GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני יתום: ולכן הכיוון של שירות התעסוקה יחד עם משרדי הממשלה השונים הוא כמובן כיוון נכון ומבורך, קרי לפתוח קורסים וכיתות ולהכשיר ישראלים על-מנת שיהיו מסוגלים לעשות לפחות חלק הארי של אותם תפקידים שמתבצעים היום על-ידי עובדים זרים.
דני יתום: הכשרת ישראלים זה דבר מאוד חשוב ואני לא מתכוון להכביר פה מלים ולתאר את כל היתרונות בכך שישראלים ישובו, אלה שלא עובדים היום, ישובו חזרה למעגל העבודה.
דני יתום: הצוות שלך, אסתי, צריך לסיים את העבודה שלו ולכשיסיים את העבודה שלו, לאחר שתציגו את התוצאות של העבודה לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה, אני מבקש שתבואו הנה.
דני יתום: הצוות הזה, אני מקבל שהוא צריך להיות צוות שעובד כל הזמן שגם צריך לפתור את הבעיות און-ליין, איך זה נקרא, בכיוון ישיר.
דני יתום: ולהבטיח שניתנים פתרונות תוך פרקי זמן קצרים וזה לא פרוצדורה שאורכת חודשים ארוכים ושנים ארוכות, מכיוון שאז כמובן או שהתעשיין יפשוט את הרגל או שלא יודע מה יקרה, אבל כל האלטרנטיבות שעלולות להיות תוצאות של תהליך כזה, הן אלטרנטיבות לא טובות, כי אם התהליך נמשך במשך תקופה יותר מדי ארוכה.
דני יתום: צריך יהיה גם לשלב את מערכת החינוך.
דני יתום: ואין לי צל של ספק, כבר דיברנו על זה בהקשרים רבים ושונים ובעניינים אחרים, עניין מאגר הנתונים.
דני יתום: הגיע הזמן שיהיה מאגר נתונים שעל בסיסו ניתן יהיה לבסס את תהליך קבלת ההחלטות.
דני יתום: מכיוון שכאשר כל אחד מחזיק אצלו נתון אחר, אז אל"ף, אין בסיס משותף.
דני יתום: שתיים, אין שפה משותפת.
דני יתום: שלוש, כל אחד רואה את הבעיות נעוצות במקומות אחרים.
דני יתום: מכיוון שהנתונים לא זהים.
דני יתום: מוכרחים לסיים את זה, אני מזכיר לכם שעשינו את זה כאשר דיברנו בפעם הראשונה, נקלענו לשאלה או לסוגייה כמה עובדים זרים לא חוקיים מסתובבים במדינת ישראל וכמה בפועל עובדים זרים חוקיים מסתובבים במדינת ישראל.
דני יתום: ואני קיבלתי כאן ארבעה או חמישה או שישה או שבעה או שמונה או תשעה או עשרה מספרים, וישבתם וגיבשתם איזה צוות.
דני יתום: אז הצוות הזה שאת מדברת עליו, צריך אכן להמשיך ולפעול במטרה להשיג שני יעדים.
דני יתום: אחד, זו תכנית שהטווח שלה הוא לא רק הטווח הקצר, אלא כמו שאת אמרת בעצמך, גם לטווח הארוך.
דני יתום: ושבתכנית הזאת משולבת גם מערכת החינוך לצד מערכות אחרות.
דני יתום: והדבר השני זה מאגר נתונים.
דני יתום: שיהיה מאגר נתונים כזה שיבוא חזקיה ויבוא כל אחד אחר ואתם תהיו מסוגלים להגיד, תוך פרק זמן של לחיצה על כפתור מחשב ועוד יומיים נניח, שיש ישראלי שנמצא במקום זה וזה שהוא מובטל ומקבל או השלמת הכנסה או דמי אבטלה, ושהוא צריך לעבוד בעדיפות על-פני עובד זר.
אסתר דומיניסיני: לא זה קיים, אבל לא קיימות הדרישות של התעשייה.
דני יתום: כן, כן, אין matching, ברור.
דני יתום: אז אם צריך לדבר בעיקר על הצד השני של המטבע, אז אני מדבר בסדר על הצד השני של המטבע.
דני יתום: ועניין העלויות של העובדים הזרים זה הרי תרתי דסתרי.
דני יתום: מצד אחד אנחנו רוצים להבטיח שהתעשייה תתפתח ואנחנו רוצים אריק שאתם תרוויח כסף.
דני יתום: אנחנו רוצים שתעשיינים נוספים ירוויחו כסף.
דני יתום: אבל מאידך אנחנו לא רוצים שאותה יד שמעודדת אותך תממן דמי אבטלה ותממן הבטחת הכנסה ותמשיך לתגמל בלשון של גמלאות, תמשיך לתגמל כל מיני גורמים.
דני יתום: למה שנקרא, תקציבי העברה למיניהם, מכל המינים ומכל הסוגים, על מנת להבטיח שאכן החברה בישראל תדמה יותר לחברה מתוקנת מאשר לחברת עולם שלישי, מדינת עולם שלישית.
דני יתום: כי אם אחוז האבטלה במדינת ישראל היום מסתובב סביב 9 האחוזים וכבר זה הישג גדול.
