GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל פרידמן: את זה אנחנו יודעים מהרבה מאוד פרוייקטים שעובדים זרים בכל זאת עובדים בהם בגלל שלכאורה אין עובדים ישראלים זמינים ומעלימים עין.
מיכל פרידמן: שמענו את זה מהרבה חברות בנייה איתם אנחנו בקשר, הם אומרים לנו: "אנחנו אומרים שאין עובדים זרים ומעלימים עין".
מיכל פרידמן: אז יש עובדים זרים, הם קיימים גם בתוך הפרוייקטים הציבוריים.
שושנה שטראוס: מתלוננים עלינו שאנחנו דווקא משקיעים יותר מדי משאבים בהעסקה שלא כדין, אבל בדיוק זה התחום שאנחנו מבצעים בו אכיפה מרובה.
רן כהן: מיכל, אתם, עם כל מאות הישראלים שמחפשים עבודה כמו שאת אומרת, אתם עובדים התעסוקה?
מיכל פרידמן: לא.
רן כהן: אלא?
רן כהן: אתם הולכים חברה-חברה ומחפשים להם עבודה?
מיכל פרידמן: אנחנו היינו בקשר עם התאחדות הקבלנים והגענו איתם להסכם על תנאי העסקה שמבוסס על ההסכמים הקיבוציים.
מיכל פרידמן: ההתחלה הייתה מול חברת סולל בונה, אפילו לפני שנחתם ההסכם הזה עם התאחדות הקבלנים הכנסנו כמה מאות עובדים לחברת סולל בונה ולאט לאט הרחבנו את הפעולה שלנו מול עוד חברות בנייה.
מיכל פרידמן: כיום אנחנו עובדים מול כעשרים חברות בנייה.
רן כהן: עם כמה עובדים בערך?
מיכל פרידמן: כמה מאות עובדים.
מיכל פרידמן: רק בשבוע האחרון, ביחד עם נושא הכנסת, הכנסנו בערך 100 עובדים.
מיכל פרידמן: עוד לא כולם נכנסו בפועל לעבודה אבל נפתחו מקומות עבודה בפני 100 עובדים, את זה אנחנו עושים מול חברות בנייה.
רן כהן: כל הכבוד לכם.
רן כהן: אתם מקבלים עמלה על זה?
מיכל פרידמן: כל העובדים שאנחנו מכניסים לעבודה הם חברים אצלנו בעמותה ומשלמים 34 שקלים בחודש כדמי חבר, זאת העמלה היחידה שאנחנו מקבלים מהנושא הזה.
מיכל פרידמן: העובדים מועסקים בשכר של 5,200 שקלים נטו, כמובן בנוסף לתנאים סוציאליים וכו'.
מיכל פרידמן: רוב העובדים נמצאים באזור הצפון, רבים מהם מגיעים ללון, כמו למשל העובדים שהגיעו לכנסת שהגיעו מאזור הצפון הרחוק, הם מגיעים ללון בירושלים באכסניות או במקומות בהם שוכרים להם דירות, כל מקרה לגופו.
רן כהן: הקבלן דואג להם לדיור או אתם?
מיכל פרידמן: הקבלן מממן את עלויות הדיור ועלויות ההסעה.
רן כהן: אתם תקבלו פרס ישראל והכל בסדר, אבל מי עוזר לכם במשרדי הממשלה?
מיכל פרידמן: לא עוזרים לנו במשרדי הממשלה.
רן כהן: אבל זה אינטרס של המדינה שיעבדו יותר ישראלים.
מיכל פרידמן: אני מסכימה איתך, אבל בכל זאת נתקלנו בהמון קשיים דווקא מול משרדי הממשלה.
מיכל פרידמן: היו כל מיני טענות שהעובדים שאנחנו מביאים הם לא עובדים מספיק מקצועיים ושאנחנו בסך הכל חברת כוח אדם.
רן כהן: וכל הסינים שבאים הם ממש מקצוענים אל"ף-אל"ף?
רן כהן: משרד התמ"ת ממונה על תפקיד אחד, שתהיה יותר עבודה לישראלים, זו עבודתו.
רן כהן: יש לכם כתובת לבוא למשרד הזה ולהגיד לו: "רבותיי, לנו יש 375 עובדים מאזורי הגליל שרוצים לעבוד בבניין, עבדו בבניין ולמדו בניין, אנחנו רוצים שתשבצו אותם בעבודה", יש לכם עם מי לדבר?
מיכל פרידמן: אתן דוגמה למקרה שהיה: אנחנו נשמח לשתף פעולה עם התמ"ת ופנינו אליהם הרבה יותר מפעם אחת.
מיכל פרידמן: פנינו לאפריים כהן מספר פעמים כדי לשתף איתו פעולה.
מיכל פרידמן: היה יריד בנצרת, יריד תעסוקה לעובדים ישראלים שארגן התמ"ת בשיתוף עם התאחדות הקבלנים.
מיכל פרידמן: יפה.
מיכל פרידמן: כמה שבועות לפני היריד הזה אסף אדיב ואנוכי היינו בפגישה אצל מר אפריים כהן במשרד וסיכמנו על איזשהו סוג של שיתוף פעולה.
מיכל פרידמן: הוא שמח מאוד לקבל אותנו.
