GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דורון רז: לאחד או שניים מתוך השבעה שהיו שם סידרנו מקום עבודה ושיתוף הפעולה הזה יכול להיות פורה גם מבחינת הפתרון לאנשים מסכנים שמישהו עשק אותם וכן, אני חושב שאותו גוף שעשה את זה, היה צריך אפילו בצורה תקשורתית להרתיע גופים אחרים מלעשות דברים בתחום הזה בצורה כזאת.
דורון רז: לא פעם מופיעים אצלנו אנשים שהשאירו אותם בשדה התעופה.
דורון רז: אני לא מדבר שחברות התיווך אמרו להם שאין מטופל.
דורון רז: לא לקחו אותם משדה התעופה.
דורון רז: אין שום הרתעה לחברות תיווך שעושות את הפעולות האלה.
דורון רז: צריך לעשות פעולות מבחינה תקשורתית שיביאו הרתעה מלהמשיך ולעשות את הדברים.
דורון רז: אנחנו נשמח לסייע למשטרת ההגירה במציאת פתרונות עבודה, כמובן שמדובר על עובדים חוקיים וכולם לקשישים ולכל האנשים שיש להם היתרים, למצוא מקומות עבודה לאנשים שנמצאים במצבים כאלה בשביל לשפר את התדמית של מדינת ישראל.
דורון רז: זו לא מדינה שעושקת אנשים אלא מדינה שמנסה לפתור בעיות.
דורון רז: אדוני היושב ראש, אני מקווה שתהיה בכנסת הבאה ושתהיה שוב על הכיסא הזה כי הגישה שלך היתה מאוד רצינית ועניינית בתקופה הקצרה הזאת.
פנינה פירסטון: אני רוצה להעיר שהסכומים הגבוהים האלה שנאלצים לשלם הם כתוצאה מהמחירים שמקבלות חברות כוח האדם.
פנינה פירסטון: אני זוכרת זמנים שבכלל לא לקחו מהם כסף.
פנינה פירסטון: לאט לאט העלו את התשלומים והיום כל מיני "מאעכרים" נכנסים ואנחנו במצב - -
דני יתום: לא ניכנס לדיון הזה עכשיו.
פנינה פירסטון: זה מאוד יפה שהם רוצים לעזור כרגע אבל הגענו למצב שלוקחים 10 אלף דולר לסיעוד...
אורנה נחמני: משנת 2002, שקמה מינהלת ההגירה ובכלל, הממשלה החליטה לטפל בסוגיית העובדים הזרים, עברנו כברת דרך לכאן ולכאן.
אורנה נחמני: ראשית, בנושא של אכיפה באמת ניכרות התוצאות.
אורנה נחמני: כלומר, הצלחנו להגיע למצב שבו השוק פחות או יותר מגיע לסדר יחד עם שיתוף פעולה פורה של כל משרדי הממשלה.
אורנה נחמני: בכלל, נעשה סדר בכל העניין הזה וזה טוב.
אורנה נחמני: מצד שני, גם בנושא של זכויות עובדים זרים עברנו כברת דרך מאוד גדולה, בהתחשב בזמן הקצר שבו אנחנו פועלים.
אורנה נחמני: אם אני זוכרת, בהתחלה היה מאוד קשה לדעת איך מטפלים בסוגיה הזאת שהיא מאוד בעייתית מבחינת עבודה משטרתית.
אורנה נחמני: בסופו של ענין, מצאנו את עצמנו, במרבית המקרים, מצליחים להגיע לאיזה שהוא איזון בין עבודה של שוטר רגיל לבין עבודה של סייר במינהלת ההגירה בכל הנושא של כיבוד זכויות עובדים זרים.
אורנה נחמני: יעידו על כך הבג"צים.
אורנה נחמני: ..
אורנה נחמני: לסיום - אני חושבת שאין ספק שאכיפה כלפי מעסיקים - יעידו המשרדים האחרים - נתנה את אותותיה.
אורנה נחמני: אני מברכת על זה, מברכת על הוועדות שהתוו באיזשהו מקום או העלו על הפרק דברים שלא היו כה נעימים לנו, אבל בכל זאת מצאנו עצמנו מתמודדים עד כמה שניתן ומתקדמים קדימה וגם משפרים ומטייבים את העבודה שלנו.
אורנה נחמני: תודה ובהצלחה.
אפרים כהן: אדוני היושב ראש, למרות החלטות הממשלה על הקמת רשות הגירה, כפי שציינת ואני מסכים לכל מילה שאמרת, מ-2002 עד היום לא הוקמה רשות הגירה, וזה מחייב להקים בהתאם להחלטת הממשלה וזה נדחה עד ינואר 2007.
אפרים כהן: אבל אציין שלמרות שאין רשות הגירה, יש קשיים אבל עבודה משותפת בין משטרה, משרד הפנים, משרד התמ"ת, משרד השיכון, משרד האוצר ועשינו צעד קדימה.
אפרים כהן: לא אפרט בנושא אכיפה ובנושא ההיתרים ועל הישגים והתייעלות, יש עוד מה לשפר וגם בנושא כבוד האדם בקשר לעובדים זרים, אבל שני נושאים לפנינו - אין נתונים מדויקים על העובדים הזרים השוהים שהייה בלתי חוקית בישראל.