דני יתום: בעבר הוא היה 11 אחוזים, הרי אם אני זוכר נכון אחוז האבטלה במדינות ה-EOCD שהוא משהו כמו 6 אחוזים.
דני יתום: אז אנחנו צריכים למצוא עכשיו לפחות עוד 150 אלף מקומות תעסוקה או 100 אלף מקומות תעסוקה, כדי לרדת בשליש מהיקף האבטלה, על-מנת להגיע לאבטלה שהיא חיכוכית פלוס משהו ולא מעבר לזה.
דני יתום: והאם אפשר להשיג את זה?
דני יתום: אפשר.
דני יתום: לפני עשר שנים, בתקופתו של יצחק רבין זה היה המצב.
דני יתום: האבטלה היתה סדר גודל של בין 5 ל-6 אחוזים והכלכלה פרחה והתעשיינים הרוויחו והסוחרים הרוויחו והמלונאים הרוויחו.
דני יתום: אז אם אפשר להגיע למצב של situation win , win ,win עדיף, כולם מרוויחים, הכלכלה פורחת, הצמיחה הגיעה אז כדי 7 אחוזים והיקף האבטלה ירד ל-5 אחוזים.
דני יתום: באותה תקופה גם קלטו הרבה מאוד עולים.
דני יתום: והתוצר הלאומי הגולמי לשנה היה אז 15 אלף דולר.
דני יתום: לצערי הרב כתוצאה מכל מיני התפתחויות, עלינו ל-17 אלף דולר היום.
דני יתום: עלינו בסך-הכל ב-2,000.
דני יתום: מדינות שהיו במעמדנו, בדומה לנו, מדינות אירופה המרכזית יוצאות היום על 25, על 30 אלף דולר.
דני יתום: זאת אומרת, אנחנו היינו יכולים להיות היום במצב שבו היינו יכולים לספק רמת חיים גבוהה פי שניים או פי אחד וחצי מרמת החיים שאנחנו מספקים היום לאזרח הישראלי.
דני יתום: אנחנו צריכים לעשות את זה.
דני יתום: זאת צריכה להיות המגמה ואלה צריכים להיות היעדים.
דני יתום: וקצת הרחבתי, אבל הדברים הרי קשורים אלה באלה ובסופו של דבר צריך באמת לראות כיצד מסתכלים על המקשה כאחת ולא על חתיכות וחתיכות ממנה.
דני יתום: זה פזל שמוכרחים לראות את התמונה הכוללת וצריך להמשיך בעבודה הזאת מכיוון שכאן נעוצים הפתרונות.
דני יתום: הפתרונות נעוצים בכך שניתן יהיה באמת ובתמים לדעת מה המצב, לתת מענה בעדיפות ראשונה בדמות ישראלית ובאותם מקומות שבהם הישראלים לא נותנים מענה, המענה יינתן על-ידי עובדים זרים.
דני יתום: תודה רבה, הישיבה נעולה.
רן כהן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.
רן כהן: אני ממלא את מקומו של חבר הכנסת דני יתום כיושב ראש הישיבה.
רן כהן: אנחנו עוסקים בהצעת חוק שלי, הצעת חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)(תיקון – נוהל מעבר עובד ממעסיק למעסיק), שבו הכוונה היא להבטיח שגם העובד יקבל את הנוסח העדכני של נוהל מעבר עובד ממעסיק למעסיק, בשפה שהעובד מבין.
רן כהן: למיטב הבנתי הממשלה תומכת בהצעת החוק, ולכן אפשר להעלות אותה לקריאה ראשונה.
רן כהן: נדמה לי שאין צורך בנאומים רבים, אבל בכל זאת הייתי מודה לנציגי משרדי הממשלה אם הייתם רוצים להדגיש דגשים סביב הנושא הזה.
רן כהן: אני חושב שיידוע העובד בדרכי התנהלותו בין מעסיק למעסיק הוא אחת הזכויות היסודיות של עובד ושל אדם בכלל.
רן כהן: בעניין הזה אנחנו עושים מהלך שהוא גם לטובת העובד, גם לטובת המעסיקים המקוריים או הפוטנציאליים ובסיכומו של דבר גם לטובת המשק, כי בדרך הזאת הנוהל הזה יוכל לעבוד יותר טוב, אפשר יהיה לצמצם את מספר העובדים הזרים ששוהים בישראל.
רן כהן: אפרים, בבקשה.
אפרים כהן: ראשית אני רוצה להודות לך על ההחלטה שלך מלפני שנה וחצי שצריך להעביר יותר מידע, לגרום לעובד הזר להבין את זכויותיו בשפתו.
אפרים כהן: זה בוצע.
שושנה שטראוס: זכותון עוד לא יצא, אבל הוא נמצא באתר האינטרנט.
אפרים כהן: יש באינטרנט את הזכותון שמגדיר גם לגבי האזרחים המעסיקים, מה החובה שמוטלת עליהם לגבי הזכויות של עובד זר, ועכשיו אנחנו בתהליך של הדפסה בשש או שבע שפות, וזה יפורסם בכל הריכוזים של העובדים הזרים כדי שיידעו את זכויותיהם.
אפרים כהן: אמנם זאת ועדה שקמה רק בכנסת הזאת, אבל ההתקדמות היא עצומה.