מיכל פרידמן: באופן מפתיע, כשהגיע יום היריד, אנחנו הגענו ליריד הזה עם עובדים ועם המון רצון למצוא לעובדים האלה מקום עבודה ומה שנתקלנו בו הוא שהתאחדות הקבלנים ומשרד התמ"ת פשוט סילקו אותנו מהיריד.
מיכל פרידמן: מכיוון שבסופו של דבר מסתבר שאנחנו חברת כוח אדם והעובדים שלנו לא מקצועיים.
מיכל פרידמן: אלה השמועות שהפיצו עלינו.
רן כהן: אתם חברת כוח אדם?
מיכל פרידמן: לא, אנחנו לא חברת כוח אדם, אנחנו עמותה.
מיכל פרידמן: כאמור, אנחנו גובים מהחברים שלנו 34 שקלים בחודש.
רן כהן: זה באמת סכום פנטסטי, אני מתאר לעצמי שחברות כוח האדם האחרות מקבלות רק 10 שקלים מכל עובד.
מיכל פרידמן: מכל עובד לשנה.
מיכל פרידמן: נוצר מצב שככל שאנחנו לחצנו להכניס את העובדים הישראלים בכל זאת הייתה תחושה באוויר שיהיו עובדים זרים.
מיכל פרידמן: הייתה תקופה כזאת לפני בערך חצי שנה, היו שמועות שלא יקצצו במספר העובדים הזרים ונוצר מצב שהקבלנים, שהאינטרס שלהם הוא להשיג עובד שיהיה כמה שיותר זול, לא כל כך רצו להעסיק את העובדים הישראלים, שבוודאי שהם הרבה יותר יקרים, אין שום ספק בכך.
רן כהן: הבנתי מדוע למעסיקים זול, טוב ונוח לקבל עובדים זרים והם לא רוצים את העובדים שלכם שהם ישראלים ויותר יקרים, אבל אני לא מבין למה משרד התמ"ת גירש אתכם.
מיכל פרידמן: את זה תשאל את משרד התמ"ת.
רן כהן: אני מבקש שתהיה בעניין הזה פנייה לשר ולאפריים כהן, אני דורש הסברים על כל העניין הזה, אני רוצה להבין מדוע לא פועלת יחידה כלשהי ממשרד התמ"ת מול ארגונים שמביאים עובדים ישראלים לעבודה ומדוע היא לא משתמשת בשירותים שלהם.
רן כהן: בעיניי הדבר הזה נראה כמו שיתוף פעולה עם מעסיקים שרוצים עובדים זרים, בניגוד למה שהממשלה מצהירה.
רן כהן: אני מבקש שבעניין הזה ניקח את כל הפרטים ממיכל ונעביר אותם בבקשה לתשובה.
רן כהן: נחזור לעניין המגורים.
מיכל פרידמן: הגיעו אלינו עדויות של עובדים שברחו מחברת אילמזגר בגלל, בין השאר, גם תנאי מגורים ומזון בלתי ראוי, וכן דברים נוספים.
מיכל פרידמן: זה תמיד הולך ביחד עם הלנת שכר, עם עבירות על חוק שכר מינימום, עם אי תשלום שעות נוספות וגם תנאי הלנה לא ראויים ומזון בלתי ראוי.
מיכל פרידמן: חוץ מהנושא של חברת אילמזגר, אנחנו מקבלים פניות נוספות.
מיכל פרידמן: לאחרונה פנו אלינו עובדים טורקיים מחברות אחרות שגם הן הלינו שכר ופגעו בכל הזכויות של העובדים וגם קיבלנו תלונות על תנאי מגורים.
מיכל פרידמן: ידוע לי שחלק מהחברות האלה קיבלו היתרים גם השנה להעסיק עובדים זרים.
מיכל פרידמן: דבר נוסף, שלא קשור לעובדים זרים אלא לעובדים ישראלים - מכיוון שיש לנו גם עובדים ישראלים שנמצאים בתנאי לינה אנחנו נתקלנו גם במקרים, לא רבים, בהם עובדים ישראלים שוכנו בתנאים בלתי הולמים על ידי חברות ישראליות.
מיכל פרידמן: מכיוון שהעובדים האלה עובדים דרכנו כמובן שהם כבר לא עובדים בחברות האלה ומצאנו להם מקומות עבודה אחרים, חלקם הגיעו לעבוד בכנסת.
מיכל פרידמן: הדברים האלה קיימים.
אמנון נגר: שמי אמנון נגר, נציג משרד החקלאות.
אמנון נגר: שאלת את משרד התמ"ת וגורמים נוספים שעוסקים באכיפה, אני בערך 8 חודשים בתפקיד ומסביב לשעון אני נתקל בגורמי אכיפה.
אמנון נגר: הבעיה המרכזית היא שבעניין גורמי האכיפה איש לא ידע את רעהו.
אמנון נגר: משרד הפנים מגיע עם משטרה, רואה אישור של משרד העבודה ולא מכיר בזה, כאילו זו מדינה אחרת.
אמנון נגר: למחרת מגיע מישהו ממשרד העבודה, רואה אישור של משרד הפנים ולא מכיר בזה כאילו זה בכלל מונצואלה.
אמנון נגר: כך זה הולך, ואני אתן דוגמאות:
אמנון נגר: אדם מתקשר אליי ב-11 וחצי בלילה, הוא בדרך מירושלים למרכז, מודיע לי שלוקחים לו את העובדים התאילנדים.