אפרים כהן: לכל משרד יש נתונים, ואני מדבר עם חברים מהלמ"ס ועם משטרת הגבולות ועם משטרת ההגירה, ועל משרד הפנים ומשרד התמ"ת, לכל אחד הנתונים שלו.
אפרים כהן: אחת המשימות היא להגיע לנתוני אמת כמה עובדים זרים שוהים בישראל בשהייה בלתי חוקית.
אפרים כהן: שנית, במבחן התוצאה של אכיפה מוגברת, התוצאה עגומה בנושא גביית הקנסות.
אפרים כהן: ב-2004-2005 הוטלו קנסות בסך 220 מיליון שקל ונגבו 22 מיליון שקל, אז סליחה, לא עשינו דבר.
אפרים כהן: לכן, זה אחד המאמצים היום - איך מייעלים את המערכת ליצור מצב כי לא ייתכן שמערכת ממסדית מטפלת היום בקנסות שהוטלו ב-2000 או ב-2001.
אפרים כהן: צריך תוך חודשיים-שלושה להיות ערוך לכך שכשאתה מטיל קנס על אזרח, גם אם אין מספיק ראיות באותו תיק אתה לא יכול להוכיח שהוא עבר את העבירה הזאת ואני חושב שזה לא הוגן כלפי האזרח.
אפרים כהן: לכן, עכשיו נעשים המאמצים כדי לחסל את כל הפיגורים.
אפרים כהן: מצד אחד, פניתי לחשב הכללי לבחון דרך של הפרטה או כל דרך אחרת על מנת לגבות את כל הקנסות המנהליים.
אפרים כהן: כמו כן, להביא לכך שתוך חודשיים מיום פתיחת התיק יוטל הקנס ויוזמן האזרח ויובהרו לו חובותיו וזכויותיו בנושא.
אפרים כהן: אלה שני נושאים מרכזיים, למרות ההתייעלות במתן היתרים, למרות שכל שנה יש הפחתת עובדים זרים במטרה שיתפסו את מקומם ישראלים במקומות העבודה.
אפרים כהן: וכפי שאמרת - אם אין ברירה, צריך להיות אמיצים ולומר - אם אין ישראלים, צריך להקצות עובדים זרים כדי לא להרוס, בניין, מפעל, משק חקלאי.
אפרים כהן: לכן, הדבר הזה מחייב את כולנו להיות אחראים.
אפרים כהן: זאת בעיה ארגונית, בעיה של החלטות, של הכשרת ישראלים במקום.
אפרים כהן: לא ייתכן שב-2005, 2006 ועדין אין בנמצא אנשים שיעסקו ברתכות.
אפרים כהן: צריך להביא רתכים מומחים.
אפרים כהן: איפה הכשרה מקצועית?
אפרים כהן: לכן, משרד התמ"ת נערך עם התעשיינים ועם התאחדות הקבלנים להכשיר.
אפרים כהן: הכשירו ישראלים כי בשנה הבאה לא תקבלו עובדים זרים לעניין הזה ואני מקווה שיהיה הישג בזה.
אפרים כהן: צריך לתת הדעת על קנסות מינהליים, וגם נתוני אמת על שהייה בלתי חוקית בישראל.
אפרים כהן: זה בסיס נתונים של כל המערכות – משטרת ההגירה, משרד הפנים, משרד התמ"ת, כל הגורמים.
אפרים כהן: לא כל אחד יכול לבוא עם נתון, ניתוחים של למ"ס, בתוכם פלסטינים.
אפרים כהן: צריך להפריד ולעשות פילוח של הנושא.
אפרים כהן: אלה עובדים זרים, אלה תיירים, אלה פלסטינים, אלה ירדנים וכל אחד יישא באחריות המוטלת עליו.
אפרים כהן: לא כל אחד ידבר בפראזות, והעיתונות מפרסמת.
אפרים כהן: אני רוצה להודות על התקופה הקצרה ועל ההרגשה הטובה בוועדה.
אפרים כהן: אני מאחל לך שיהיו לך תפקידים בכירים יותר, תשגיח עלינו גם בנושא של עובדים זרים.
יוסי אדלשטיין: אני רוצה לומר מספר דברים בקשר לפעילות שלנו.
יוסי אדלשטיין: באמת יש שינוי משמעותי מתחילת פעילות המינהלת בנושא האכיפה.
יוסי אדלשטיין: בשנתיים האחרונות אנחנו עוסקים לא רק באכיפה אלא גם בתהליכי עבודה שלנו, כמשרדים ממשלתיים, אל מול הגופים שמקבלים השירות מאתנו.
יוסי אדלשטיין: בוצעו דברים בתחום שיפור השירות - בתחום הבניין עברו לשיטת תאגידים, גם מול החקלאים.
יוסי אדלשטיין: לקראת 2006 שמנו כיעד להתחיל לטפל במגזר הסיעודי שיש בו רגישות רבה ובעייתיות לא קטנה.
יוסי אדלשטיין: התחלנו כרגע בעבודה די אינטנסיבית במשרד.
יוסי אדלשטיין: הוקמה ועדה בין משרדית במשרד האוצר ששותפים בה משרדי ממשלה כדי לבחון את הסוגייה של תחום הסיעוד שהוא די מורכב.
יוסי אדלשטיין: אנחנו מקווים שנביא גם בו מזור לכולם.