אפרים כהן: יחידות אכיפה של משרד הפנים, של משרד התמ"ת ושל משטרת ההגירה מסתובבות, ואנחנו לא באותה תקופה של העסקה שלא כדין, ניצול לרעה, תנאים בלתי הולמים והעסקה בלי חוזה.
אפרים כהן: התדמית הזאת שנוצרת, של ריצה אחרי עובדים זרים, לא מוסיפה כבוד לאף אחד, לא למדינה ולא לאלה שעוסקים בזה.
אפרים כהן: היום אני רואה אור בקצה המנהרה בתחום זה, למרות שיש עדיין מה לשפר ומה לעשות, ויש חשיבות רבה לעניין.
אפרים כהן: לדוגמה, יש לנו הסכם עם התאחדות הקבלנים במסגרת התאגידים, שב-1 בינואר 2006 יהיו 15,000 עובדים זרים בבניין, לעומת 35,000 שהיו קודם.
אפרים כהן: כהכנה לכך ביצענו סריקה מדן ועד אילת לראות אם יש עובדים לא חוקיים, כדי לעשות הסדרה חוקית של עובדים שנמצאים פה.
אפרים כהן: לא צריכים לפתוח דלת מסתובבת, שאלה ייצאו ואלה ייכנסו.
אפרים כהן: ההפתעה שלי היא שבמשך חודש וחצי של עבודה מצאנו 55 עובדים שלא כדין, במעל 1,200 אתרים שנסרקו.
אפרים כהן: פעם הייתי מוצא 55 כאלה באתר אחד, לכן זה השג בלתי רגיל.
אפרים כהן: אנחנו רואים שצעדי אכיפה, קבלת החלטות ושקיפות נותנים תוצאה, והמעסיקים מבינים שלא כדאי להם להעסיק עובדים לא חוקיים.
אפרים כהן: הגברת שושנה מלווה אותם בנושא העובדים הסיעודיים, שפעם היו משלמים 500 דולר לחודש וזהו.
אפרים כהן: היום יש זכותון שאומר שיש לעובד זכות למענק הבראה, לחופשות.
אפרים כהן: היום עובדות זרות שוותיקות בארץ פונות לגורמים שונים בתלונה שהן מקופחות בזכויות, לא מקבלות חופשות, וזה דבר פנטסטי.
רן כהן: באיזה שלב ייעשה היידוע של העובד בשפתו לגבי זכויותיו במעבר ממעסיק למעסיק?
רן כהן: זה ייעשה עם חתימת החוזה, אבל באיזו דרך?
שושנה שטראוס: אנחנו מברכים, חשוב מאוד שהעובד יקבל המידע, אבל יחד עם זאת חייבים להיות ערים לכך שלפי ההצעה כל מעסיק שלא יעביר את הנוהל הזה לעובד שלו ייקנס ב-5,000 שקלים, וזה יחול גם על מעסיקי עובדים לקשישים ואנשים סיעודיים.
שושנה שטראוס: לכן, ראוי יותר לחשוב אם ראוי יותר להטיל את החובה הזאת על המדינה, אולי בעת כניסת העובד לישראל לתת לו את המידע.
שושנה שטראוס: חשוב גם לציין היכן המעביד ימצא את הנוהל הזה.
שושנה שטראוס: היום זה מופיע לדעתי באתר האינטרנט של משרד הפנים, אבל לא בכל השפות.
שושנה שטראוס: יש צורך לתרגם אותו ולהפנות בחקיקה למקום שבו אפשר לקבל את זה.
שושנה שטראוס: אפילו אם המשרד שלנו ישלח את זה עם ההיתר למעסיק, בכל אופן המעסיק יכול לאבד את זה, לא יבין את זה, לא יקרא את זה.
שושנה שטראוס: אם רוצים לוודא שהעובד יקבל את המידע, ייתכן שעדיף שהמדינה היא שתצטרך למסור את זה לעובד במגע של המדינה עם העובד.
רן כהן: אבל המדינה לא שותפה לחוזה.
יוסי אדלשטיין: אני מסתייג מהצעתה של שושנה.
יוסי אדלשטיין: אני מברך על הזכותונים האלה.
יוסי אדלשטיין: היו לנו גם זכותונים קודמים בנושא זכויות המעצר ודברים כאלה בכל השפות, וזה חשוב מאוד.
יוסי אדלשטיין: בכל פעם אנחנו מוצאים סעיף נוסף לצרף למידע שאנחנו שואפים לתת לעובדים הזרים, ולכן זה מבורך.
יוסי אדלשטיין: אני מסתייג מכך שתבוא חבות של המדינה להביא את המנשרים האלה.
יוסי אדלשטיין: יש חבות של המעביד, המדינה היא לא מעביד שלהם, ואסור לנו לקחת את החבות הזאת.
יוסי אדלשטיין: אחר כך באים אלינו בטענות.
יוסי אדלשטיין: המדינה עושה את המרב והמיטב, אבל בכל זאת יש את המעביד או את חברת כוח האדם, שהחבות צריכה להיות עליהם.
יוסי אדלשטיין: זאת לא צריכה להיות מטלה של המדינה.
רן כהן: בנוסח הנוכחי החבות היא על המעסיק.