אמנון נגר: יחידת אכיפה מגיעה למושב בן ציון, לוקחים לו את התאילנדים ומרביצים להם.
רן כהן: מי?
אמנון נגר: שוטרים.
אמנון נגר: התאילנדי המסכן מציג לשוטר אישור: "אדוני שוטר, אדוני שוטר, יש לי אישור".
אמנון נגר: איזה אישור יש לו?
אמנון נגר: הוא בסך הכל הראה לו אישור של שופט שהוציא את עשרת העובדים האלה בערבות של 300 אלף שקל שהחקלאי שילם.
אמנון נגר: החקלאי מדבר איתו בטלפון, השוטר שואל אותו באיזה סמכות נתן השופט את האישור הזה וזורק לו את הנייר.
אמנון נגר: לקח את העובדים לרנסנס, טרטר את החקלאי למחרת בבוקר לרנסנס, הוא הוציא אותם וכמובן שאותם 300 אלף שקלים עדיין במשרד הפנים.
אמנון נגר: זה סוג של אכיפה.
אמנון נגר: אני עוד לא נתקלתי ב-8 חודשים שבאו ואמרו שתנאי המגורים אצל החקלאים לא טובים.
אמנון נגר: אני הסתובבתי בערבה, בבקעה, ברמה, בכל המקומות.
אמנון נגר: למעט התמונות שהראית, למעט המקרה בנירים ולמעט מקרה נוסף עליו שמעתי בצפון, במשך 8 חודשים לא שמעתי על מגורים לא נאותים לעובדים זרים בחקלאות.
אמנון נגר: כאשר מדברים על עובדים זרים צריך להפריד.
אמנון נגר: אני יכול להעיד שיש מקומות בחקלאות שיש להם גם חדר כושר ופינת טלוויזיה ותנאים של חמישה כוכבים.
אמנון נגר: הבעיה המרכזית שאני רוצה להעלות פה היא זו שיש מספר גורמי אכיפה, איש לא מכיר בשני ואין להם נוהל עבודה אחיד.
אמנון נגר: ברגע שאין נוהל עבודה אחיד לגורמי האכיפה האלה אחד לא מכיר בשני.
אמנון נגר: אם היחידה מגיעה לחקלאי מסוים מעניין אותה אם יש לו היתר, אבל כאשר יש היתר הוא שואל אם זה נעשה דרך משרד הפנים ואז זה לא מתאים לו כי הוא משרד העבודה.
רן כהן: בעניין הזה המנהלת היא לא מעין ארגון גג שמתאם את כל הפעילויות שנוגעות לעובדים זרים?
סנ"צ אורנה נחמני: בדרך כלל אנחנו עובדים במשותף.
סנ"צ אורנה נחמני: אני לא יודעת על המקרה הספציפי שהאדון מדבר עליו, יכול להיות שבמקרה הזה לא הייתה עבודה משותפת, אני לא יודעת ולא יכולה להתייחס למקרה ספציפי.
סנ"צ אורנה נחמני: באופן סיסטמתי העבודה היא בשילוב כל הגורמים, עם משרד העבודה ומשרד הפנים.
רן כהן: כלומר, פקח שמגיע לאזור מגורים של עובדים זרים או אזור עבודה של עובדים זרים הוא פקח שיודע גם לראות אם יש רשיון, גם אם העובד מקבל תנאי שכר הולמים וגם אם הוא גר בתנאים הולמים?
סנ"צ אורנה נחמני: בוודאי.
רן כהן: למרות שאחד הוא משרד הפנים והשני הוא משרד התמ"ת והשלישי הוא מהמשטרה?
סנ"צ אורנה נחמני: יש את האכיפה של המשטרה שנמצאת במנהלת, יש את האכיפה של משרד העבודה - פקח של משרד העבודה שמתלווה לצוות האכיפה של המנהלת, שהוא מצויד בכל הדו"חות האפשריים, גם על הלנה, גם על חוזה, גם על בריאות וגם על כל דבר שקשור לאותו עובד.
סנ"צ אורנה נחמני: הוא גם יושב מול העובד, גובה ממנו עדות ומנסה להבין מה קורה לגביו, אם הולן השכר שלו, באיזה תנאים הוא חי וכו'.
סנ"צ אורנה נחמני: בנוסף יש את משרד הפנים, שבודק את אשרת העבודה של אותו עובד מול המעסיק.
רן כהן: השאלה אם הם הולכים בצוותים.
סנ"צ אורנה נחמני: ודאי שבצוותים.
רן כהן: כל העבודה היא בצוותים כאשר בצוות הזה יש נציגים של כל הגורמים?
אמנון נגר: אני יכול להפריך את זה בשניה.
אמנון נגר: לומר דברים זה יפה אבל להפריך אותם צריך הוכחות.
אמנון נגר: אני יכול להעיד שלפני שבועיים או שלושה, ביום רביעי, היינו בישיבה אצל השר אולמרט, יצאנו מהישיבה והייתי במזנון הח"כים עם השר ישראל כץ, שהוא השר הממונה במשרד החקלאות.
אמנון נגר: אני קיבלתי טלפון ממושב באזור עמק הירדן, מושב ירדנה, באו לשם ממשרד הפנים באותו ערב והכל הסתדר כי בסך הכל מושב ירדנה ובית יוסף הם אחד בתוך השני, זה לא רק המגורים אלא גם החממות, החתנים והכלות.