יוסי אדלשטיין: בהיבט השני, אפרים הזכיר את נושא ההכשרה המקצועית וכל התחום של ההשכלה הטכנולוגית במדינת ישראל, שזה פס מהעולם אצלנו.
יוסי אדלשטיין: אני לא רואה מישהו שמוליך את הנושא חזרה לפסים האלה.
יוסי אדלשטיין: העלית בוועדת הכספים לפני חודש, שלקחו את המס של 8% העלו ל-10% אבל לא הכשירו אף אחד בתכלס.
יוסי אדלשטיין: מעבר לדיבורים, אני לא רואה שמישהו מתכוון לעשות את זה.
יוסי אדלשטיין: אי אפשר ביום אחד להגיד שיש או אין הכשרה מקצועית.
יוסי אדלשטיין: בתי הספר מקצועיים הולכים ונעלמים והדור הולך ופוחת.
יוסי אדלשטיין: אני לא יודע אם זה בתחום הוועדה הזאת או ועדה אחרת, אבל מישהו צריך לתת את הדעת על זה.
יוסי אדלשטיין: אם אין ברירה, יהיו עובדים זרים אבל מישהו צריך לדעת שזה הפתרון לסוגייה.
יוסי אדלשטיין: כדיבורים - הכשרה בבניין, בתעשייה, זה מקצועות שהיו פעם בשגרה בארץ והיום אין אותם.
יוסי אדלשטיין: זה נושא שאנחנו צריכים לראות אותו כי הוא ילווה אותנו גם לעתיד.
יוסי אדלשטיין: אני לא יודע אם הוועדה הזאת צריכה להרים את הכפפה, אבל זה צריך לעלות לדיון.
יוסי אדלשטיין: אני מודה לך על התקופה הקצרה שהיית פה, על הענייניות והתמציתיות בניהול הוועדה ומאחל הצלחה לך ולכולם.
רחל הולנדר: אני ממשרד השיכון.
רחל הולנדר: נוח לי שהדוברים האחרונים אפרים ויוסי דיברו לפניי, זה מקל עליי.
רחל הולנדר: הייתי רוצה לחזק את הדברים שאמרו - אחד, בתחום המידע.
רחל הולנדר: ציינת קודם ששני ענפים שראית שמן הראוי להקצות להם עובדים זרים זה סיעוד וחקלאות, בנייה לא.
רחל הולנדר: באופן כללי מה שחשוב הוא שקודם כל יהיה מידע - -
דני יתום: לא אמרתי בנייה לא, אבל אלה השניים העיקרים.
דני יתום: אני יודע שבכל העבודות הרטובות יש בעיה עם עובדים ישראלים.
רחל הולנדר: יש בעיה גדולה במידע.
רחל הולנדר: במשרד השיכון אני מטפלת במידע בניתוח כלכלי, ופניתי לסטטיסטיקן הממשלתי לאחרונה במכתב בו אני מבקשת שיבדקו, כי רוב האומדנים שנעשו לפי ענפים זה על בסיס החשבונאות הלאומי ומשקל הענפים בתפוקה.
רחל הולנדר: זאת אומרת, זו לא מדידה ישירה, במיוחד בתחום של עובדים ללא היתר.
רחל הולנדר: בתחום הזה, מדברים על זה והתשובה שקיבלתי שהוקם על ידו צוות בין משרדי והוא מקווה שאפשר יהיה להגיש מסקנות.
רחל הולנדר: אבל הנושא מאוד חשוב, כי נשאלת השאלה אם זה ענף הבנייה או ענף אחר.
רחל הולנדר: בנושא הבנייה הצטמצם מאוד מספר העובדים גם באופן חוקי וגם באופן לא חוקי.
רחל הולנדר: הנתונים האלה חשובים לא רק כדי לדעת כמה עובדים זרים יש במשק וכולי אלא גם כדי להעריך.
רחל הולנדר: אני מכינה מודל של ביקוש והיצע לעובדים בענף.
רחל הולנדר: אז אם אני לא יודעת מה המספרים המדויקים, מאוד קשה להגיד מה ההיצע.
רחל הולנדר: אני יכולה להגיד מה הביקוש.
רחל הולנדר: הנתון הזה מאוד חשוב.
רחל הולנדר: בנושא של ההכשרה – בנושא ענף הבנייה הוקמה ועדה.
רחל הולנדר: הוועדה בראשות אסתר דומיניסיני, והשאלה היא איך מקדמים את זה כי קיבלו את ההמלצות והן אמורות להיות מיושמות אבל לצערי, תור ארוך של מועמדים לתוכנית אין מכל הצדדים.
רחל הולנדר: כלומר, צריך להמשיך אבל אם לא יכשירו ישראלים ויהודים או אחרים לעבוד בענף, עדין יהיה מחסור, עם כל הנושא שהזכירו - פלסטינים מגיעים לא מגיעים, יש תנודות ואי ודאות.
רחל הולנדר: הנושאים האלה צריכים להיות מטופלים טוב יותר כי הם מפריעים בקבלת החלטות.
חזקיה ישראל: אני רוצה להודות לך על הניהול.
חזקיה ישראל: לא השתתפתי בהרבה ישיבות, רק בנושאים שקשורים בתעשייה.
חזקיה ישראל: על הישיבה שהשתתפתי, אני רוצה להודות לך על ההוגנות וההגינות שבה התמודדת עם בעיה סבוכה.
חזקיה ישראל: נושא הכשרה מקצועית הוא נושא כבד.
