GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרים כהן: אז אני מבקש לא לאפשר עובדים זרים ששוהים כאן באשרה של בניין שיועסקו על ידי קבלנים אלא להעסיק אותם בצורה מסודרת.
דני יתום: לא קבלנים וגם לא במקצוע אחר.
אפרים כהן: זה מה שתעשה משטרת ההגירה בזמן הקרוב, זה הנושא.
אסתר דומיניסיני: אני רוצה באמת לומר שסך הכל ההסדר עם התאחדות הקבלנים הוא עובד של מערכת איזה שהיא של איזונים שאני חושבת שאנחנו צריכים לשמור אותה.
אסתר דומיניסיני: של אחד באמת הקבלנים הסכימו לתוואי יורד של עובדים זרים אבל כנגד התקבלה תוכנית שהממשלה התחייבה להשקיע בה כ- 33 מיליון שקלים של בעצם סבסוד, הכשרה בבניין ומינוי של מן חונך כזה באתר ואני חושבת שכאשר מדברים על הנושא של כל הענף צריך לראות את זה כחבילה אחת על מנת באמת ליצור את מערכת האיזונים שמחד אם יהיה להם כוח האדם שנחוץ להם, מאידך שנעמוד בהחלט בהחלטות הממשלה לגבי העניין של תוואי העובדים הזרים.
אסתר דומיניסיני: אני מוכרחה לתת להם פה מחמאה שבאמת היה פה שיתו פעולה טוב עם ההתאחדות והבנה ומוכנות ללכת לקראת העניין של תוואי יורד ולכן מאד חשוב שההסדרים שנחתמו באמת יישמרו כלשונם כי אחרת הם ירגישו קצת מרומים.
רן כהן: מה היה הביצוע לגבי קבלת עובדים ישראלים?
אסתר דומיניסיני: התקציבים על ידי התמ"ת הוקצו, התוכניות נבנו, היו מפגשים עם התאחדות הקבלנים.
אסתר דומיניסיני: בעצם הכדור במגרש שלהם.
אסתר דומיניסיני: מדויק, היה פרק זמן שלא היית.
רן כהן: אני יכול להגיד לך רק דבר אחד, שנה וחצי אני יודע שאיגוד הקבלנים רצה לבצע את זה.
דני יתום: זאת שאלה מאד מאד חשובה ודומיננטית.
דני יתום: אני מבקש שתתני לנו תשובה לעניין הזה .
רן כהן: זה אחד הנושאים הכי קריטיים בענף הבניין.
דני יתום: נכון, איך להגדיל את מספר הישראלים שעובדים בתחומים האלה.
רן כהן: כל המאבקים, גירוש לא גירוש של עובדים זה הכל לא הראה בעבר מעשיות מבחינת קבלת עובדים ישראלים.
רן כהן: התאחדות הקבלנים היה להם הסכם על 2004, אם אני לא טועה.
דני יתום: חבר הכנסת כהן, בוא ניתן להם ונשמע מה קורה.
דני יתום: העלית נקודה מאד מאד נכונה ובוא נשמע.
דני יתום: מנכלי"ת שירות התעסוקה בבקשה.
אסתי דומיניסיני: מכל מקום, במסגרת ההמלצות שהוגשו לשר התמ"ת בינואר 2003 ושעכשיו עולה השאלה האם הם יושמו או לא יושמו ומי אחראי לגבי יישום שלהם או לא יישום, אז אני רוצה להגיד פה בצער מסוים שעד היום התאחדות הקבלנים לא ברשותך, יודקה, למרות שהיו מספר מפגשים, הרי כדי שייקלטו עובדים בענף הבניין ההתאחדות היתה צריכה להעביר את הדרישות באתרים שהם בעצם רוצים לתלות את ישראלי כי התנעת הגלגל צריכה להתרחש ברגע שאומר הקבלן ההוא וההוא.
אסתי דומיניסיני: אז סוכם שיהיה לפחות פיילוט עם 10 קבלנים שהם יהיו המובילים.
אסתי דומיניסיני: הגדולים ביותר שאפשר יהיה להוכיח שהתוכנית עובדת.
אסתי דומיניסיני: התפיסה היתה שהם יוכשרו באתר הבניין כדי שיווצר הקשר עם הקבלנים אבל הרי צריך להתחיל שיהיו אותם קבלנים שאומרים, רוצה אני.
אסתי דומיניסיני: אני עצמי התקיימו אצלי שתי ישיבות כולל הכל מתועד באימיילים וכל זה להתאחדות, חבר'ה, תגידו לקבלנים שנתחיל לעשות את הרעיונות, נתחיל להביא את העובדים ונתחיל להתניע את התהליך הזה.
אסתי דומיניסיני: אני יכולה להוכיח שעד היום לא קבלתי רשימה כזאת.
אסתי דומיניסיני: עד לפני שבוע, אני רוצה לדייק.
דני יתום: נטפל בזה.
