: חלק נכנסו.
יעקב פרידמן: זה בניגוד לכל חוק במדינת ישראל.
יהודה שגב: משלמים, גונבים.
יהודה שגב: הכל 'הולך'.
רן כהן: סילחו לי, אבל אם זה כך, זו מאפיה.
רן כהן: אין לזה מלה אחרת.
רן כהן: אם יש שלטון, משטרה וממשלה ונכנסים - מישהו פה עובד פה עם מאפיה.
רן כהן: זה לא היה כלפיך.
מיכאל רצון: אדוני היושב-ראש, מאחר ואני מכיר את פעילותך הרבה שנים ונקיון הכפיים הוא נר לרגליך, אני אומר לך שכל הנושא הזה דורש בדיקה עמוקה ויסודית.
מיכאל רצון: אבל, אני מזהיר בעניין הזה: המצב במשק קשה, ואנו יודעים זאת.
מיכאל רצון: ענף הבנייה נמצא אולי בצרה הגדולה ביותר במשק היום.
מיכאל רצון: אינני יודע אם אנשים מודעים ועד כמה הם מודעים.
מיכאל רצון: צריך שלא תהיינה אי-הבנות: הם לא נקיים, וגם הם חלק מהבלאגן.
מיכאל רצון: אבל, המשק לא צריך לשלם בגלל זה.
מיכאל רצון: המשק לא יכול לשלם בגלל הבלאגן הזה.
מיכאל רצון: מי שאשם, מי שעשה עבירות, מי שלא היה בסדר - שישלם את המחיר.
מיכאל רצון: יחד עם זאת, צריך להציל את הענף הזה.
מיכאל רצון: אני פונה פה לאפרים כהן, להרצל גדז' ולניצב גנות: תנסו לסיים קודם את עניין הסדר מהר ככל שניתן, ואחרי זה, בסוף החודש או בתחילת החודש הבא, אולי נשב עם התאחדות הקבלנים ונראה איך אנו פותרים את הבעיה הזאת כדי שיהיה באמת החיבור בין ההיתר לבין העובד, כי אני מבין שזו הבעיה.
רן כהן: מאה אחוז.
רן כהן: אדוני סגן השר, תודה רבה.
רן כהן: עתה, יהודה שגב, ואסיים את הישיבה, אלא אם יש מישהו לחוץ מאד לדבר.
יהודה שגב: ראשית, התאחדות הקבלנים לא תיתן גיבוי לאף קבלן שלא מבצע את חוקי מדינת ישראל.
יהודה שגב: שנית, לגבי כל תהליך הניוד של בתי-הסוהר, יש שני צדדים למטבע.
יהודה שגב: כשאנו מגיעים לבית-הסוהר ורוצים לקלוט את העובדים, לכל עובד יש קופה מאחוריו: זה לא שילם לו, ההוא לא שילם, וזה שלפניו לא שילם לו.
יהודה שגב: חלקם בורח חזרה.
יהודה שגב: - גם אלה שאני תיחקרתי אישית.
יהודה שגב: עובדים וקבלנים הם בעיה שצריך לפתור אותה, ויש דרך לפתור אותה.
יהודה שגב: צריך שאפרים כהן יקים את הצוות ושיתחילו לעבוד.
רן כהן: ברשות חברי הכנסת רצאבי וליבוביץ, אני מבין שבסיכום אנו הולכים לשלושה מהלכים: ראשית, אנו מברכים על שיתוף הפעולה הזה בין אפרים כהן לבין הרצל גדז', בין המינהלת לבין משרד הפנים, וכמובן גם עם ניצב גנות, לגבי כל עניין התיאום המדוייק לגבי כל נושא האישורים, כדי למנוע ככל האפשר בכל הכוח הבאת עובדים חדשים, לא חוקיים ולא בלתי-חוקיים, וללכת על העניין של ככל האפשר להכשיר את אלה שישנם פה ע"י הלבנה - לתת את האישורים האלה.
אפרים כהן: הסדרה.
דובר: הסדרה ולא הלבנה.
דובר: היו"ר רן כהן: אני מצטער.
דובר: אני מקבל את התיקון.
דובר: אני מדבר על הסדרה של החוקיות של העבודה ושל האחריות של כל קבלן על העובדים שלו.
דובר: שנית, על-פי הסיכום עם השר אולמרט, נקיים פה תוך פחות מחודש ישיבה ממש רק על דבר אחד: תכנית הכשרה והשמה של ישראלים בעבודה.
דובר: זה יכלול גם אתכם.