חזקיה ישראל: אי אפשר לעבוד בפלחי זמן קצרים.
חזקיה ישראל: מתחייבת התארגנות לטווח ארוך.
חזקיה ישראל: הכשרה לוקחת זמן וגם לשכנע אנשים להצטרף להכשרה לוקח זמן.
חזקיה ישראל: אין הרבה עובדים זרים בתעשייה, אבל במקומות שיש בהם צורך הם קריטיים.
חזקיה ישראל: פגיעה בעובדים זרים במפעל יכולה לשתק מפעל או לפגוע בקו ייצור עיקרי.
חזקיה ישראל: מאחר ואנחנו מתחרים במדינות בחוץ, אנחנו מתמודדים בתחרות.
חזקיה ישראל: כשאין את כוח האדם, קשה להתמודד.
חזקיה ישראל: הטלת היטלים וקנסות ודברים כאלה לשם הטלת קנסות, לא מייצרת את התנובה שאלה שמטילים אותה בונים.
חזקיה ישראל: כי אם החליטה הממשלה שצריך מכסה מסוימת, אחרי ששוכנעה שאין עובדים קיימים, לא נכון להטיל קנס שזה קנס הגדלת העלות, שלא פותר בעיה.
חזקיה ישראל: לכן, אני מאמין שמה שנעשה בזמן האחרון יחד עם שירות התעסוקה ומינהלת ועם כל הגורמים המעורבים כדי לקדם ולסייע ולקבל הכשרה מקצועית, אכן יעיל.
חזקיה ישראל: אבל עדין יש בעיה גם של מועמדים ולא רק רצון של מעסיקים.
חזקיה ישראל: תודה על העשייה.
פנינה פירסטון: אני רוצה להעלות נקודה אחרת: השבוע דיברתי עם הכומר של הכנסייה הלותרנית.
פנינה פירסטון: יש 800 מתנדבים מגרמניה בלבד בארץ.
פנינה פירסטון: פעם עשו עבודה אצלי בבית, הן היו מתנדבות, אז לא הבאתי עובדות זרות מחו"ל.
פנינה פירסטון: עכשיו יש החלטה של משרד העבודה לא לתת להם לעבוד בבתים פרטיים והם עובדים בבתי אבות, במקומות שישראלים יכלו לעבוד.
פנינה פירסטון: גברת דינה לוטטי שנותנת את האישורים וכמה שהפצרתי בה שתשלח אליי מתנדבות, כי עדיף לי, לא, שולחים אותם לשם.
פנינה פירסטון: אז אם הולכים לאקי"ם או אלי"ן, יבורכו, אבל לא נכון מאיזושהי בחינה שילכו לבתי אבות פרטיים, עשירים ויעבדו.
פנינה פירסטון: אתן לך מקומות שאני יודעת עליהם, כי שם יכולים לעבוד עובדים ישראלים.
פנינה פירסטון: אולי מכאן תצא הישועה, כי דיברתי בכל מיני מקומות בנושא הזה.
דני יתום: אני רוצה להתייחס לדברים: ראשית, אברהם, בנושא החקלאים, לגבי הפרטים הקטנים כמובן שבחצי שנה לא הספקנו לעשות הכל.
דני יתום: אבל הישיבות התנהלו כך שמעבר לסקירות הכלליות אני ייחדתי כל ישיבה למגזרים ספציפיים וחתרנו להבין בדיוק מה קורה בכל אחד מהמגזרים, מתוך כוונה לתקן את מה שטעון תיקון ולפלס דרך באותם מקומות שבהם מצאנו מכשולים ומכשלות.
דני יתום: יש עדיין עבודה, כמובן.
דני יתום: ברגע שתקום אותה מינהלת , אותה רשות ממלכתית להגירה, היא תצטרך לעסוק בין היתר גם באותם פרטים קטנים טכניים שאתה התייחסת אליהם.
דני יתום: כל עוד היא לא קיימת - הוועדה הזאת תצטרך לעסוק בזה, אבל לצורך העניין נצטרך להמתין עד לכינון הכנסת הבאה.
דניאל אברהם: זה לא טכני, זו התוכנית איך מעסיקים עובדים - -
דני יתום: אני לא מדבר אליך אלא לאברהם הראובני.
דני יתום: אני מדבר על האיכר.
דני יתום: אתה הגשת תוכנית, אולי היא תידון בממשלה, הכנסת ממחר כבר מתפזרת.
דני יתום: אני מתייחס למה שאמר אברהם האיכר - הראובני.
דני יתום: המסקנות מופיעות בנייר שלי, אם תקרא אותו תראה שיש מסקנות שלי.
דני יתום: יש לי מסקנות מאוד ברורות, ואני אקרא לך כמה: 1.
דני יתום: חשיבות עצומה בהשתלבותם של ישראלים רבים ככל האפשר בענפי התעסוקה השונים.
דני יתום: בענפים אלה, שבהם לא הצליחה המדינה לשכנע ישראלים להשתלב בתעסוקתם, מחויבת מדינת ישראל לסייע למעסיקים הישראלים על ידי מתן היתרים להעסיק עובדים זרים בהיקף החיוני על ידי הקטנת הנטל הכספי המוטל עליהם תוך הקפדה על זכויות העובדים.
דני יתום: 3.