אמנון נגר: אז הם לקחו את החקלאי ואמרו לו: "מה פתאום אתה מעסיק מהמושב הזה?
אמנון נגר: " בסוף הבינו שאחד קרוב לשני, דיברתי עם יחידת האכיפה של משרד הפנים ושחררו אותם.
אמנון נגר: למחרת באה המשטרה פעם נוספת, לאותו בית, אבל עם נציג של משרד העבודה, ואז שוב צריך את המלחמה מההתחלה.
אמנון נגר: הרי הכל היה תקין אתמול, אז מה קרה היום?
אמנון נגר: פשוט מאוד הנציג התחלף.
אמנון נגר: אז אין פה תיאום.
אמנון נגר: אני כל הזמן מבקש מכל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר לשבת סביב שולחן אחד ולהוציא מסמך אחד כדי שתהיה אחידות ולא כל אחד לחוד.
אמנון נגר: אם מישהו נתפס אצל חקלאי שמלין עובד בתנאים לא טובים או מלין שכר, אני הראשון שיפעל בנושא, ואני יכול להוכיח את זה - שבועיים אחרי שנכנסתי לעבודה פניתי לח"כ רן כהן, ידידי הטוב, שאני עובד איתו בשיתוף פעולה מלא, פניתי אליו במכתב לבטל למספר אנשים את ההיתרים בגלל שהעבירו עובדים למעסיק ללא היתר.
אמנון נגר: אני נגד זה, אבל אני גם נגד זה שיבואו בצורה אקראית למישהו ויבדקו אותו יום אחד משרד הפנים ולמחרת משרד העבודה ואיש לא יידע את רעהו, ככה רק מטרטרים את החקלאי ומכבידים על העובד.
רן כהן: לתשומת לבכם הדברים שנאמרו.
רן כהן: יש נציגים אחרים שרוצים להוסיף דברים על חוסר המידע שקיבלנו עד עכשיו?
שושנה שטראוס: אני שוב מצטערת על הבעיה עם הנתונים, נשתדל להשלים אותם אפילו היום, אם אפשר.
שושנה שטראוס: באופן עקרוני משרד התמ"ת מבצע אכיפה בנושא מגורים, יש קנסות שמוטלים וכתבי אישום שמוגשים.
שושנה שטראוס: בזמן האחרון קיבלנו פסקי דין על סכומים מאוד גבוהים - מיליון וחצי שקל ו-800 אלף שקל - שהוטלו על מעסיקים, בדרך כלל על מכלול של עבירות, ביניהן גם עבירות בקשר למגורים.
שושנה שטראוס: במקרים חמורים אנחנו פועלים לצורך ביטול היתרים.
שושנה שטראוס: הדבר הכי טוב שאפשר לעשות בנושא של עובדים זרים הוא להקטין את מספר העובדים שנכנסים לישראל, המשרד שלנו עומד תחת לחצים מאוד כבדים מציבור המעסיקים, השנה קיצצנו ב-13 אלף את מספר העובדים הזרים שמותר להעסיק בישראל.
שושנה שטראוס: היה לחץ ציבורי אדיר להסיר את ההגבלה על העסקת עובדים זרים בפרוייקטים לאומיים, היו כמה בג"צים בנושא הזה ובינתיים המשרד הצליח להשאיר את ההגבלה הזו בעינה.
שושנה שטראוס: אנחנו מנסים לפעול בשיתוף של כל המשרדים לבצע ביקורות, באמצעות צוותים משולבים.
שושנה שטראוס: ברור שיש ליקויים, אבל אנחנו משתדלים לתקן אותם ונשמח לקבל מקרים לעיוננו.
עו"ד מיכל פינצ'וק: כמה פקחים עוסקים בנושא של עובדים זרים מתוך 130 הפקחים?
שושנה שטראוס: אני הבנתי שלפי הצורך כל המפקחים מקבלים הכשרה בנושא עובדים זרים.
קריאה: נכון, אם יש צורך בתגבור.
שושנה שטראוס: הרוב עוסקים באופן יומיומי בנושא עובדים זרים אבל זה משתנה לפי הצורך.
מיכל פרידמן: הייתי רוצה לדעת אם יש אפשרות לקבל אינפורמציה על הנושא של הפרוייקטים הציבוריים שנמצאים היום בבנייה.
מיכל פרידמן: האם לכם יש אינפורמציה כזאת?
רן כהן: אני חושב שנעשה ישיבה מיוחדת על העניין הזה, הייתי מאוד רוצה להביא לכאן את כל הבנייה הציבורית שנעשית מכספי הממשלה וכספי המדינה, מיהן החברות שעוסקות בנושא הזה, כמה עובדים ישראלים וכמה עובדים זרים יש, ואז גם נביא לכאן את כל המקורות לעובדים ישראלים שרוצים לעבוד ואולי כמו שעשינו בכנסת נעשה גם איזשהו תיקון במדינה.
רן כהן: לצערי הרב, זה לא נעשה על ידי משרדי הממשלה.
סנ"צ אורנה נחמני: תופעת העובדים הזרים ותנאי המחייה שלהם זו תופעה שלא נולדה אתמול ולא שלשום.