אסתר דומיניסיני: לכן אני אומרת שוב, התוכנית מוכרת לכולם , אני חושבת שהיא תוכנית שיש בה פוטנציאל, אני חושבת ששווה לנסות אותה , אני חושבת שגם ההתאחדות, גם המדינה, התמ"ת, האוצר עשו פה באמת תוכנית ייחודית שאנחנו מנסים לחקות אותה לענפים אחרים בגלל שבאמת נעשה פה ניסיון ראשוני לבוא ולהגיד, לא רק, כמו שאמרת לנקוט בדברים השליליים כמו לגרש ולתפוס, אני אומרת שוב, זה ענף חשוב למשק, אסור לגרום לאיזה שהיא קריסה של הענף הזה, צריך לייצר פה יציבות ואנחנו רואים שגם הפלסטינים וגם הנושא של העובדים הזרים לא מייצרים יציבות בענף ולכן צריך לעשות מעשה של ראייה ארוכת טווח איך לבסס את המקצוע הזה ואת הענף שיוכל להתקיים ולגרום להנעת גלגלים נוספים כי הם מייצרים מעבר לבעיות במקצועות האחרים שזאת הבעיה, הם מייצרים מעגלים נוספים של תעסוקה ולכן חשוב לדחוף את העניין ולתת לו את כל הגיבוי.
אסתר דומיניסיני: אני חושבת שהתמ"ת מוכן לזה וגם הוא מקיים על זה דיונים.
אסתר דומיניסיני: אנחנו לא קבלנו עד היום אף רשימה של קבלן שאומר, אני רוצה להתחיל.
אסתר דומיניסיני: אני מתחייבת, ברגע שתגיע רשימה נעשה את כל המאמצים לממש את התוכנית.
רן כהן: ברשותך, אדוני היושב ראש, הערה לגוף העניין.
רן כהן: למיטב זכרוני, עד תחילת התוכנית הזאת ענף הבניין קלט בין 12 ל- 14, עובדים בישראל.
רן כהן: לא רק ערבים אלא גם יהודים.
רן כהן: אז מה קרה בעצם.
רן כהן: עם התוכנית הזאת העניין הזה נפסק?
רן כהן: זה לא מוזר?
דני יתום: אנחנו נשמע נכון.
דני יתום: יודקה יציג את זה בתורו וזה יהיה אחד הנושאים שנצטרך לסכם אותם ולראות איך מטפלים בעניין ואם ממשיכים הלאה.
משה ברסימנטוב: כן.
משה ברסימנטוב: אלף על שיטת ההעסקה החדשה שהיא תולדה של צוות בינמשרדי שישב תקופה ארוכה וגיבש אותה, דיבר פה כבר היועץ המשפטי של משרד התמ"ת.
משה ברסימנטוב: אני מדבר מבחינתנו, מבחינת משרד האוצר, אני מניח שמבחינת הממשלה כולה פונקצית המטרה היא אחת, לשלב ישראלים בכל מקום בו ניתן גם אם זה אומר שאנחנו צריכים והאמצעי הטוב ביותר לעשות את זה הוא על ידי השוואת העלויות בין עובדים זרים לעובדים ישראלים ועידוד העסקת ישראלים.
משה ברסימנטוב: במקביל, הממשלה בצוות בראשות מנכלי"ת שירות התעסוקה גיבשה תוכנית לעידוד העסקת ישראלים בענף.
משה ברסימנטוב: מבחינתנו התוכנית הזאת צריכה לצאת לא היום אלא שלשום וצריך לראות באמת מה החסמים שמונעים את היישום שלה.
משה ברסימנטוב: אני יודע שמבחינתנו הם לא תקציביים ואנחנו העמדנו את התקציב הזה גם השנה ונעמיד אותם גם בשנה הבאה.
משה ברסימנטוב: וצריך לפעול.
משה ברסימנטוב: לא הייתי ממהר להגיע למסקנה כי עובדה שמשתלבים ישראלים בענף הבניין בכל מקרה, צריך גם לנצל את הכלי שהעמידה מנכלי"ת שירות התעסוקה בתוכנית שלה .
דני יתום: בסדר, תודה, יוסי אדלשטיין, אתה יכול להוסיף משהו?
יוסי אדלשטיין: לגבי מה שנאמר פה אז יש היום כ- 10,500 עובדים שרשומים בתאגידים ויש את כל נושא ההחלפות של כל לה שיוצאים מהארץ, אחד תמורת אחד.
יוסי אדלשטיין: מהשבוע שעבר התחלנו בפעילות אכיפה מוגברת באתרי הבנייה ובינתיים כבר שמנו 60 עובדים מאלה שנתפסו באתרי הבנייה לא חוקיים העברנו אותם לתאגידים.
דני יתום: תודה.
דני יתום: משרד הבינוי והשיכון .
דני יתום: יוסי שבת, בבקשה.
יוסי שבת: קודם כל מבחינתנו אנחנו רואים את מכלול הנושא של העסקה בענף הבניין.
יוסי שבת: המטרה היא מבחינת משרד השיכון שיהיה היצע זמין של עובדים ולא משנה לנו איך הוא יבוא.
יוסי שבת: מה שקורה כרגע שמבחינת עובדים זרים הסבירו כאן מה המצב, המכסה כל הזמן הולכת ויורדת, יש פחות עובדים.
יוסי שבת: מבחינת עובדים מהשטחים, היה לנו בערך חודשיים סגר, הקבלנים קבלו היו להם מכסות של בערך עשרת אלפים ויותר עובדים מהשטחים בהיתר ולא קבלו אותם בתקופת הסגר ואז אנחנו מקבלים המון פניות על תוספת למצוקה הקיימת.
יוסי שבת: מבחינת עובדים ישראלים הזכיר חבר הכנסת כהן על היה בערך בשנים 99' עד 2002 היינו ברמה של בערך 120 אלף ואחרי כן פתאום היה איזה קפיצה כזו ל- 130 אלף ברמה כזו.