דני יתום: הקמת רשות לאומית להגירה, שתאגד במסגרתה את גופי הממשלה לרבות משטרת ההגירה, תצויד במאגרי מידע עדכניים וזה יפתור חלק מהבעיות הגדולות שעלו כאן, שזה אי התאמה בין מאגרי מידע שונים ותטפל באופן מערכתי בעניין העובדים הזרים.
דני יתום: מסקנה נוספת - אכיפת החוק, איתור עובדים זרים לא חוקיים, גירושם והענשת מעסיקיהם חייבת להיות יעילה ותקפה, אבל מהיותה פעילות מורכבת עליה להתבצע ברגישות תוך שמירה על כבוד העובדים הזרים.
דני יתום: מסקנה אחרונה – אני קורא את כל הפסקה: "בעת מינויי כיושב ראש הוועדה ביקש ממני יו"ר הכנסת לבחון נחיצותה של הוועדה.
דני יתום: על רקע הדיונים הרבים שקיימתי מסקנתי היא כי הכנסת חייבת לפקח באופן רציף ומעמיק על פעולות משרדי הממשלה השונים בפעילותה של משטרת ההגירה.
דני יתום: יתרה מזו, בהיעדר רשות לאומית להגירה מצאתי עצמי פעמים רבות כגורם העל המתאם ומסנכרן פעילות הגופים הממשלתיים וקובע יחד עם חברי הוועדה ובהתייעצות עם הגורמים המקצועיים דרכי פעולה לפתרון בעיות עקרוניות ואקטואליות".
דני יתום: הנקודה הבאה – אני מצטרף לכל אותם הדוברים שציינו שאכן מאז שהוקמה משטרת ההגירה ועד עצם היום הזה חל שיפור גדול באופן שבו פועלים המשרדים השונים בטיפולם בבעיית העובדים הזרים ומהגרי העבודה.
דני יתום: עם זאת, עוד רחוקה הדרך.
דני יתום: אנחנו לא יכולים לשבת איש תחת גפנו ותאנתו, כי יש הרבה מאוד מה לעשות כדי להגיע למצב שבו נוכל לומר לעצמנו, תוך שאנחנו מביטים במראה ולא משפילים עיניים, אנחנו מטפלים כיאות גם בעובדים וגם במי שמטופלים על ידם.
דני יתום: גם בעובדים וגם במעסיקיהם.
דני יתום: עדיין לא הגענו אל הנקודה הזאת.
דני יתום: אני חושב שהקמת הרשות הממלכתית רק בשנת ינואר 2007 שזה שנה מהיום, הדחייה הזאת היא בכייה ולא צריך היה לעשות זאת.
דני יתום: זה כבר נדחה פעמיים, וזה רע מאוד כי אני מוטרד מזה שבדצמבר 2006 זה יידחה פעם נוספת.
דני יתום: זה הפך להיות טרנד כזה.
דני יתום: דוחים כל פעם, וזה לא בסדר.
דני יתום: אנחנו גילינו כאן יחד שאין נתונים מדויקים על העובדים הזרים, על השוהים הבלתי חוקיים.
דני יתום: יש הגדרות שונות.
דני יתום: ביקשתי וישבתם ביחד כדי לנסות לסנכרן, זה לא מספיק, נצטרך להמשיך ולטפל הלאה.
דני יתום: אתם, גם בהעדר עבודתה של הוועדה, תצטרכו להמשיך מתוקף העובדה שאנשים חיים, קמים כל בוקר לעבודה, הולכים לישון כל ערב.
דני יתום: תצטרכו - אתם, גורמי הממשלה - להמשיך ולשבת עד אשר יוגדרו באופן חד משמעי וחד-חד ערכי הנתונים האלה.
דני יתום: מכיוון שתחילתה של הבעיה בהגדרות לא תואמות.
דני יתום: יש כאלה שסופרים את הפלסטינים, יש כאלה שאינם סופרים.
דני יתום: יש כאל שסופרים את התיירים ויש שלא סופרים.
דני יתום: יש כאלה שסופרים שחקני הכדורגל שהגיעו ונעלמו ויש כאלה שלא סופרים.
דני יתום: לכן מוכרחים להגדיר הגדרות ברורות, מרגע זה לדעתי 90 אחוז מהבעיה תיפתר.
דני יתום: אני מקבל גם את מבחנה העגום של האכיפה המוגברת, אם רק 10% מהקנסות שהוטלו נגבו, הרי שאין בכך הרתעה.
דני יתום: יש בכך אמירה, אבל אם מאחריה אין עשייה, אז אין גם הרתעה.
דני יתום: אני חוזר ואומר - לא רק בגלל שפנינה נמצאת כאן אלא גם בגלל שהיא נמצאת כאן, שהסיעוד - הגדרתי זאת כשעסקתי בנושא הסיעוד - הוא התחום הרגיש ביותר.
דני יתום: יותר רגיש מעובדים לחקלאות, יותר רגיש מעובדים לתעשייה ולמסעדנות וכל מקום אחר, כי מדובר על טיפול ישיר, לא טיפול עקיף.
דני יתום: טיפול ישיר בבני אדם.
דני יתום: צריך להבטיח - -
פנינה פירסטון: מדובר על חיים.
דני יתום: נכון.
דני יתום: צריך להבטיח שהנושא הזה יקבל עדיפות ראשונה.