יוסי אדלשטיין: וככה זה צריך להישאר.
רן כהן: מאחר והסוגיה הזאת תלויה בי, כיוזם החוק, אז אפשר להתקדם עם זה.
רן כהן: עניין שני, אם נרצה לדון האם החבות תחול גם על המדינה או רק על המעסיק, אפשר לדון בנושא הזה בין קריאה ראשונה לקריאה שניה ושלישית, זה כבר ממילא בכנסת הבאה.
רן כהן: העניין שלנו הוא להעביר את הצעת החוק הזאת בקריאה ראשונה, לנוכח התפזרות הכנסת.
יוסי אדלשטיין: בלי כל קשר להצעת החוק, אני מוביל מהלך חצי פרטי, לשים בקונסוליות במדינות המוצא מנשר שלא יכלול את כל המידע וכל הזכויות הסוציאליות, אבל את עיקרי הזכויות והחובות שלהם.
יוסי אדלשטיין: העובד, לפני שהוא בא לארץ, בא למשוך את הויזה מהקונסוליה.
יוסי אדלשטיין: בזמן מתן הויזה ייתנו לו דף עם עיקרי הזכויות והחובות שלו במדינת ישראל.
רן כהן: אתם הולכים לבצע את זה במשרד החוץ?
רוני ידידיה: זה מהלך שעוד לא הגיע אלינו.
רוני ידידיה: יש לי בעיה עם זה, למרות שאני בעד יידוע העובדים בנושא הזכויות שלהם.
רוני ידידיה: הבעיה היא עובדי בניין, שמקבלים עבורם ויזות קבוצתיות, העובדים עצמם לא מגיעים לקונסוליות.
רוני ידידיה: מי שמגיע לקונסוליות הוא נציג החברה, ואם אתה רוצה לסמוך עליו שייתן את המנשרים האלה - - -
יוסי אדלשטיין: לכן אני מעבר לחוק שכשהוא מגיע לארץ הוא צריך לקבל את החוזה בשפתו ועם הזכויות שלו.
יוסי אדלשטיין: מעבר לזה, אני בודק מהלך של הכנסת מנשר כזה שיינתן בקונסוליה.
יוסי אדלשטיין: אם זה יגיע רק לחלק, גם בזה הרווחנו.
רן כהן: אם תהיה הנחיה בקונסוליות לחייב את המעסיקים לחלק את המנשרים לעובדים, זה בכל זאת צעד קדימה.
רן כהן: מה שנעשה היום בסין זה קטסטרופה.
רן כהן: זאת מאפיה של ממשלת סין, של מאפיונרים סינים ומאפיונרים ישראלים, שהקורבן שלהם זה העובד הזה, שצריך לקבץ 10,000 דולר כדי לשלם.
רוני ידידיה: לכן אני שואלת למה משרד הפנים לא יכול לתת את זה בכניסה של העובד לארץ?
רוני ידידיה: הרי כל עובד חייב לעבוד דרך בקר גבולות.
רוני ידידיה: למה בקר הגבולות לא יכול להגיש לו יחד עם הדרכון את המנשר?
יוסי אדלשטיין: בתחום התעשייה והשירותים למשל, הוצאתי נוהל פנימי של משרד הפנים, שכל עובד שמגיע לארץ לתחום הזה חייב לחתום במדינתו בפני נוטריון שהוא יודע שהוא בא למדינת ישראל לעבוד בתחום הספציפי שהוגדר.
יוסי אדלשטיין: אם הוא מסגר, הוא יודע שהוא בא למדינת ישראל כמסגר.
יוסי אדלשטיין: יש לנו מקרים שמביאים לפה עובד באמתלה של מסגר, והוא מגיע לפה ועובד כטבח.
יוסי אדלשטיין: זה שהוא יקבל את המנשר פה, בנתב"ג, זה בסדר, אבל אני רוצה שיהיה לו רקע, שיהיה לו מושג לאן הוא בא.
יוסי אדלשטיין: יכול להיות שהוא יגיד שאם אלה התנאים, אלה החובות ואלה הזכויות הוא לא רוצה לבוא.
יוסי אדלשטיין: אבל ברגע שהוא נחת פה זה כבר מצב עובדתי.
יוסי אדלשטיין: הוא כבר שילם את 10,000 דולר או 5,000 דולר.
רן כהן: אני רוצה לבקש ממשרד הפנים ומשרד החוץ שתשבו על העניין הזה.
רן כהן: תקימו צוות שיבדוק את כל הנוהל בעניין הזה כדי שהמימוש של זה יהיה מה שיותר יעיל ומוצלח.
רן כהן: בסדר?
רן כהן: שבו על זה יחד, כי לצערי הרב, השולחן הזה הוא היחיד שמנהל את מדיניות העובדים הזרים במדינת ישראל.
אפרים כהן: מאחר ועדיין לא בוצעה החלטת הממשלה להקמת רשות הגירה, אז השולחן הזה ימשיך להיות היחיד.
רוני ידידיה: מה יקרה בכנסת הבאה?
רוני ידידיה: הוועדה הזאת תמשיך גם בכנסת הבאה?
רן כהן: כל כנסת מחליטה על הכללים שלה.