יוסי שבת: ברבעון השני של 2005, של השנה שוב יש ירידה.
יוסי שבת: מה שקורה כרגע, יש בסך הכל הכללי מצוקה של עובדים וזה מתבטא גם בסקרים של בנק ישראל.
יוסי שבת: פעם ברבעון בודקים את חברות הבנייה, מה המגבלה העיקרית שלכם בענף וזה חוזר על עצמו כל הזמן, יש בעיה של עובדים ואין מספיק פתרונות.
יוסי שבת: עכשיו, עוד משהו שחשוב לנושא הזה שכרגע הפעילות בענף היא ברמה נמוכה, משהו כמו 30 אלף התחלות בנייה שזה דומה להיקפים בשנה שעברה, אבל מאד יכול להיות שבאיזה שהוא שלב הפעילות תגדל כי התוצר צומח והפעילות במשק קצת יותר גדלה, ההשקעות בבנייה עדיין לא הגיבו לכל הצמיחה שהיתה במשק בשנה שנתיים האחרונות וסביר להניח שפה יהיה לנו עוד עומס ולחץ מבחינת מחסור בעובדים.
יוסי שבת: כלומר, המצוקה היא קיימת, היא כל הזמן סיסטמתית והיא צפויה אפילו להחריף.
יוסי שבת: אנחנו, משרד השיכון איפה שהחלק שלנו מתבטא זה בקטע של הועדה של אסתר דומיניסיני, אנחנו היינו גם שותפים ושם ניסינו יותר לתת דגש לשינוי תדמית בנושא של תיעוש כי מבחינתנו הנושא של תיעוש קודם כל בהיבט של תיעוש יש עוד עניין שלא הוזכר, היתה החלטת ממשלה באוגוסט 2002 על עידוד התיעוש, ואנחנו פעלנו דרך ועדות בראשות אנשים במשרד על הפצת ידע, על שינויי תקינה, מחקר ופיתוח, שינויי תדמית אבל זה בעצם חלק מסוים כשהמטרה שלו בסופו של דבר לבוא ולתת לעקוף את הענף, להקטין את התלות בעובדים ולעודד כניסה של ישראלים.
יוסי שבת: בזה מתבטא החלק שלנו.
דני יתום: איתן כהן ממינהלת ההגירה, בבקשה.
איתן כהן: מה שאני יכול להוסיף כדי לא לחזור על דברי החברים השותפים כאן שעד היום אנחנו הצלחנו לעשות כ- 7500 בדיקות גיאומטריות על מנת לא לעלות למנוע זהויות כפולות, בדויות וזה בשיתוף התאחדות הקבלנים.
איתן כהן: אנחנו גם מקפידים לא לבצע אכיפה במקומות שבהם לנים העובדים כשאנחנו יודעים שחברות מסוימות מלינות אותם במקומות מסוימים.
דני יתום: ברור, תודה.
דני יתום: יודקה, המנכ"ל היוצא-נכנס של התאחדות הקבלנים.
יהודה שגב: קודם כל אני מודה לך שאתה מקיים בפגרת הכנסת דיון מיוחד על נושא כוח עבודה בענף הבנייה.
יהודה שגב: הנושא מבחינתנו הוא קריטי, אקוטי ואני אתאר אחר כך את הבעיות שלו.
יהודה שגב: אני מוכרח לומר לך שאני כבר מתלבט 10 דקות כיצד לפתוח ואני בורר את המילים שלי בצורה הכי עדינה שאני יכול.
יהודה שגב: והכותרת שלי היא מאד פשוטה, אם כל מה שנאמר פה נכון אז הממשלה הזאת היא פשוט מנותקת ממה שקורה בענף הבנייה.
יהודה שגב: נתק מוחלט ואני ברשותך רוצה להתחיל מכיתה א' להסביר מאיפה היינו ואיפה אנחנו נמצאים היום.
יהודה שגב: אנחנו במשך 5 שנים סובלים מחוסר זמינות ויציבות בהיקף העובדים.
יהודה שגב: אנחנו סובלים יותר אבל 5 שנים זה אופק מספיק בשביל להסביר מה קורה אצלנו.
יהודה שגב: יש פלסטינים, אין פלסטינים.
יהודה שגב: אדוני הישוב ראש, אנחנו התחלנו את האינתיפאדה הראשונה ב- 70 אלף עובדים בענף הבנייה על הפיגומים שיום אחד נעלמו.
יהודה שגב: התחילו להגיע זרים.
יהודה שגב: המכסה כזאת, המכסה ירדה, המכסה עלתה, המכסה הגיעה, כל הזמן אנחנו במצוקת עובדים.
יהודה שגב: החלטנו לעשות סוף לבעיה של חוסר זמינות בכמות העובדים.
יהודה שגב: אמרנו, לא נתקוף את הממשלה, נלך עם הממשלה, נחתום על הסדר הוליסטי שכולל עובדים זרים ועובדים ישראלים.
יהודה שגב: נאמר מה מרכיבי ההסכם ואני אתאר מה המצב בו.
יהודה שגב: בנובמבר 2004 בהחלטת הממשלה, הוחלט להקצות 40 מיליון שקל להכשרת ישראלים.
יהודה שגב: אמרנו יופי, טווח רחוק, נעשה תוכנית.