סנ"צ אורנה נחמני: אני רוצה לשמוח על זה שאנחנו כן מתעסקים בזה ואני בטוחה שהאכיפה הוגברה.
סנ"צ אורנה נחמני: הנתונים לא בידיי אבל אני בטוחה שיש אכיפה הרבה יותר גדולה והרבה יותר מסיבית.
סנ"צ אורנה נחמני: אני בטוחה שאנחנו עושים הרבה מעבר למה שעשו קודם, אפילו הרבה יותר.
סנ"צ אורנה נחמני: אני לא חושבת שאני אטעה אם אגיד שאנחנו עושים פי 3 עבודה ממה שנעשתה.
סנ"צ אורנה נחמני: בואו לא נשכח שבעצם ההתעסקות המסיבית של מדינת ישראל בעניין הזה החלה לפני שנה וחצי או קצת יותר ואני מאמינה שאנחנו בדרך הנכונה.
רן כהן: את מאוד טובת לב.
רן כהן: אני אומר את זה באמת, לא בלשון סגי נהור.
אברהם דניאל: אנחנו כל הזמן דנים בנושא העובדים הזרים, ובצדק, לגבי מה רע להם ומה טוב להם.
אברהם דניאל: אני חושב שצריך עוד מערכת אכיפה, על התנהגות של עובדי משרד הפנים, לדוגמה, בפניות הציבור.
אברהם דניאל: אני רוצה להגיד לך שזו בושה וחרפה.
אברהם דניאל: אם חקלאי פונה למשרד הפנים לוקח לו ארבעה חודשים לדבר איתם ובסוף אומרים לו "אל תבלבל את המוח" בתשובות כמו: "אנחנו עובדים, אנחנו מטפלים" וכו'.
רן כהן: איך זה נוגע לעובדים זרים?
רן כהן: במשרד הפנים לא עובדים עובדים זרים, אלה עובדים ישראלים.
אברהם דניאל: הם עובדים רק עם ישראלים, אבל בנתב"ג יש מחלקה לעובדים זרים.
אברהם דניאל: שם פונה חקלאי שיש לו בעיה: יש לו היתר, הוא שילם כסף, פעם אגרה למשרד העבודה, פעם אגרה למשרד הפנים, עכשיו הוא אומר: "קודם לא התנהגו אליי יפה - מילא, אבל עכשיו אני משלם!
אברהם דניאל: תמורה לאגרה תנו לי לפחות!" אז אין עם מי לדבר.
אברהם דניאל: אני רוצה להגיד לך שההתנהגות בנתב"ג היא בושה וחרפה למדינת ישראל.
אברהם דניאל: בכלל במשרדי הממשלה, אבל קודם כל משרד הפנים.
רן כהן: יש כאן מישהו ממשרד הפנים?
מיכל יוספוב: כל פעם שאני מגיעה לישיבה הזאת האדון מעלה את אותה טענה.
מיכל יוספוב: כל פעם אנחנו יוצאים החוצה, אני מבקשת ממנו לתת לי את המקרים כדי שאני אוכל לטפל בהם ועד היום זה לא הגיע לשולחני.
אברהם דניאל: ארבע שעות אי אפשר לתפוס אתכם!
אברהם דניאל: אתם לא נותנים כלום!
רן כהן: חברים!
רן כהן: עכשיו אני פותר את העניין - היא זרקה לכם חבל ואפילו אתגר - בבקשה.
רן כהן: אם יש לכם מקרים קונקרטיים להציג בפניהם ולבדוק אותם תעבירו אותם בבקשה אליי דרך מנהלת הוועדה, אנחנו נפנה למשרד הפנים והוא יצרך לתת לנו תשובות על העניין.
קריאה: גם משרד הפנים קשור לנושא של ירדנה שהוזכר פה, צריך לבדוק את זה.
קריאה: אולי גם על המקרה של בני ציון, שהכו שם את התאילנדים.
רן כהן: רבותיי, אני רוצה לסכם.
אברהם הראובני: אני מבקש לומר מילה לגבי מה שהיא אמרה.
אברהם הראובני: תראי, לי יש לב כבד מאוד על מנהלת ההגירה אבל זה לא הדיון.
אברהם הראובני: אני רק מוכרח לומר לכם דבר אחד - האינטרס הגדול שלנו הוא שיהיה סדר כמו שצריך בעניין הזה של עובדים זרים, ואני אומר לכם שרק מהחשש של מנהלת ההגירה מתנהלים הדברים כמו שצריך.
אברהם הראובני: אני מדבר על חקלאות בלבד.
אברהם הראובני: משרד הפנים נתן הוראה מרושעת לא לנייד החל מדצמבר.
אברהם הראובני: כובע!
אברהם הראובני: אף חקלאי לא מתקרב לניוד כאשר הוא משווע לעובד מהחשש שמנהלת ההגירה תגיע, כך שגם אם הם לא מגיעים עצם העובדה שהם קיימים בשטח עושה עבודה.
רן כהן: למה לא מניידים?
רן כהן: נדמה לי שבוועדה דיברנו על אפשרות שכן יהיה ניוד.
אברהם הראובני: משרד הפנים הוציא הוראה מרושעת שעכשיו אי אפשר לנייד.
עו"ד אילן שוויד: זו לא הוראה מרושעת, זה החוק.
עו"ד אילן שוויד: החוק קובע במפורש שאסור לנייד.