רן כהן: מאחר וזאת לא בעיה סטטוטורית, הכנסת הבאה תצטרך להחליט אם היא מקימה אותה שוב או לא.
רן כהן: הנטייה של יושב ראש הכנסת הנוכחי – שלא מחייבת את יושב-ראש הכנסת הבא - היא לבטל את כל הוועדות שאינן סטטוטוריות, להוציא הוועדה לזכויות הילד, שלדעתו צריכה אפילו להפוך לסטטוטורית.
אפרים כהן: זאת פעם שלישית שאני שומע שרוצים לבטל את הוועדה, אז עדיין יש סיכויים שנמשיך.
רן כהן: מה שיקבע אם תהיה הוועדה בכנסת הבאה או לא זה לא המצב של העובדים הזרים, אלא איך יתחלקו קואליציה ואופוזיציה.
אפרים כהן: אני חושב שיש חשיבות לעניין שהעלה יוסי, אבל יש חשיבות בעיניי לכך שאם יש היתר להבאת עובד זר לארץ בתחום מקצוע מסוים, לא ייתכן לאפשר לחברות כוח אדם לסחור בעובדים עוד בחוץ לארץ.
אפרים כהן: אם נדרש עובד סיעודי עם תנאים מינימליים לטיפול באדם, אי אפשר להביא עובד סיני שלא יודע שפה, בחיים שלו לא טיפל בסיעוד.
אפרים כהן: חברות כוח האדם האלה מביאות קבוצות, הן עושות את הקופונים כבר בדרך, ואז בא הסיני לארץ והוא מסכן, אין לא תעסוקה, הוא נזרק בשדה התעופה, ומי שסובל זה המשפחה הסיעודית שלא קבלה את העובד שלה בזמן.
רן כהן: מה שאתה אומר מאוד חשוב, ולכן אני מגיע לסוגיה מי ינסח את הסעיף שבו ייאמר שהעובד יידע מהן זכויותיו.
רן כהן: בין היתר, צריך שייאמר שם גם לגבי המקצוע שהוא מובא לעבוד בו בארץ.
רן כהן: מי מטפל בזה, משרד הפנים או משרד התעשייה והמסחר?
אפרים כהן: אנחנו עובדים במשותף במסגרת המינהלת גם עם משטרת ההגירה, גם עם משרד הפנים.
רן כהן: אני מבקש מכם, הכנסת יוצאת לבחירות, נצלו את הזמן הזה כדי להגיע – אולי יחד עם משרד המשפטים - גם לניסוח של אותם סעיפים שצריכים להיאמר לעובד.
רן כהן: יכול להיות שכדאי מעט להרחיב, אבל העובד יידע בדיוק מהן זכויותיו וחובותיו בצורה קצת יותר רחבה.
רן כהן: אני מבקש מהיועצת המשפטית לקרוא את הצעת החוק, ונצביע עליה.
הלית מגידו: שם החוק תוקן והוא כבר לא כולל "איסור העסקה שלא כדין".
הלית מגידו: "הצעת חוק עובדים זרים (תיקון - נוהל מעבר עובד ממעסיק למעסיק), התשס"ו-2005.
הלית מגידו: תיקון סעיף 1ג רבא.
הלית מגידו: בחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991, בסעיף 1ג רבא, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ב1) לחוזה כאמור בסעיף זה יצורף נוסח עדכני של נוהל מעבר עובד ממעסיק למעסיק בשפה שהעובד מבין".
רן כהן: החוק יעלה בשם החדש.
רן כהן: אני מבין שאין התנגדות של אף משרד ממשלתי, לשמחתי הממשלה תומכת.
רן כהן: אני מצביע בעד, ולכן זה עבר פה אחד.
רן כהן: נעלה את החוק למליאת הכנסת בהקדם האפשרי.
רן כהן: אני שמח שמתקדמים עוד צעד.
רן כהן: ההרגשה שלי היא שעברנו תהליך דרמטי של שינוי לטובה.
רן כהן: מספר העובדים הזרים בישראל קטן, מספר העובדים הזרים הבלתי חוקיים במדינת ישראל קטן לאין שיעור מכפי שהיה בראשית 2003, שאז הוקמה משטרת ההגירה.
רן כהן: זכויות העובדים הזרים נשמרות לאין שיעור יותר מכפי שהיה בעבר.
רן כהן: הייתה אנרכיה גמורה, היה שוק עבדים מחפיר.
רן כהן: נדמה לי שאפילו בתחום של הענשת מעסיקים של עובדים זרים שלא כדין הייתה התקדמות משמעותית, אם כי אותי זה לא מספק.
רן כהן: אני חושב שעדיין המחלה הנוראה של העובדים הזרים בחברה הישראלית ובמשק הישראלי היא מחלת המעסיקים שלא כחוק.
רן כהן: נדמה לי שבעניין הזה יש עדיין צורך מאוד משמעותי להתקדם, כיוון שהאינטרסים הכמעט מאפיוריניים עדיין גוברים על כוח המדינה להתגבר עליהם.
רן כהן: בעניין הזה צריך לעשות עדיין מאוד גדול להתקדם.
רן כהן: אני מאוד מודה לכולכם, אני מאחל הצלחה לסטודנטים ולאורחים.