יהודה שגב: מונתה הגברת אסתר דומיניסיני ליושבת ראש הועדה, עשתה עבודה נפלאה והבאנו המלצות כיצד צריך להשאיר עובדים ישראלים בהסכמה מוחלטת.
יהודה שגב: אגב, יושב פה הקבלן שעשינו אצלו את הביקור של הועדה, משה רפאלוביץ, סגן נשיא התאחדות הקבלנים, תכף הוא ידבר.
יהודה שגב: והגענו לתוכנית, אדוני, אנחנו נמצאים בראשון לנובמבר, מי שלא יודע, אוקטובר לא עובדים, אנחנו נמצאים בראשון לנובמבר, התוכנית הזאת לא פורסמה.
יהודה שגב: מה זה לא פורסמה, יש תוכנית שאומרת, כמה כסף אמור לקבל הקבלן, כמה כסף אמור לקבל העובד, כמה כסף הקבלן צריך לתת לעובד, כמה זמן מכשירים אותו, איפה מכשירים אותו, עד לרמת הפרטים הקטנים.
יהודה שגב: בשורה התחתונה, לא מעניין אותי כל הסיפורים.
יהודה שגב: התוכנית לא פורסמה.
יהודה שגב: אני יכול להגיד שיש פירמה שהיתה שופתה לתהליך הזה וחשבה שאנחנו באמת מתכוונים ברצינות, גם אנחנו וגם הממשלה.
יהודה שגב: כבר אספה קבוצת עובדים ולצערי הרב פיזרה אותם.
יהודה שגב: כי את הפצ'ה מצ'ה שזה כסף להפעלת התוכנית, עד לזה הרגע אין נוהלים מפורסמים.
יהודה שגב: אני לא יכול לתת כסף שהממשלה צריכה לתת.
יהודה שגב: ואין תמריץ לעובד עדיין, אסתי, ואין תמריץ לקבלנים עדיין בנוהלים.
יהודה שגב: לצערי הרב היא לא היתה בדיון האחרון אצל מנכ"ל התמ"ת, אבל נמצא פה תומר מוסקוביץ שהיה שאישר את התוכנית .
דני יתום: מתי זה היה הדיון האחרון בנושא?
יהודה שגב: לפני כשבועיים.
יהודה שגב: , אם אני לא טועה.
יהודה שגב: והתוכנית אינה מופעלת ואנחנו בנובמבר ואיפה לפחות האלף או אלפיים עובדים שהיו צריכים להיות על הפיגומים?
יהודה שגב: העבירו לי את הטיוטות האחרונות באי מייל, נתתי אישור תפרסמו ולא פורסם.
יהודה שגב: למה, אני לא יודע.
יהודה שגב: סוכם שיהיה תהליך שיווקי, אסתי המליצה על 5 מיליון שקל, אנחנו מיליון וחצי שקל, 3 וחצי מיליון שקל הממשלה ואנחנו מחכים שיהיה תהליך שיווקי.
יהודה שגב: הישראלים לא יבואו לבד.
יהודה שגב: אם אנחנו לא נעשה תוכנית כמו שצריך ואסתי עשתה תוכנית כמו שצריך, הישראלים לא יבואו, על מה אנחנו מדברים פה?
יהודה שגב: אז כבר מ- 2005 נעלמה לחסר לפחות 3000 עובדים שזה היעד שאסתי שמה ואנחנו מדברים כאילו ה- 3000 על הפיגומים.
יהודה שגב: זה דבר ראשון.
יהודה שגב: עכשיו אני רוצה לעבור לנושא העובדים הזרים.
רן כהן: רק רגע, מה התשובה שאסתי דומיניסיני אמרה לגבי חוסר הקבלנים?
יהודה שגב: איך אתה רוצה שהוא יחתום חוזה עם העובד?
דני יתום: לא, לא, יודקה, סליחה.
דני יתום: היא לא ביקשה את זה.
דני יתום: היא ביא טוענת שהיא היתה צריכה לקבל רשימת הדרישות, לא החוזים, הדרישות של עובדים ישראלים באתרים השונים והיא לא קיבלה.
דני יתום: זה נכון?
דני יתום: לא נכון?
יהודה שגב: אני מודיע לך שאנחנו אחרי הניסיון כשל שהיה לנו עם החברה הקבלנית שאספה את העובדים ופיזרה אותם, אני לא ניגש לקבלנים.
יהודה שגב: אני רוצה תוכנית, אני רוצה חוזה, אני רוצה כסף.
יהודה שגב: נקודה.
יהודה שגב: אני גמרתי עם כל המעשיות והסיפורים.
יהודה שגב: אני מוכן לאסוף עכשיו 20 קבלנים, להציג להם תוכנית שהממשלה חתומה עליה, לא שאני חתום עליה.
יהודה שגב: כי אני כבר התבזיתי.
יהודה שגב: אני כבר הייתי חתום על תוכנית ואמרתי, זה יוצא לדרך אתמול, איפה אנחנו אתמול?
יהודה שגב: נובמבר זה אתמול.
יהודה שגב: על מה מדברים אתי?
יהודה שגב: אז את נושא הישראלים נשים עכשיו בצד.
דני יתום: אני רוצה רגע לעצור כאן על מנת לנסות להגיע למשהו.
דני יתום: אם נצא מהדיון הזה והצלחנו ליישר את ההדורים בתחום הזה וכמה רגעים או כמה ימים אחרי שהדיון הזה יסתיים תצא תוכנית אז יצאנו נשכרים.