עו"ד אילן שוויד: החוק קובע שמעסיק שמעסיק עובד זר, העובד הזר הזה יעבוד אצל אותו מעסיק.
עו"ד אילן שוויד: אותו מעסיק אינו רשאי על דעת עצמו לקחת את העובד, לנייד אותו ולהעביר אותו למעסיק אחר.
אברהם הראובני: מותר לנייד לשלושה חודשים באישור משרד הפנים.
אברהם הראובני: אתם נתתם הוראה לא לנייד, אבל לא זה הדיון עכשיו.
אברהם הראובני: נתתם הוראה מפורשת, והיא מרושעת, אני אומר לך, שלא לנייד ולפי ההסכם אתכם לשלושה חודשים מותר לנייד.
אברהם הראובני: אנשים ניידו כל הזמן באישור של משרד הפנים, עכשיו אתם אומרים לא, עכשיו עצרתם את זה.
אברהם הראובני: מה שקורה עכשיו הוא שרק מהחשש של מנהלת ההגירה אף אחד לא מנייד.
רן כהן: עכשיו אני מדבר בתור חקלאי - כידוע למשרד הפנים, שאין בו הרבה חקלאים, החקלאות היא לרוב עונתית.
רן כהן: כלומר, הלחצים בתקופות השנה נקבעים על פי עונות הגידול וגם על פי עונות מזג האוויר, לכן יש תקופות שהן לחוצות יותר בכוח אדם ויש תקופות שהן פחות לחוצות בכוח אדם.
רן כהן: כשאני עבדתי בכותנה בחורף הייתי עובד בבית החרושת כי אין מה לעשות בשדות, אין כותנה.
רן כהן: אחרי שמסיימים לחרוש מחכים 3-4 חודשים שהגשם ירווה את האדמה ואז עובדים בבית חרושת כדי שתהיה פרנסה.
רן כהן: מה שהועלה בוועדה הזאת לא פעם אחת הוא שבעצם ישנה בעיה של אי ניצולת נכונה של העובדים - מצד אחד מרבים עובדים זרים ללא צורך, כי כל מי שזכאי, גם אם לשלושה חודשים, מקבל אותם לכל השנה, כך שאפשר לצמצם את מספר העובדים, וגם פחות מועילה מבחינת הניצול של העובד שיכול לעבוד ניצולת של העובד שיכול לעבוד תשעה חודשים פה ושלושה חודשים כאן.
רן כהן: אומר החקלאי שבעצם מה שנעשה גם על פי חוק, שמותר לנייד לשלושה חודשים באישור משרד הפנים.
רן כהן: הבעיה שמשרד הפנים לא נותן את האישור הזה.
עו"ד אילן שוויד: לפחות יחידת האכיפה ומשרד הפנים באים לקראת החקלאים וכשיש איזושהי בעיה לחקלאי הוא פונה למשרד והמשרד, בגבולות החוק, עושה מה שאפשר, בא לקראתו ועוזר.
עו"ד אילן שוויד: משרד הפנים לא נגד אף אחד, בטח לא נגד החקלאים.
עו"ד אילן שוויד: כשמישהו צריך לעבוד בחממה ואחרי זה צריך לעבוד בבית האריזה - אין לנו בעיה עם זה.
עו"ד אילן שוויד: הבעיה מתעוררת כשמתחילים לעשות דברים בשביל כסף.
עו"ד אילן שוויד: כשבאותו מושב יש לחקלאים בעיה ספציפית, נקודתית, שרוצים להעביר עובדים, כמו שאדוני ציין, אם יש גשם ורוצים להעביר עובד לבית האריזה וכד', אז באמת משרד הפנים בא לקראתם.
רן כהן: אתה אומר שמנצלים את ההיתר הזה לרעה.
רן כהן: מה שאני מבקש ממך זה שקודם כל תבדקו באיזה מקרים בהם הדבר הזה נעשה באופן ראוי ושם תלכו לקראת החקלאים, כי זה כדאי לחקלאים, זה כדאי לעובדים וזה כדאי למדינה ולכן צריך לעשות את זה.
רן כהן: במקום בו לוקחים את העובד הזר ושמים אותו לעבוד בשירותים או במכירת נעליים באמת לא צריך לתת לזה אישור.
אמנון נגר: אין לי ספק שבנושא הניוד צריך את האישור של משרד הפנים על מנת שיעדכנו ברשומות אצלם במחשב וכו', אבל על הצורך האמיתי להעביר מחקלאי לחקלאי משרד הפנים או כל משרד אחר לא יודע.
אמנון נגר: מי שכן יודע זה משרד החקלאות.
אמנון נגר: האבסורד הוא שהם מאשרים, לדוגמה, לחקלאי שיש לו בציר, בעונת החורף להעביר אליו עובדים.
אמנון נגר: זה אבסורד!
רן כהן: גם משרד לא מבין בחקלאות?
רן כהן: הרי זה משרד החקלאות שמקצה עובדים.
אמנון נגר: לעניין ההקצאה, נכון שיש "פיקים" בתקופות מסוימות בגידול מסוים, כמו בהדרים - זה מתחיל בספטמבר ונגמר באפריל כאשר הפיק הוא בדצמבר-ינואר.