דני יתום: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לבחינת העובדים הזרים.
דני יתום: זו ישיבתה האחרונה של הוועדה בכנסת ה-16 ואני משוכנע, שיש מקום להמשך עבודת הוועדה גם בכנסת ה-17.
דני יתום: בדברי הסיכום שלי, שהם דברי הפתיחה של החוברת שמסכמת את הפעילות של הוועדה מאז שמוניתי להיות יושב הראש שלה, זה לא קרה לפני הרבה זמן, בסוף חודש יוני 2005, אני כותב שיושב ראש הכנסת ביקש ממני, בין הייתר, לבחון את נחיצותה של הוועדה והגעתי למסקנה, שהוועדה הזאת נחוצה ביותר בגלל שתי סיבות מרכזיות: הסיבה הראשונה – כל עוד לא הוקמה רשות לאומית להגירה ואין גוף אחד שמרכז את כלל הפעילות של כל משרדי הממשלה והגופים האחרים הרלוונטיים, מצאתי את עצמי הרבה מאוד פעמים יחד אתכם, נציגי משרדי הממשלה, כגורם העל המרכזי שמבצע את עבודת הסינכרון, עבודת האינטגרציה שצריכה להתבצע על ידי גורם ממשלתי ממלכתי.
דני יתום: על כן, יש חשיבות לוועדה הזאת אולי יותר מאשר לוועדות אחרות, שהן חשובות מאוד, מכיוון שבכל הוועדות האחרות יש גורמים מרכזיים שמולם הוועדה הרלוונטית עובדת.
דני יתום: הוועדה שלנו עבדה מול הרבה מאוד גורמים מכיוון שאין גורם אחד שעושה את עבודת הסינכרון, התיאום, בין כלל משרדי הממשלה.
דני יתום: כל עוד לא יקום גוף כזה וכל עוד הממשלה לא תמלא אחר ההחלטות של עצמה, שהרי היא החליטה להקים רשות לאומית להגירה או רשות ממלכתית להגירה, לוועדה הזאת תהיה נחיצות מיוחדת במינה.
דני יתום: הסיבה השניה – הכנסת מופקדת על מעכב אחר ביצועי הממשלה במשרדי הממשלה השונים.
דני יתום: זה אחד התפקידים החשובים של הכנסת, מעבר לכך שהכנסת היא הגורם היחיד שמחוקק חוקים במדינת ישראל, יכול לבטל חוק, יכול להוסיף חוק, יכול לשנות חוק, אפילו בית המשפט העליון לא יכול לעשות את זה.
דני יתום: בית המשפט העליון הוא גורם העל שנותן את הפרשנות לחוק אבל הוא לא המחוקק.
דני יתום: מעבר לתפקיד הזה, יש תפקיד נוסף מאוד חשוב לכנסת והוא כרשות מחוקקת, מעקב אחרי הרשות המבצעת.
דני יתום: הרשות המבצעת זה הממשלה על כל משרדיה ועל כל גופי הממשלה השונים.
דני יתום: הגופים מסונפים ומכונסים תחת הכנפיים של הממשלה.
דני יתום: יש חשיבות רבה מאוד לוועדה הזאת שתמשיך לעקוב אחרי ביצוע הגורמים הביצועיים בכל משרדי הממשלה ללא יוצא מן הכלל.
דני יתום: מאחר והטיפול בעניין העובדים הזרים עדין לא ממוסד דיו, גם כאן יש חשיבות כפולה ומכופלת לעקוב אחר הביצוע של המשרדים השונים, על מנת להבטיח לא רק שמתקיים מה שהממשלה החליטה קרי: צמצום הדרגתי של מספר העובדים הזרים, לא כי אנחנו לא אוהבים עובדים זרים ולא כי אנחנו שונאים עובדים זרים אלא מכיוון שיש לנו עניין גדול מאוד להבטיח יצירת מקורות תעסוקה ופרנסה לישראלים רבים ככל האפשר.
דני יתום: בכל מקום שבו אפשר להעסיק ישראלי, אני כמובן מעדיף להעסיק ישראלי על פני העסקת עובד זר או מהגר עבודה או כל גורם אחר, שהרי בתוך עמנו אנו חיים ויש 3 מרכיבים עיקריים שהופכים את החיים מבלתי נסבלים לנסבלים: 1.
דני יתום: חינוך 2.
דני יתום: תעסוקה 3.
דני יתום: מגורים.
דני יתום: אני קורא לזה ח"תמ בראשי תיבות.
דני יתום: אנחנו צריכים להמשיך ולהוסיף תקציבים רבים לחינוך.
דני יתום: אנחנו צריכים לפתור בעיות רבות של חוסר מגורים ואנחנו צריכים, כמובן, לאפשר תעסוקה.
דני יתום: זאת הסיבה שבגללה הממשלה החליטה את שהחליטה אך יחד עם זה, כולנו יודעים שיש עדין תחומים בחיי החברה בישראל שלמרות המאמצים החוזרים ונשנים יהיו רבים ככל שיהיו, והיו רבים כאלה, לא הצליחה הממשלה לשכנע ישראלים רבים לעבוד או להתפרנס מחלק מן המגזרים שבהם אנחנו רואים את העובדים הזרים ממלאים את מקום הישראלים.