דני יתום: אני רוצה להבין ממך, אסתי, עד כמה הרשימה הזאת, אני מבין שהיא לא בהכרח מחייבת, עד כמה הרשימה הזאת, זאת לא רשימה של אנשים, זו רשימה של מספרים, קבלן א' צריך 20 כאלה, מוכן לקלוט 20 כאלה, קבלן ב' 30 כאלה, קבלן ג' 40 כאלה, קבלן ז' 50 כאלה.
דני יתום: כמה זה קריטי לפרסום התוכנית ומה הבעיה שלך לתת את המספרים האלה?
רן כהן: אם מותר לי להוסיף שאלה, למה אתם צריכים בכלל את רשימת הקבלנים?
רן כהן: למה זה לא הולך הפוך?
רן כהן: למה אתם לא צריכים כלומר, מהן התחייבויות הממשלה לסייע במסגרת התוכנית הזאת וכל קבלן יפנה, על פי הנתונים הללו.
רן כהן: אני, אם הייתי קבלן בשום פנים ואופן לא הייתי אומר לך כמה עובדים אני רוצה לפני שהייתי יודע מה הממשלה מתחייבת בהצהרה שלה.
רן כהן: למה אתם לא מצהירים?
אסתי דומיניסיני: לא נוח לי לומר אבל אני אומר.
אסתי דומיניסיני: התוכנית, אני הייתי יושב ראש הצוות ביחד עם יודקה וכל החברים שהוזכרו פה והוגשה התוכנית.
אסתי דומיניסיני: אני לא אחראית על יישום התוכנית.
אסתי דומיניסיני: בפועל מי שמיישם את התוכנית זה מנכ"ל התמ"ת.
אסתי דומיניסיני: אני מנסה להסביר ולענות לך.
דני יתום: לאף אני שאלתי משהו אחר.
דני יתום: אם צריך לדבר עם מנכ"ל התמ"ת אז נדבר גם מנכ"ל התמ"ת.
דני יתום: נו באמת, הוא לא כאן.
דני יתום: אני שואל ואת אמרת קודם שהתוכנית לא פורסמה כתוצאה מהעובדה שהקבלנים אל העבירו דרישות מספריות.
דני יתום: עד כמה זה קריטי?
אסתי דומיניסיני: לא זה מה שאני אמרתי.
אסתי דומיניסיני: התוכנית הוגשה וגובשה ומסוכמת.
אסתי דומיניסיני: מה שיודקה מעלה פה ובצדק שבעצם לא פורסם נוהל פעולה אופרטיבי שתרגם את החלטות הועדה ליישום ולביצוע.
דני יתום: אז מה יהיה השלב הבא?
דני יתום: בשלב הבא הוא יעביר לך את זה, את המספרים?
אסתר דומיניסיני: רק רגע.
אסתר דומיניסיני: בנוהל אני לא מטפלת.
אסתר דומיניסיני: אחרי שאני הגשתי את הנושא הזה אני לא אחראית על יישום התוכנית מישהו אחר צריך לבצע אותה.
אסתר דומיניסיני: אני, מתוך מחויבות באמת לקבלנים כי באמת הם עשו פה עבודה נהדרת, פניתי להתאחדות בלי קשר אם כן יוצאים נוהלים או לא כי אמרתי שגם במיקרו אם אני אקבל את הרשימות אני אצליח לעזור להם.
אסתר דומיניסיני: אז אמרתי, חבר'ה, תביאו לי כמה קבלנים.
דני יתום: זה לא תנאי.
דני יתום: הלאה יודקה, תמשיך.
יהודה שגב: אני רוצה לעבור ברשותך לעובדים הזרים.
יהודה שגב: אנחנו כתוצאה מהכאוס של העובדים וחבר הכנסת רן כהן היה יושב ראש הועדה הקודם, היה ערני לעניין.
יהודה שגב: אני יכול להגיד לך שחבל על שיחת הטלפון.
יהודה שגב: יש לי התחייבות ויותר מהתחייבות שבימים הקרובים זה ייצא לפועל.
יהודה שגב: אני רק אומר לך שהימים הקרובים שיצאו לפועל זה בראשון לנובמבר ואנחנו איבדנו שנה.
יהודה שגב: זה הכל.
רן כהן: אני לא מסכים.
רן כהן: הועדה הזאת היה לה רצון עצום כדי שכל התוכנית הזאת תרוץ ויש חשיבות עצומה שיושב ראש הועדה ילחץ על מנכ"ל התמ"ת לבצע יום אחד מוקדם מכפי שזה יהיה.
יהודה שגב: אני מסכים אתך.
יהודה שגב: אני התרעתי על חוסר מימוש החלטת הממשלה ודחייתה לנובמבר אז אני באותו הפאתוס רוצה גם לומר שישבנו אצל מנכ"ל התמ"ת, דיברתי אתו גם שלשום, הוא התחייב שעניין של ימים שזה ייצא.
יהודה שגב: יש עכבות טכניות.
יהודה שגב: אני מאד מקווה שאחרי החגים אני יכול להוציא את התוכנית הזאת לפועל.
יהודה שגב: הם יודעים שיש לי כנס קבלנים ב- 29 לספטמבר ואני רוצה לחשוף את התוכנית הזאת שם כי אני לא חושף את התוכנית.
יהודה שגב: אני אומר לך, אני פעם אחת מקבל כוויה, לא יותר.