דובר: אנו רוצים שעל העניין תהיה תכנית כזאת שתייצר מהמובטלים ומחפשי העבודה הישראלים את הפוטנציאל.
נינו רומן: חיילים.
רן כהן: לא רק חיילים, אלא: חיילים, מובטלים, עולים חדשים,--
ניצב יעקב גנות: --אסירים.
רן כהן: --אסירים וכל ישראלי.
רן כהן: ניצב גנות ישלח לנו אסירים.
רן כהן: עכשיו, אתם יודעים למה ניצב גנות ממשיך לעבוד איתנו.
ערן סיב: בינתיים, צריך להתפרנס.
ערן סיב: צריך שיהיה פתרון.
ערן סיב: האם זה הוגן או לא הוגן?
רן כהן: חבר'ה, אפשר לחשוב שאני מכהן בתפקיד כבר ארבע שנים.
דוברת: זה תהליך.
רן כהן: חבר-הכנסת אילן ליבוביץ, תעזוב את יהודה שגב, כי אני מאד רוצה לסכם זאת גם באוזניך.
רן כהן: שלישית, אני מתכוון לקיים פה ישיבה מאוד מצומצמת וסגורה, שבה יהיו שותפים רק צה"ל, השב"כ, משטרת ישראל, משרד התמ"ת ומשרד הפנים, בעניין עבודת פלשתינים בבניין באופן ספציפי.
רן כהן: זה יהיה איתכם, אפרים כהן והרצל גדז', כי בלעדיכם כל העניין הזה לא יכול להיות.
רן כהן: זה לא רק עניין של ביטחון, אלא גם עניין של כל מערכת העבודה בישראל.
רן כהן: גם לגבי זה אינני מתכוון שזה יהיה על חשבון עובדים ישראלים, אבל כדי לתת מענה אנו נעשה את זה.
רן כהן: אצטרך בתיאום איתך לראות איך אנו עושים זאת.
רן כהן: אולי צריך להזמין את עמוס לטובת העניין הזה.
רן כהן: אנו נארגן זאת עם ראש השב"כ ואלוף עמוס גלעד.
רן כהן: אלוף עמוס גלעד עדיין ישנו - נכון?
סא"ל יצחק גורביץ: הוא עומד להתחלף.
סא"ל יצחק גורביץ: דובר: אבל, יש לו סגן.
רענן כהן: זה לא משנה.
רענן כהן: אני מכיר זאת גם מהתקופה שהייתי שר בכסא של השר אהוד אולמרט, כך שאין לי בעיה.
רענן כהן: רבותי, אני חושב שאלה שלושת הסיכומים, אם לא החמצתי שום דבר.
רענן כהן: אני נועל את הישיבה.
רענן כהן: תודה לכם.
רן כהן: Welcome everybody.
רן כהן: אני מאוד שמח לפתוח את הישיבה.
רן כהן: אני מתנצל על האיחור שלי.
רן כהן: בדרך כלל, אינני מאחר זאת.
רן כהן: אני וחבר הכנסת ליבוביץ באים מישיבה של ועדת החוץ והביטחון עם ראש השב"כ, ומאחר והוא בדיוק ענה לשאלותי לא יכולתי לעזוב.
רן כהן: נתחיל את הישיבה בהצעה לסדר-היום של חבר הכנסת אילן ליבוביץ, בנושא: מהגרי עבודה של משמורנים ליחידים לילדים שנעצרו.
רן כהן: חבר-הכנסת ליבוביץ יציג את הסוגיה ונשמע את התשובה לגבי נושא זה שהוא נושא אנושי והומני ממדרגה ראשונה.
אילן ליבוביץ: מי שראה את מהדורת "יומן" ביום שישי האחרון ומי שקרא הבוקר את עיתון "הארץ" לא צריך כבר לספר לו במה מדובר.
אילן ליבוביץ: כאשר משטרת ההגירה יוצאת לבצע את המעצרים של אותם שוהים בלתי-חוקיים, אנו נתקלים לא פעם ולא פעמיים באותם אנשים שנמצאים פה בארץ אבל יש איתם ילד או יותר מזה שאין מי שימשיך וישגיח עליהם מאחר שעוצרים אותם.
אילן ליבוביץ: אני מחזיק פה מכתב של מוקד הסיוע לעובדים זרים שמדבר על כך שאנשים נעצרים שמונה ימים ויותר כאשר אין מי שישגיח על הילדים, וזאת משום שאין אפשרות להגיע לפני כן לאותם שופטים בבתי-המעצר השונים, אם זה ב"רנסנס" ואם זה ב"מעשיהו"; אין להם את האפשרות להגיע כדי שיטפלו בהם ושישחררו אותם.