דני יתום: באותם מקומות שבהם אין אפשרות לגייס ישראלים, באותם מקומות שבהם ישראלים מכל מיני סיבות, אובייקטיביות וסובייקטיביות אינם מסוגלים למלא את החסר, צריכה הממשלה לא רק להכיר בכך שעובד זר חיוני ונחוץ אלא לסייע למעסיקים ולסייע למי שמקבלים את ה"תוצר" של העובדים הזרים, לסייע להם בהעסקת עובדים זרים, בין אם זה בתחום הסיעוד, בין אם זה בתחום החקלאות.
דני יתום: אלה שני התחומים העיקריים שמצאתי אותם ראויים יותר מתחומים אחרים, להמשיך ולקבל לשורותיהם עובדים זרים.
דני יתום: לא להעניש את המעסיקים, לא להעניש את המטופלים אלא ברגע שהממשלה ואנחנו מזהים שאכן יש חשיבות גדולה בהעסקת עובדים זרים, צריך לאשר את העסקתם גם על ידי מתן תנאים מתקבלים על הדעת למעסיקים ולמטופלים וכמובן, שמירה על זכויותיהם ההומניטריות, הסוציאליות והאחרות של העובדים הזרים, מכיוון שכל אדם הוא אדם באשר הוא אדם.
דני יתום: לא משנה צבע עורו וצורת עיניו.
דני יתום: אנחנו, כמדינה יהודית ודמוקרטית, על אחת כמה וכמה מחוייבים להבטיח שכבוד האדם ישמר בכל מקום ובכל אתר, גם אם הוא גר שגר בקרבנו.
דני יתום: גם אם הוא עובד זר שנמצא באחריותנו.
דני יתום: אני מבקש להודות לשורה ארוכה של גורמים, שסייעו לי בעבודת הוועדה הזאת.
דני יתום: אלמלא אתם, שחלק
דני יתום: כם נמצא כאן ולא נמצאים כאן כל נציגי משרדי הממשלה, הוועדה הזאת לא היתה יכולה למלא את תפקידה באופן שחשבתי שראוי שתמלא.
דני יתום: כבר אמרתי מה הוא האופן: 1.
דני יתום: להבטיח את אותם עובדים זרים שנחוצים.
דני יתום: 2.
דני יתום: לא רק להבטיח את אכיפת החוק אלא להבטיח גם את הטיפול היאה והנאות באותם אנשים, שהרבה מאוד פעמים נמצאו בתחושה קשה מאוד של הזנחה ורדיפה.
דני יתום: אנחנו מדברים על שני צדי המטבע, על שתי כפות המאזניים שיש בהן מן הצד האחד את הצורך להבטיח את השמירה על החוק ולאכוף אותו בכל מקום ובכל אתר ומצד שני, אסור בשום פנים ואופן שנשכח אפילו לרגע אחד שלכל עובד ועובדת זרים יש חיים ויש כבוד וצריך לשמור על אלה וכמובן לשמור על הטיפול הנאות בהם.
דני יתום: התודות מגיעות לרן - העוזר שלי הנמצא כאן, לימיני.
דני יתום: לבת שבע - מנהלת הוועדה, ליעל – מזכירת הוועדה, למחלקת המחקר והמידע, שסייעה לי מאוד בהכנת החומר והנתונים ולכל הנציגים שנמצאים כאן, נציגי משרדי הממשלה השונים ולנציגים של הארגונים הוולונטריים וכל אותם גורמים אחרים שהיו כאן, הגיעו לכאן.
דני יתום: הרבה פעמים הייתי לבד, חבר הכנסת היחיד אבל ברגע שיושב ראש הוועדה נמצא זה הפורום והקוורום ולא צריך יותר מזה.
דני יתום: אני מקווה מאוד שבכנסת הבאה, לאור הרגישות ולאור העובדה שעניין העובדים הזרים מקבל יותר ויותר תשומת לב ויותר ויותר דגש ופרסום, נמצא שאכן כל חברי הכנסת שמונו להיות חברים בוועדה הזאת, אם לא כולם אז רובם, יטלו בה חלק הרבה יותר פעיל.
דני יתום: לכן, תודות לכל מי שיושב בחדר הזה, בין אם הוא עובד מטעם הכנסת, בין אם הוא מייצג משרד ממשלתי, בין אם הוא מייצג ארגון וולונטרי, בין אם הוא מייצג איגוד של מעסיקים, בין אם הוא מייצג את הגורמים המטופלים, בין אם הוא מייצג כל אחד ואחד מהמגזרים, כולכם, כולל נציגות משטרת ההגירה ומשטרת ישראל והמשרד לביטחון פנים והתמ"ת, תודה רבה לכם מקרב לב.
דני יתום: עשיתם עבודה נהדרת בכך שלימדתם אותי חלק גדול מאוד מהדברים.
דני יתום: נכנסתי לעניין הזה כמי שאינו מתמצא כמעט בכלל בסוגיית העובדים הזרים ורכשתי את הידע שרכשתי כתוצאה משיתוף פעלה מלא שנהניתי לקבל מכם.