דני יתום: טוב אתם עושים, יוסי ואפרים, שאתם נכנסים למיסוד הטיפול בעובדים הזרים בסיעוד.
דני יתום: צריך שם את מלא תשומת הלב.
פנינה פירסטון: שישתפו אותנו.
פנינה פירסטון: לא משתפים אותנו.
דני יתום: ישתפו.
פנינה פירסטון: מתי?
רן כהן: הישיבה הזאת היא ישיבה שנייה של הוועדה, והייתי רוצה לפתוח במשהו הצהרתי; בהמשך נקבע את העמדות ואת מדיניות הוועדה בעניין הסוגיות השונות שקשורות לעובדים הזרים על-פי הלימוד, ההסתכלות והבדיקה, כולל סיורים שנעשה בשטח ועל-פי חומרים שהגיעו אלינו.
רן כהן: אך אין ספק, שנקודת המוצא של הוועדה היא לעסוק בנושא העובדים הזרים על כל המרכיבים שהנושא נוגע בהם.
רן כהן: מדובר במרכיבי החברה והכלכלה בישראל, בנושאי כבוד האדם, נושאים שקשורים לשכר העבודה, השפעת הנושא הזה על עובדים ישראליים והשפעתו על התעסוקה בישראל על פניה המגוונים.
רן כהן: אני מניח שרובכם קראתם ב"הארץ" היום את הידיעה לגבי נושאים שנוגעים לעבודת המינהלת והמשטרה.
רן כהן: קיבלתי את הידיעה הזאת של עסקה של טנקים תמורת פועלים בין ישראל לתורכיה.
רן כהן: זה הופיע כשנעדרתי מהארץ, ולכן לא ידעתי על כך עד הבוקר.
רן כהן: אך כבר דיברתי עם אפרים כהן ממשרד העבודה והרווחה, ובכוונתי לפנות לשר התמ"ת.
רן כהן: בישיבה הזאת נרצה לראות את שני המרכיבים העיקריים של העובדים הזרים - עבודת המינהלת ואת עבודת המשטרה בתוך כל המרכיבים האלה.
אפרים כהן: אמסור מספר נתונים בנואש מתן היתרים לעובדים זרים, שמעודכנים לאפריל 2002.
אפרים כהן: בענף הבנייה הונפו 21,000 היתרים, בענף החקלאות 28,000, בענף הסיעודי 38,000 ובתעשייה ואירוח בתי מלון - העניין עדיין בטיפול.
אפרים כהן: סך-כל ההיתרים שהוצאו על-ידי שירות התעסוקה עד 30 באפריל: 88,000.
אפרים כהן: על-פי החלטת הממשלה, החל מ-1.5.2003 תוקם יחידת סמך, שתעגן ביחידה את כל הנושאים שקשורים היום במשרד העבודה בנושא עובדים זרים.
אפרים כהן: דהיינו, שירות התעסוקה סיים את עבודתו ב-30 באפריל להנפקת היתרים.
אפרים כהן: החלטת הממשלה לשנת 2003: היתרים לחקלאות, לבניין ולתעשייה: סך-הכל 61,000, בלי להגביל את הנושא הסיעודי, שם לא ניתן להגביל.
אפרים כהן: בנוסף לכך, ישנה החלטת ממשלה נוספת על שמיים סגורים לכניסת עובדים זרים חדשים.
אפרים כהן: אם יידרשו עובדים נוספים, יהיה שימוש בעובדים הזרים שנמצאים פה.
אפרים כהן: לפי החלטת הממשלה, רשות ההגירה תוקם ב-1.1.2004.
רן כהן: מיהו הגורם המעצב של הרשות הממשלתית הזאת.
רן כהן: מי קובע מה יהיו ברשות הזאת?
אפרים כהן: דוח רכלבסקי מפרט הכל.
אפרים כהן: עכשיו היא במשרד התמ"ת, וב-1 בינואר היא תהיה במשרד הפנים.
רענן דינור: אנו לא בטוחים ששלב המעבר של יחידת סמך למשרד התמ"ת הוא חיוני.
אפרים כהן: במשרד העובדה במהלך ינואר-דצמבר 2002; סך הכל תיקי חקירה למעסיקים: 4,074.
אפרים כהן: בינואר-אפריל: 3,119.
אפרים כהן: כלומר, הארגון מחדש של המערכת הביא לכך שתוך שלושה חודשים עשינו עבודה בשליש יותר ממה שעשינו בכל 2002 מבחינת מעסיקים.
אפרים כהן: נבדקו כ-13,000 מעסיקים ו-7,477 עובדים שעסקו שלא כדין נבדקו על-ידי משרד העבודה בארבעה חודשים.
אפרים כהן: באגף התקציבים היתה אוזן קשבת.
אפרים כהן: יחידת אכיפה עד דצמבר 2002 מנתה כ-45 מפקחים.
אפרים כהן: היום אנו מונים 120, ועובדים בעיקר בטיפול במעסיקים בעבודה משותפת עם רשות ההגירה.
אפרים כהן: בשנת 2002 היו 300 כתבי אישום נגד מעסיקים בארבעה חודשים, שהעסיקו לא כדין עובדים בישראל או שהעסיקו בתנאים לא-הולמים.
אפרים כהן: רוב התיקים כבר בבתי המשפט, קיבלנו ממשרד האוצר 18 תקנים של עורכי דין, והוקצו גם משפטנים לצורך המשימה הזאת.