אילן ליבוביץ: גם כאשר כבר רוצים לשחרר אותם, רק הבוקר דובר על אותו אחד שביקשו ממנו להפקיד 13 או 18 אלף שקל ערבות כדי שישחררו אותו לטפל בילדו שנשאר בבית.
אילן ליבוביץ: עם כל הכבוד, אני חושב שאנו מדינת חוק ונקבעו מינהלת הגירה, משטרת הגירה ומינהלת עובדים זרים, והכל טוב ויפה.
אילן ליבוביץ: אבל, מעט חמלה, מעט אנושיות - גם אנו צריכים לתת זאת לאותם אנשים.
אילן ליבוביץ: לא יתכן שישאירו לאדם את הילדים עם הגננת במשך 3 או 4 ימים, כשלא יהיה מי שיטפל בהם: לא האם ולא האב, מכיון שמישהו החליט שצריך לגרש אותו.
אילן ליבוביץ: בחלק מהמקרים, בסופו של דבר, גם מגרשים אותם.
רן כהן: היו גם מקרים שזה נמשך שבועיים.
אילן ליבוביץ: כן.
אילן ליבוביץ: הבעיה היא, שבסך-הכל בארץ היום יש שלושה שופטים שמטפלים בכל האנשים שמועמדים לגירוש.
אילן ליבוביץ: אני יודע שמשרד הפנים הצהיר כבר לבג"ץ לפני כמה חודשים שהוא יטפל בשופט רביעי, ועד היום אין שופט רביעי שמטפל באותם אנשים.
אילן ליבוביץ: לדעתי, אנו מדברים על משהו כמו 1,500 עצורים ב"מעשיהו", ב"רנסנס" ובמקומות אחרים.
אילן ליבוביץ: על-פי חוק, הם אמורים להגיע תוך שבועיים לפני שופט.
אילן ליבוביץ: בחלק מהמקרים הם לא מצליחים להגיע, כי לשופט יש עוד מגבלות של שעות עבודה והכל.
אילן ליבוביץ: השופטים לא עובדים 24 שעות ביממה.
אילן ליבוביץ: הבעיה המרכזית הכואבת ביותר היא עם אותם הורים לילדים שנעצרים.
רן כהן: נשמע את התשובה, ואולי נוכל גם להגיע לאיזה שהם הבנה וסיכום בנושא הזה.
סנ"צ אורנה נחמני: אחלק את תשובתי לשניים, כי נמצא כאן גם מר הרצל גדז', מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים שיענה על החלק של ההשמה במשמורת של אותם משמורנים יחידים שכן אנו עובדים עם משרד הפנים בזמן האכיפה ובזמן המעצרים.
סנ"צ אורנה נחמני: ברצוני לציין שלא בכדי צורף המסמך של מוקד סיוע.
סנ"צ אורנה נחמני: המסמך מדבר על מקרה אחד, ואנו מדברים באמת על מקרים בודדים - 3 עד 4 מקרים כאלה שהיו.
סנ"צ אורנה נחמני: אני כבר רוצה לציין, שבחלק מהמקרים יש ניצול של טענת משמורן יחיד; במהלך הפעילות שלנו אנו מבררים ובודקים אם אכן מדובר במשמורן יחיד או שנמצאת המשמורנית או המשמורן האחר.
סנ"צ אורנה נחמני: היו מקרים שגם מצאנו שבאמת הטענה הזאת היתה טענה בעלמא והיה משמורן נוסף.
סנ"צ אורנה נחמני: אני חושבת שמר הרצל גדז' גם יכול להרחיב את העניין על הסיפור הזה, כי יש להם את המקרים המוכרים להם בנושא הזה.
סנ"צ אורנה נחמני: בסופו של עניין, אכן המדיניות שלנו לא השתנתה.
סנ"צ אורנה נחמני: אנו לא עוצרים משמורנים יחידים, למעט מקרים שבהם איננו יודעים מלכתחילה.
סנ"צ אורנה נחמני: לפעמים, הטענה גם לא עולה.
סנ"צ אורנה נחמני: לפעמים, גם אותו משמורן לא משתף פעולה עם רשויות מינהלת ההגירה כולל משרד הפנים ולא מספר בדיוק איפה הילדים, מי הם ותחת איזה שם הם נמצאים.