דני יתום: אני מודה לכם על הפתיחות, על הישירות, על כך שלא טייחתם דבר ולא ניסיתם לטייח דבר מכיוון שהפעילות המשותפת של כולנו נחוצה על מנת לטפל בנושא המאוד רגיש והמאוד מורכב הזה.
דני יתום: אלה דבריי העיקריים.
דני יתום: בכך אני פותח את הישיבה האחרונה של הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים בכנסת ה-16 ואני אומר אמירה פוליטית: אני מקווה שנתראה בכנסת ה-17.
דני יתום: תודה לכם.
דני יתום: אם יש אנשים שמבקשים להתבטא – בבקשה.
דניאל אברהם: זה יום של שמחה וחגיגה ואי אפשר להעלות את כל הדברים שמציקים לנו, אבל אין לי ספק שהבנת את הנושא, לפחות במה שקשור למגזר החקלאי ואת הנטל הכבד שלוקחים בו החקלאים.
דניאל אברהם: ראיתי את עמדתך גם בוועדת הכספים של הכנסת.
דניאל אברהם: לצערי, בסופו של דבר קשרו מין שאינו מינו וההחלטה עברה וזה גם באשמתנו, החקלאים.
דניאל אברהם: יחד עם זאת, הגשתי לוועדה הזאת תכנית איך אני רואה את הנושא של העסקת עובדים על פי בקשתך.
דניאל אברהם: חבל שבכנסת הזאת לא נוכל לדון בה אבל אם אתה תזכה בתפקיד הזה, אני מבקש לדון בה בכנסת הבאה או לחילופין, לבקש מהיושב ראש החדש שיעיין בתכנית שהגשתי.
אברהם הראובני: אני מהתאחדות האיכרים, גם אני מהמגזר החקלאי.
אברהם הראובני: אני רוצה להודות לך ולמסקנה שהגעתם אליה במשרד החקלאות.
אברהם הראובני: יש לי שאלה: אני רואה את הדוח הזה בפעם הראשונה ואני עובר על תוכן העניינים ובעצם, אני לא רואה מסקנות.
אברהם הראובני: השאלה שלי היא: אנחנו מתגלגלים בדברים האלה כבר 10 שנים, אם לא יותר אבל בתכלס, שום דבר לא קורה.
אברהם הראובני: האם בדקתם גם את הנהלים, איך עובדים כל משרדי הממשלה מבחינת הקצאות וכל הדברים הטכניים הפשוטים וכן, האם יש מסקנות אופרטיביות ואני לא מדבר על מספר העובדים.
אברהם הראובני: אני נכנס לאיך זה עובד.
אברהם הראובני: דבר נוסף, אני לא יודע איפה מכניסים היום את העניין של הפלסטינים, הם עובדים זרים או לא?
דני יתום: הם לא עובדים זרים.
אברהם הראובני: אז זה לא רלבנטי.
דני יתום: אני אענה על כל השאלות.
דני יתום: עוד מישהו?
פנינה פירסטון: אני חושבת שבכל הענין של עובדי הסיעוד במשך שנים לא היה לזה טיפול וסוף סוף, בזמן האחרון, היה טיפול והיתה התקדמות.
פנינה פירסטון: אבל התבטלה ישיבה אחת של הוועדה והיא היתה אמורה לעסוק בעניין זכויות כוח אדם.
פנינה פירסטון: לצערי, זה לא בא לידי ביטוי והסבל המתמשך של אנשים שאני מדברת בשמם הוא בל יתואר.
פנינה פירסטון: על כך, לצד התודה והעזרה, חבל שזה נושא שלא נתנו לו תשומת לב ועולם כמנהגו נוהג.
דורון רז: אני מייצג את איגוד נותני שירותי סיעוד.
דורון רז: ראשית, אני רוצה לברך אותך על ההתייחסות העניינית לנושאים.
דורון רז: ישבתי אתך עוד לפני שנכנסת לתפקיד והראיה היתה עניינית ורצינית.
דורון רז: אני כבר 3 קדנציות בוועדה הזאת עם שלושה יושבי ראש ואני רוצה להגיד שיש שיפור עצום ויחידת הסמך הבינה, לפחות בתחום שלנו, הרבה דברים שלא היו מובנים קודם ובאמת העבודה שלה השתנתה לטובת הקשישים או הנכים שזקוקים לשירותים.
דורון רז: יש יותר גמישות וכל מיני פתרונות ביניים שנתנו אפשרות לשפר את העמידה מול המערכת הציבורית.
דורון רז: הייתי רוצה לשמוע אם היה אפשר לתת פתרון ואתן דוגמה: לפני שבועיים שלושה היה לי קשר עם משטרת ההגירה.
דורון רז: פנו אלינו בנושא של עובדים נפאלים, שחברת תיווך הביאה והשאירה אותם באיזה שהוא מקום והייתי המום מהגישה האנושית של משטרת ההגירה.
דורון רז: אמר לי מפקד היחידה: אין לי לב לזרוק אותם לחו"ל אחרי ששילמו 5000 דולר בשביל לבוא לפה.
דורון רז: תנסו למצוא להם מקומות עבודה.
דורון רז: הפעלתי את כל חברות הסיעוד ושלחתי נציג שלנו אליהם, לדירה בתל אביב.
דורון רז: אני לא יודע מטעם מה, חלק גדול מהם ברחו מהדירה.