אמנון נגר: נכון שמספר העובדים שמוקצה לאותו גידול הוא לא המקסימלי, הוא מקבל בערך 50%, אבל בתקופת הפיק רוצים לנייד לו עובדים מהמטעים שנמצאים בתקופת הקיץ.
אמנון נגר: אבל מה, לצערנו הרב החקלאים יודעים שהפיק בהדרים הוא בדצמבר אבל משרד הפנים, שהוא מאשר את הניוד, מאשר להעביר דווקא למטעים, שהם לא צריכים כי זה חורף.
רן כהן: שר החקלאות לא מדבר עם שר הפנים?
אמנון נגר: כשיש אחידות פיקוד זה מהשר עד למטה, כשאין אחידות פיקוד זה נעצר.
רן כהן: תפנה לשרים, שהם ישברו את הראש.
רן כהן: השר ישראל כץ יודע לדבר, השר פורז יודע לדבר, המנכ"לים שלהם יודעים לדבר.
רן כהן: שהם יסדרו את זה, מה זה מעניין אותי?
עו"ד מיכל פינצ'וק: אני רוצה לחזור לנושא בגינו התכנסנו כאן, והוא אכיפת תנאי המגורים ותנאי ההעסקה של עובדים שרים.
עו"ד מיכל פינצ'וק: הוזכר פה הפחד הגדול של המעסיקים מאז שהוקמה מנהלת ההגירה - אכן יש פחד, אבל הפחד הוא רק בנוגע לנושא של העסקה ללא היתר.
עו"ד מיכל פינצ'וק: זה מה שמפחיד את המעסיק, שמא הוא ייתפס מעסיק עובד שלא כדין.
עו"ד מיכל פינצ'וק: כל הנושא של תנאי העסקה, של שכר מינימום, של הלנת שכר ושל תנאי מגורים, בתחום הזה אין אכיפה כלל ועיקר.
עו"ד מיכל פינצ'וק: וחבל.
רן כהן: מהעובדה שדווקא החקלאים נוכחים כאן ודווקא אנשי הבניין, המסעדות וכל הגורמים האחרים אינם כאן אני מתחיל לקבל רושם שבעצם המקומות שבהם הדבר הזה מתקיים באופן פרוע לא נמצאים כאן.
רן כהן: אבל אליהם אני לא יכול לבוא בטענות רבות משום שהם אנשים וולונטריים ויכולים לעשות מה שהם רוצים.
רן כהן: מה שאני כן יכול לומר בתחושת החמצה זה שגם הארגונים הוולונטריים לא באו לכאן כדי להציג את הדברים שיש בידיהם ואני מאוד מצטער על זה, למרות שנכון שהם שלחו לנו חומר די מרשיע וקשה.
רן כהן: התחושה שלי היא תחושה קשה מאוד.
רן כהן: אני מניח באינטואיציה ש-95%-97% מהמעסיקים נוהגים בהגינות.
רן כהן: כך אני מקווה.
רן כהן: אבל אם יש 3% או 5% שהם עבריינים, שהם עושים את כל הפשעים הללו נגד בני אדם שבאו לארץ הזאת, שהיא ארץ זרה להם, כדי להתפרנס, אז הפשע הזה הוא פשע בלתי נסבל.
רן כהן: החרדה שלי היא מכך שתחושתי היא שבהקשר לעניין הזה, עם כל הארגונים וכל הסידורים, השטח די מופקר.
רן כהן: אם התקשורת לא מצליחה להגיע לפינות שחורות ואפלות פה ושם ולגלות את זה פתאום באיזה תוכנית טלוויזיה או תמונות בעיתון, אני עוד לא קיבלתי התראה אחת שהזעיק אותי משרד ממשלתי ואמר לי: "רן כהן, כנס מהר את הוועדה כי יש שם פשע!" אתם לא פונים לשר אולמרט בנושא 50 עובדים זרים שגרים בביב שופכין כי אני מכיר את סדר יומו של השר אולמרט והוא לא פנוי לזה עכשיו, אבל הוועדה כן פנויה לזה והיא יכולה להביא את כל האנשים ולדון בעניין.
רן כהן: אתם לא מזמנים את זה.
רן כהן: אני חייב לומר שהממשלה, נכון להיום, נוהגת לעודד מעסיקים להיות עבריינים.
רן כהן: כי אם אף מעסיק לא נכנס לבית סוהר עד עכשיו בגין כל התמונות הזוועתיות שהתגלו זה עידוד.
רן כהן: זה לא רק עידוד למעסיקים העבריינים, זו גם פגיעה במעסיקים הגונים, כי בעצם הם נוהגים באופן הגון, זה עולה להם כסף, מאמץ ותשומת לב, והם רואים שהנה, 'רשע וטוב לו, צדיק ורע לו'.
רן כהן: אסור שזה יקרה! אסור שלמעסיק צדיק יהיה רע, שזה יעלה לו בתשומת לב, רצים אחריו ומפקחים אצלו, ולעומת זאת רשעים פתחו תיק, גלגלו זה ואף אחד מהם לא ישב בבית סוהר ולא עבר עינויים כמו שעובדים העובדים והאנשים שכרוכים בהם.
רן כהן: כל הישיבה הזאת לא שמעתי אפילו על היתר אחד שנלקח ממעסיק.
רן כהן: אתם אומרים לי שזה רק שנה וחצי, אבל בשנה וחצי אפשר היה לקחת היתרים מעשרים מעסיקים.