יעקב גנות: ראשית, אני מזמין את הוועדה לבקר אצלנו.
יעקב גנות: בעניין הכתבה; אתמול ב-16:00 פורסם הדוח של קו לעובד-מוקד סיוע לעובדים זרים, ולא הספקנו ללמוד אותו.
יעקב גנות: אני רוצה לציין את רות סיני, שמתמידה בעניין זכויות העובדים, ואנו תומכים בכל מה שהיא כותבת.
יעקב גנות: אם אנו אמורים להיכנס לביתו של עובד זר ואף אחד לא רוצה לפתוח, כשבידינו יש צו בית משפט, יש לפרוץ.
יעקב גנות: במצב כזה אנו יוצאים ה"רעים", אך אין לנו ברירה.
רן כהן: אני מבין שכאשר אתם באים בצו בית משפט לחפש עובד לא-חוקי, יש לכם אפשרות להיכנס אליו הביתה.
רן כהן: אם הוא לא פותח, לוחצים.
רן כהן: האם יש הוראות, שמפרטות את כל נוהל הפקודות בעניין זה, כמו התראות?
רן כהן: האם אותו עובד זר צריך להיפגע פיזית עד שהוא מגיע לבית חולים?
רן כהן: האם עושים זאת לעיני הילדים?
יעקב גנות: ההוראות הן ברורות.
יעקב גנות: הרבה דילמות עומדות בפני אנשיי.
יעקב גנות: מצד אחד הם רוצים למלא את המשימה, ומצד שני לשמור על זכויות העובדים זרים המסכנים.
יעקב גנות: האנשים מתודרכים ומאומנים, ויודעים שההוראות הן חד-משמעיות.
יעקב גנות: כל מקרה של פריצת דלת נבדקת על-ידי היועצים המשפטיים שלנו.
יעקב גנות: הם בודקים את הצידוק, ואין מקרה אחד של פריצת דלת ללא צו בית משפט.
יעקב גנות: היו 23 מקרים מתחילת פעילות המינהלת, אך רק השבוע עצרנו 105 עובדים זרים, ונפרצו עשרות דלתות.
יעקב גנות: בדקנו שלושה מקרים, ובמקרה אחד נמצא, שפרצנו, נכנסנו, וכשראו אותנו בפנים, קפצו דרך החלון.
יעקב גנות: אני מבין את מצוקתם, וחבל שלא יכולנו לסייע להם.
יעקב גנות: לפעמים הם עושים הכל כדי לא להיעצר.
יעקב גנות: אנו עושים את המקסימום כדי לשמור על זכויות האדם.
יעקב גנות: שמנו לעצמנו מגבלות מאוד ברורים.
רן כהן: יש הוראות מיוחדות שלך לגבי הנושא הזה של התנהגות שוטרים?
רן כהן: אני שואל את השאלות האלה באופן ענייני.
רן כהן: אשמח לקבל את ההוראות האלה.
רן כהן: אני עושה זאת כדי לראות שהדברים גלויים.
יעקב גנות: יש ההוראות של משטרת ישראל, ושם הכל מפורט וברור.
יעקב גנות: מאידך, אנו נוהגים בצורה שהיא מעבר למה שמקובל היום במשטרת ישראל.
יעקב גנות: למשל, בהקמת המינהלת, היה נהוג לכבול בידיים עד ההעלאה למטוס.
יעקב גנות: אנו הפרדנו את הטרמינל הכללי מזה שלנו, כדי לא להעמידם בסיטואציה כזאת.
יעקב גנות: אנו דואגים לעשות הכל.
יעקב גנות: הקמנו את המינהלת ב-1 בספטמבר.
יעקב גנות: היחידה מונה כ-450 שוטרים.
יעקב גנות: היחידה פרוסה בחמישה בסיסי משנה, ציידנו והכשרנו את האנשים, הכשרנו גם חלק מבתי המעצר, ונכון להיום אנו גם עובדים במקביל.
יעקב גנות: עם הקמת המינהלת הוקמו לרשותנו 400 מקומות כליאה, מהם 200 מקומות עם עובדים זרים ש"תקועים" זמן רב.
יעקב גנות: הם הורחקו, עברנו להפעלת מתקן מעשיהו עם 400 מקומות.
יעקב גנות: ברשותנו מתקן לכליאת נשים של כ-100 מקומות בחדרה, מתקן משמורת במלון "רנסנס" בנצרת, ובאחרונה הקמנו מתקן כליאה נוסף בדרום במושב בדרום, שבו יש כיום 50-60 מקומות, ונגיע ל-240 מקומות כליאה שם.
יעקב גנות: כלומר, היום יש 1,000 מקומות כליאה, ונגיע ל-1,250
דני בנלולו: הכל מלא?
יעקב גנות: רק לפני ארבעה ימים הסברתי לנציגי מוקד הסיוע לעובדים זרים, שכעיקרון, אני לא מסכים שלעצור מהסוג הזה לא תהיה מיטה.
יעקב גנות: עם זאת, לעתים הטיסה אמורה לצאת בשעה מסוימת, ונעצרים אחרים בלילה, ואז יוצא שהוא ממתין עד שמוציאים מישהו אחר.
רן כהן: כלומר, על 1,050 מקומות כליאה יש 1,050 עצורים.
יעקב גנות: כן, ואנו עושים הכל כדי שהמקומות האלה יהיו מלאים.