יהודה שגב: הנושא של העובדים הזרים אפשר לעבור?
יהודה שגב: תודה.
יהודה שגב: לגבי העובדים הזרים.
יהודה שגב: אמרתי שהיה כאוס מוחלט בכמות, בזמינות, בחטיפות, במעבר, בהעסקה בלתי חוקית וכיוצא בזה.
יהודה שגב: ראשית, לאורך כל השנים האחרונות היתה אמיתה או אמת שהקבלנים הם אלה שיצרו את בעיית מהגרי העבודה הבלתי חוקיים, זה המונח שאתם משתמשים בו שהוא המונח הנכון לתאר את העובדים הזרים הבלתי חוקיים.
יהודה שגב: וראה איזה פלא, לאחר גמר התהליכים, הסתבר שאם יש פה 180 או 200 תלוי , כ- 200 אלף מהגרי עבודה שמתוכם למעלה ממחציתם זה מהגרי עבודה בלתי חוקיים, מסתבר שענף הבנייה הסתובב סביב ה- 12 אלף או עשרת אלפים עובדים.
יהודה שגב: ואנחנו לא היינו הבעיה.
יהודה שגב: זה ברמה הכללית.
יהודה שגב: פרטנית, הלכנו להסכם שעורר דבר אחד.
יהודה שגב: הלכנו לויתורים מרחיקי לכת, כואבים, קשים שהאנשים שהם פקידי הממשלה בכלל לא מודעים לזה.
יהודה שגב: אני רוצה לומר לך, אנחנו הסכמנו לרדת בתהליך הדרגתי במספר העובדים הזרים כי חשבנו שכבר יהיה ישראלים, המספר 17.5 ל- 15 היה כי אנחנו כבר הכשרנו 2500 עובדים שעוד לא התחלנו את הראשון שלהם.
יהודה שגב: אבל הסכמנו לרדת ל- 17,500 עובדים.
יהודה שגב: אני אומר שוב, אנחנו, בראשון לנובמבר, שמעת פה את כל אנשי הממשלה אומרים לך שאנחנו יש לנו עשרת אלפים שזה מספר אחד ששמעתי, 10,300 ו- 10,500 .
יהודה שגב: זה המספרים שיש היום בענף.
יהודה שגב: תגידו לי איך אתם רוצים שאנחנו נעבוד שחסרים לנו עשרת אלפים עובדים.
יהודה שגב: אני אגיד לך מה קרה עד אפריל, מה קרה עד יוני.
יהודה שגב: לא היתה צעקה ולא באנו אליכם.
יהודה שגב: כי היו פלסטינים על הפיגומים.
יהודה שגב: עד שלא סגרו לנו בפיגוע האחרון את הפלסטינים לא צעקנו, יכולנו להסתדר.
יהודה שגב: אנחנו לא רוצים עובדים זרים, אנחנו רוצים עובדים מקצועיים על הפיגומים.
יהודה שגב: זה מה שאנחנו רוצים.
יהודה שגב: המחיר השני שילמנו הוא מחיר כבד.
יהודה שגב: אנחנו הכפלנו את מחיר שעת העבודה של עובד.
יהודה שגב: אנחנו היום משלמים 10.5 דולר על מנת שנעמוד בהסכם.
יהודה שגב: שמעת כמה כסף המדינה קיבלה מהעניין הזה.
יהודה שגב: אנחנו, אף אחד מהקבלנים שלנו לא תכנן את זה לטווח כזה.
יהודה שגב: הכל יצא מההפסדים הקיימים בחברות.
יהודה שגב: אפשר לראות את הדו"ח של החברות הציבוריות, אף חברה לא הרוויחה לא השנה ולא בשנה עברה מבנייה.
יהודה שגב: לא תמצא.
יהודה שגב: 42 חברות ציבוריות בבורסה, כולן הפסידו.
יהודה שגב: מה אחרים אני לא יודע.
יהודה שגב: המחיר הזה הוא כולו הלך לכיס הממשלה.
יהודה שגב: בשביל מה?
יהודה שגב: בשביל שלנו אנחנו הסכמנו לזה על מנת שלנו תהיה יציבות בעובדים, שיהיה לנו את הכמות שאנחנו רוצים.
יהודה שגב: את היציבות של העובדים ואין את הכמות של העובדים.
יהודה שגב: מי משלם 70 מיליון שקל נזקים לענף הבנייה לחודש על אי מסירת פרויקטים ממשלתיים?
יהודה שגב: אותה ממשלה שלא דאגה לנו לעובדים קונסת אותנו.
יהודה שגב: קונסת את הקבלן שהוא לא עמד בלוח הזמנים במסירת פרויקט.
יהודה שגב: גשר, רכבת, נמל, את מי זה מעניין?
יהודה שגב: מה זה מעניין?
יהודה שגב: את מי זה מעניין שאנחנו במקום למסור דירה אחרי 24 חודש מוסרים אחרי 36 חודש ומשלמים לדייר בין 500 ל- 1000 דולר לחודש עבור הדירה שהוא לא מקבל אותה בזמן?
יהודה שגב: את מי זה מעניין?
דני יתום: מה עשיתם כדי לפתור את הבעיה הזאת?
דני יתום: בטח לא חיכיתם עד הדיון הזה?
יהודה שגב: בודאי שלא.
דני יתום: אז מה הפתרון?