רן כהן: לעומת זאת, אני כל פעם שומע על עוד אירוע ועוד אירוע שהתגלה בו מעשה מחריד.
רן כהן: אני פונה למשרד התמ"ת, למשרד הפנים ולמנהלת ההגירה, לנקוט בצעדים אכזריים, קשים ורעים כלפי מעסיקים עבריינים ולהפסיק עם מדיניות בת היענה בעניין הזה.
רן כהן: האמינו לי, זה לטובת מדינת ישראל.
רן כהן: גם מבחינת הנורמות שלה, גם מבחינת המוסר שלה וגם מבחינה זו שלא יהיו אצלנו עובדים בתנאי עבדים.
רן כהן: צריך לעקור את התופעה הזאת של עובדים בתנאי עבדים.
רן כהן: אגב, לא רק במגורים, גם בכל שאר הדברים שציינתם - שכר, הלנת שכר, פגיעות, השפלה, שעות עבודה לא סבירות וכו'.
רן כהן: אני מבקש ממנהלת הוועדה לפנות לשר ולסגנו ואני דורש לדעת תוך חודש תמונה מדויקת על כל התלונות שהוגשו נגד מעסיקים בנושאים שנוגעים לתנאי מחיה ומגורים של עובדים זרים.
קריאה: אם אפשר לגבי תנאי העסקה בכלל.
קריאה: אנחנו פנינו ולא קיבלנו אינפורמציה, אולי נקבל דרכך.
רן כהן: תנאי העסקה בכלל - גם לגבי הנושא של מגורים וגם לגבי הסעיפים השונים בחוק.
רן כהן: אני רוצה לדעת מה קרה בכל אחד מהחודשים של 2003, ואם יש נתונים על ינואר 2004 בבקשה, אני מניח שעוד אין.
רן כהן: בכל המקרים אני רוצה לדעת מה קרה עם זה, באיזה מצב זה נמצא מבחינה משפטית, ולפיכך נוכל לדעת איך הדברים הללו קורים.
רן כהן: אני מבקש שכשאתם מוזמנים לישיבה תוודאו איזה נתונים אתם צריכים להביא לישיבה, כי זה מאוד לא מכובד לנהל ישיבה בצורה כזו, ללא נתונים אלמנטריים.
רן כהן: אני לא יכול להגיד לכם שאני מסכם את הישיבה הזו בשביעות רצון, אבל אני מודה לכולכם שבאתם ואנחנו נשתדל להמשיך את עבודתנו בעניין.
רן כהן: אני שמח לקבל את כולכם בברכה, אנחנו דנים היום בנושא של עובדת זרה בהריון, נמצא איתנו מר ששי קציר מנהל מינהל האוכלוסין ואני מבין שזו הישיבה הראשונה שלך פה בתפקיד הזה, אז שיהיה בהצלחה.
רן כהן: אנחנו ישר נכנסים לנושא שיש בו גם רגישות אנושית ומנהלית והכול, אז אני באמת מאחל לך שתוכל להתגבר על הצרות הגדולות האלה, יש לך בטח צרות עוד יותר גדולות, אבל בכל זאת לנו זה צרות מאוד חשובות.
רן כהן: מה שאני מבין ואני מקווה שאני מבין נכון, זה שבעצם יצא לפני כשלושה שבועות, ב-17 באוקטובר, נוהל חדש לגבי עובדת זרה בהריון ואני מודה על האמת שקודם כל הייתי מאוד רוצה שאתה תבהיר בדיוק במה מדובר, איך זה עומד ביחס לנוהל הקודם ומה הפתרונות שזה נותן נכון להיום, לגבי מעמדה של עובדת זרה בהריון ואיך אתם מתכוונים להתמודד עם העניין הזה, משום שנדמה לי שיש בו היבטים מאוד מורכבים, שלא נאמר, אולי היבטים קשים מהרבה בחינות.
רן כהן: אני מודה על האמת שגם נחליף כמה מילים על הנושא הזה עם שר הפנים, אבל הדיון הוא כאן והייתי רוצה שתציג אותו, אני מבקש, אלף שזה יהיה מאוד בהיר לגבי עובדת זרה חוקית או בלתי חוקית, על ההבדלים אם ישנם בעניין הזה.
רן כהן: דבר שני, אני מבין שזה רק לגבי עובדת שנמצאת בחודש השישי להריונה ומעלה, אז מה קורה עם עובדת שהיא בהריון בחודש החמישי, ולמה ההבדל וכולי.
רן כהן: הנושא השלישי כמובן, הוא באמת מה הגורל של עובדת זרה כזאת לאחר שהיא יולדת, כי אני מבין שלפי ההוראות החדשות, היא נשארת ללדת בארץ רק לאחר 12 שבועות היא צריכה להחליט מה גורלה ומה גורל ילדה.
רן כהן: אם קלעתי פחות או יותר לסוגיות העיקריות אז אני באמת מבקש שאתה תתחיל, אלא אם כן מישהו מהנוכחים חושב שיש עוד משהו להעיר את עניי לגבי סוגיות עקרוניות שתעלו אותן עכשיו כשאלות ולאחר הסקירה של מר קציר, אנחנו נעבור לדון בעניין, זאת אומרת תהיה לכם אפשרות לדבר לאחר מכן.