יעקב גנות: החל מ-1 בספטמבר המינהלת פועלת במקביל להקמה.
יעקב גנות: התפקיד הראשי של המינהלת היא לתאם א הפעילות בין כל הגורמים - משרד העבודה והרווחה לשעבר, משרד הפנים, משרד התחבורה, משרד האוצר ופעילות משטרת ישראל ופעילות צה"ל.
יעקב גנות: אנו דואגים לתאם בין כולם, ולדאוג שהיעד שקבעה הממשלה, של הרחקת 50,000 זרים – חלקה בהרחקה פיזית שלנו וחלקה בהרחקה מרצון – אכן יושג.
יעקב גנות: נכון להיום אנו מתקרבים להשגת היעד, ולפני שבועיים התבשרנו שיש החלטה חדשה, שהכפילה את היעד.
יעקב גנות: החלטת הממשלה עכשיו היא להגיע ל-100,000 עובדים זרים עד סוף 2003, ונעשה הכל כדי שזה יושג.
יעקב גנות: ראינו במעסיקים של העובדים הזרים כגורם מרכזי שבאמצעותו ניתן להשיג את יעדי המינהלת.
יעקב גנות: יצאנו מנקודת הנחה, שכאשר לא יהיו לאותם אנשים מעסיקים, הם יעזבו את הארץ מרצון.
יעקב גנות: נכון להיום, נפתחו 1,475 תיקים פליליים נגד מעסיקים, מתוכם 904 תיקים גלויים, כלומר לקראת תביעה.
יעקב גנות: הועברו לתביעה לפרקליטויות 110 תיקים.
יעקב גנות: היו 15 כתבי אישום, הבנו שאסור לנו לסמוך על יחידת התביעות של משטרת ישראל הכללית, הקמנו יחידת תביעות, גייסנו את עורכי הדין שלנו, ואנו מתחילים להגיש כתבי אישום באופן יומיומי.
יעקב גנות: התחומים שבהם נפתחו תיקים: עושק – 8%, מרמה וזיוף – 17%, העסקה ללא היתר: 43%, עיכוב דרכון: 6%, הסתננות: 16%, סחר בנשים: 1% ואחר: 9%.
יעקב גנות: במסגרת תפקידנו, למרות שזה לא מופיע במנדט שלנו, עלינו על מקרים רבים של סחר בנשים.
יעקב גנות: חקרנו והעמדנו לדין סוחרי נשים שגזר דינם נקבע.
רן כהן: כל 1,475 התיקים האלה הם פליליים?
יעקב גנות: בתחילת הדרך היו לנו מעט מאוד מקומות כליאה.
יעקב גנות: כדי להגיע למצב של לחץ, בדקנו עובדים זרים בכל הארץ.
יעקב גנות: נכון להיום נבדקו 114,377 עובדים זרים מכל הסוגים בכל הארץ, נרשמו, ומתחילים להקליד אותם.
יעקב גנות: נבדקו 46,663 בתי עסק, ונפתחו 10,224 תיקים של משרד התמ"ט ושלנו יחד בנושא מעסיקים מכל הסוגים.
יעקב גנות: כלומר, על כל ארבעה ביקורים בבתי עסק נמצא עובד זר – אחד או יותר.
יעקב גנות: אנו עובדים על-פי מודיעין בלבד, כי אנו רוצים להימנע ממעצרים וממרדפים ברחובות.
יעקב גנות: לכן אנו הולכים למקומות שאנו יודעים שיש בהם.
רן כהן: מהם מקורות המודיעין שלך?
יעקב גנות: חלק גדול ממנו הוא גלוי.
יעקב גנות: כך למשל המודיעין הפלילי, שמתפרסם בעיתון.
יעקב גנות: כל מה שאנו צריכים לעשות הוא לפתוח את העיתון, וללכת בעקבות המודעות השונות, שבהן מבטיחים ויזות ודומיהן.
יעקב גנות: נכון לעכשיו מורחקים ממדינת ישראל – חלקם באמצעות צווי הרחקה של משרד הפנים, חלקם מרצון וחלקם דרך מצרים וחזרה – 16,368.
יעקב גנות: עובדים בלתי-חוקיים עוזבים: 23,641.
יעקב גנות: סך-הכל: 40,009 נכון לבוקר זה.
יעקב גנות: חלק מהגורמים: אין מקומות עבודה, יש לחץ של מעסיקים, היה חשש של מלחמה, וכל זאת מ-1 בספטמבר.
יעקב גנות: החודשיים האחרונים היו איטיים יותר בגלל השביתות וגורמים אחרים.
יעקב גנות: אילולא הם, היעד היה מושג היום.
יעקב גנות: אנו מדברים על 114,000 מפגשים לא נעימים – מעצרים ובדיקות במקומות העבודה, ביום, בלילה וכו'.
יעקב גנות: סך כל מקרי השימוש בכוח נכון להיום – תלונות אצלנו ובמח"ש: סך-הכל 11 מקרים, 9 עוד בבדיקה.
יעקב גנות: גרימות נזק לרכוש: 23 מקרים, ואין מקרה אחד שבו נגרם נזק ללא צו בית משפט.
יעקב גנות: כל מקרה נבדק על-ידי היועצים המשפטיים אחר-כך.
יעקב גנות: התנהגות בלתי-הולמת: 11 מקרים, והפקנו לקחים.