יהודה שגב: אנחנו נפגשנו בצוות המשא ומתן לפני כעשרה ימים או שבוע יחד עם התאגידים ויחד אתנו על מנת לבדוק ולבחון איך אנחנו מקדמים בדחיפות את מימוש ההסכם.
דני יתום: אבל אתם אומרים שההסכם לא ייתן פתרון.
דני יתום: מימוש ההסכם לא נותן עשרת אלפים עובדים בחודש.
יהודה שגב: אני אומר מה הוא נותן.
יהודה שגב: הוא נותן פתרון חלקי שיתממש במהלך חודש נובמבר והצעקה שלי זה שאנחנו היום כבר היינו צריכים לעמוד עם 17,500 עובדים אחרי שהכל עובד בסדר ועל הנזקים האלה אף אחד לא מפצה אותנו.
יהודה שגב: דבר שני, אנחנו רוצים שהמכסה שלנו לשנת 2005 תושלם עד תום.
יהודה שגב: הממשלה אמרה שיש תוכנית של עובדים זרים שמסתובבים, של עובדים זרים מהתעשייה שיעברו אלינו, של שיחלוף עובדים במסגרת ה- 920 עובדים שתומר כרגע דיווח עליהם.
יהודה שגב: ההחלטות הן בסדר.
יהודה שגב: במבחן התוצאה זה לא הולך.
יהודה שגב: זה לא עומד על הפיגומים ואנחנו סופגים כאן נזקים.
יהודה שגב: סיכמנו עוד דבר, שבינואר נתכנס שוב ונבחן איך אנחנו מממשים את ההסכם.
יהודה שגב: אני רוצה להגיד לך, יש דבר אחד שאף אחד לא מדבר עליו, בשנת 2006, מ- 10,300 לא מ- 17,500 הולכים לעזוב פה 6000 עובדים, 6000 עובדים שהפז"מ שלהם 63 חודש.
יהודה שגב: יוסי לא מאשר לי יום אחד אחרי ה- 63 חודש.
יהודה שגב: נגמר.
יהודה שגב: אף אחד לא דיבר על זה.
יהודה שגב: אני לא רוצה לדבר על הבעיות הנגזרות הראשוניות מזה.
דני יתום: כמה יחידות בנייה מתוכננות או מה היקף הפעילות, האם משרד הבינוי והשיכון , האם המספרים האלה של ענף הבניין זקוק ל- 20 אלף עובדים , האם המספרים האלה מקובלים עליכם, משרד הבינוי והשיכון?
יוסי שבת: אנחנו לא באנו ובדקנו לפי עובדים פר פרויקטים שקיימים אבל אנחנו יכולים לראות לאורך תקופה ארוכה מה היקף הפעילות.
דני יתום: 20 אלף עובדים ש-10,000 נמצאים ו-10,000 אינם זה מספר שמקובל עליכם?
דני יתום: אתם חולקים עליו?
יוסי שבת: יש כמות הפעילות ומה שקורה מבחינת הפעילות, הפעילות היא ברמה של 30 אלף יחידות דיור, אנחנו מדברים על זה כבר בערך 3 או 4 שנים.
יוסי שבת: לא רואים סיבה שזה ירד מתחת לזה אולי אם כבר יעלה מעל לזה.
דני יתום: מה זה אומר מבחינת מספר העובדים?
יוסי שבת: מבחינת מספר העובדים אנחנו דיברנו על היקף של ישראלים יש לנו רמה סך הכל די יציבה של בערך 120 אלף לאורך זמן ומה שקרה לנו מבחינת יתר העובדים, מבחינת עובדים מהשטחים ועובדים זרים, עובדים זרים כל הזמן יש מגמת ירידה במכסות.
רן כהן: כמה עובדי בניין יש בסך הכל כיום בישראל?
יוסי שבת: בערך 200 אלף, מעט פחות.
יהודה שגב: 185 אלף.
יהודה שגב: אבל ברשותך, אדוני, בוא, אני רוצה רגע לעשות הבחנה.
יהודה שגב: אין לנו בעיה של עובדי גמר, אין לנו בעיה של עובדי מערכות, אין לנו בעיה של מנהלי עבודה, הבעיה מתמקדת ב-45 אלף עובדים שאנחנו צריכים.
יהודה שגב: 5 עד 7 מקצועות.
דני יתום: 45 אלף - בזה מתמצית הבעיה.
דני יתום: מתוך 45 אלף, מה יש ואיך מחולקים לפי מגדלים אתניים?
יהודה שגב: 15 אלף ישראלים עובדים בענף on and off .
יהודה שגב: יש סדר גודל של 10,000 עובדים במקצועות הרטובים.
יהודה שגב: היום יש סדר גודל של 8,000 עובדים פלסטינים, מחר זה יכול להיות פחות ויכול להיות יותר, וכל היתר זה הפער.
דני יתום: לפי זה חסרים 12,000.
יהודה שגב: כתבתי לך במסמך 12,000 ואני מתקן כל בוקר את המספרים.
דני יתום: אז עכשיו אני שואל את משרד המסחר והתעשייה.
דני יתום: מה הפתרון?
דני יתום: יש לנו בעיה.
דני יתום: מעבר לעובדה שההסכם הזה ברגע שהוא יתפרסם לא יניב מיד עובדים נוספים בענף הבניין.
דני יתום: איך נותנים פתרון?
דני יתום: שמתם כאן בעיה מאד רצינית על השולחן לפני שאני שומע על בעיות נוספות ואני כבר לא מצליח לזכור את כל שורת הבעיות, בואו ננסה לטפל בבעיה המרכזית וזה איך אנחנו לא הופכים את ענף הבניין לענף נכה כתוצאה מכך שחסרים בו עובדי במקצועות הרטובים.
דני יתום: לשים פלסטינים?
דני יתום: מה אומרת הממשלה?
דני יתום: משרד המסחר והתעשייה.
דני יתום: ההסכם לא פותר את הבעיה.
אפרים כהן: הפתרון הוא בכך שאנחנו עכשיו נעשה מבצע משולב לאיתור כל העובדים הזרים השוהים שהייה בלתי חוקית ולהביא אותם לתאגידים.
אפרים כהן: במידה ויתברר שלא הצלחנו בנושא הזה , אני אמליץ בפני הנהלת המשרד ולפני גורמים לאפשר כניסת עובדים זרים לישראל כדי לכסות את המכסה.
יהודה שגב: תודה רבה, כל הכבוד.
אפרים כהן: אני אומר את זה עוד בקול רם.
רן כהן: אדוני היושב ראש אם מותר לי הערת ביניים.
רן כהן: וגם תפקידה של הועדה הזאת זה לדאוג לעבודה של ישראלים.
רן כהן: הלחץ הכי חזק שצריך לצאת מכאן הוא לכך שמיד אבל מיד תתאפשר קליטה של עובדים ישראלים בענף.
רן כהן: זה אם יש מצוקה ואם יש וואקום זה סיבה טובה שדווקא עכשיו העניין הזה יתפרץ.
רן כהן: סוף סוף הוא יתפרץ.
רן כהן: המטרה השניה לדעתי זה לאתר את העובדים הזרים הבלתי חוקיים ולהביא אותם לכאן לפני שפותחים את השמיים לעובדים אחרי.
רן כהן: קודם כל זה חייב להיות בייעוד של הענף.
רן כהן: לאחר מכן צריך לראות מה המשך העניין.
רן כהן: כמה שאפשר לתרגם את הלחץ הזה לכניסה של עובדים ישראלים יותר טוב.
יהודה שגב: חבר הכנסת רן כהן, אם מחר נקלוט ישראלי הוא יהיה כשיר במקרה הטוב בין 6 ל-9 חודשים.
יהודה שגב: אתה יודע את זה.
רן כהן: בתור פועל בניין לשעבר, אני אומר לך בין 3 ל- 6 חודשים.
רן כהן: שני פועלי בניין יש לך כבר.
משה רפאלוביץ: מספר דברים.
משה רפאלוביץ: ראשית, אנחנו מחפשים את המטבע מתחת לאור לא באמת איפה שהוא מתחבא.
משה רפאלוביץ: כי בסך הכל הסיסמה של עובדים ישראלים לענף לפי דעתי מיצתה את עצמה, למרות התאחדות הקבלנים מקצה כסף גדול שלא תמיד יש לה על מנת להכשיר את הישראלים שיעבדו בענף הבניין ואני רוצה להגיד לך שיודקה הוביל את המהלך הזה והיו דעות נגד אצלנו בהתאחדות מהטעם הפשוט של אם זה לא יצליח יגידו, ההתאחדות אשמה ואני כבר התחלתי לשמוע.
משה רפאלוביץ: ההתאחדות אשמה, איזה כיף, אתה נותן 40 מיליון, אנחנו עשינו תוכנית, הכל בסדר, למה אין ישראלים בענף?
משה רפאלוביץ: ההתאחדות אמה.
משה רפאלוביץ: לא נכון.
משה רפאלוביץ: אנחנו משוועים.
משה רפאלוביץ: יש עוד שתי בעיות מעבר לקשיים היומיומיים.
משה רפאלוביץ: אנחנו היינו אתמול אצל שר הביטחון והוא אומר, חבר'ה, עד 2008 אין פלסטינים וזו החלטת ממשלה.
משה רפאלוביץ: אצלנו בענף הבניין 2008 זה מחר.
משה רפאלוביץ: פרויקט שלוקח 3 שנים זה מחר.
משה רפאלוביץ: ב-2006 15 אלף עובדים ואם אנחנו ניקח איזה שהיא קורלציה של 10 לעומת 17.5 אז 15 זה יהיה 7 או 8 ומה נעשה?
משה רפאלוביץ: משרד השיכון תיעוש, הגב' דומיניסיני היתה אצלי באתר, שיבחה אותי וכתבה לי מכתב תודה על הביקור וכמה היא למדה מזה.
משה רפאלוביץ: אתם יודעים כמה עולה אתר ש-4 או 5 פועלים עומדים וטרקטורים עומדים שלא באים ביום אחד אנשים לעבודה?
משה רפאלוביץ: מי יעשה תיעוש?
משה רפאלוביץ: מי האידיוט הזה בכלל שיעשה תיעוש?
משה רפאלוביץ: איזה קבלן ילך להשקיע כסף היום בלתעש?
משה רפאלוביץ: על מיליונים אתם צריכים להתחייב.
משה רפאלוביץ: עזוב אותנו הקבלנים, לך תראה את כל מפעלי הבטון הטרומי, לא נשאר אחד.
משה רפאלוביץ: מודול בטון הלך, יבנה הלכו, יובל גד הלך, למה?
משה רפאלוביץ: אשטרום אולי כן נשאר כי הוא בונה לעצמו והוא יזם גדול.