GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי בן דוד: דבר שני, עמדת ההסתדרות בקשר לאותן שעות שמדובר שמבחינתם, בשבילה הוא עושה 24 שעות אבל מה לעשות שיש פסיקת בית המשפט בעניין זה שקבעה באופן מוחלט שההעסקה בענף הסיעוד הינה משרת אמון אישית ומכאן המשכורת שנקבעה היא משכורת מינימום פלוס 30 אחוז על פי על סמך פסיקת בית המשפט.
יוסי בן דוד: זוהי הפסיקה ולכן את לא יכולה להתייחס אל הדברים או להביא דברים בפני הועדה שאומרים שמבחינתך הוא עובד 24 שעות.
יוסי בן דוד: אבל יש פסיקה של בית המשפט שקבעה כמה עובד עובד בענף הסיעוד.
יוסי בן דוד: בנושא עובדים ישראלים נאמרו כמה דברים מבחינת הגברת אסתר רייף, מטעם הביטוח הלאומי ואני רוצה לתקן תיקון קטן, 8000 עובדים זרים בענף הסיעוד אכן כך מתוך 74 אלף אך עובדים ישראלים כלומר, אין עובדים ישראלים בענף הסיעוד ל- 24 שעות.
יוסי בן דוד: אנחנו היינו שמחים אילו אפשר היה.
יוסי בן דוד: אנחנו עשינו במסגרת משרד התעסוקה איזה שהוא יריד תעסוקה שניסה לגייס עובדים ישראלים לענף הסיעוד ולצערי הרב לא צלח העניין והצליחו לגייס 25 עובדים בסך הכל כך שגם עמדת משרד האוצר שאומרת שיש קורלציה בין מצב המשק, כלומר, בין המצב המובטלים לבין כמות העובדים הזריעם הנמצאים בארץ היא איננה נכונה.
יוסי בן דוד: אגב, חשוב להדגיש את זה שוב ושוב, הכנסת עצמה בדקה את העניין וישנה חוברת שפורסמה על ידי הכנסת, על ידי יחידת המחקר של הכנסת בשיתוף אוניברסיטת בר אילן, חקרה ובדקה האם ניתן להחליף עובד זר בענף הסיעוד על ידי עובד ישראלי.
יוסי בן דוד: זה דבר שעלה כבר מזמן.
יוסי בן דוד: אנחנו לא המצאנו את הגלגל, אנחנו לא דנים בזה בפעם הראשונה בטח לא בועדה הזו, זה נעשה כבר מזמן ואותה יחידת מחקר של הכנסת קבעה, לא ב- א' רבתי, עובד ישראלי איננו יכול להחליף עובד זר בענף הסיעוד ל- 24 שעות.
יוסי בן דוד: תקראו, תפנו, נדמה לי שאפילו ישנה חבורת שכדאי לקרוא אותה, להבין אותה ולדעת אותה.
יוסי בן דוד: דבר אחרון שאני רוצה להוסיף, אני רוצה להצטרף לדברי הגברת פנינה שאומרת שיחידת הסמך עושה עבודת קודש אמיתית בנושא הסיעוד וכל מה שקשור לרגישות ולזריזות הפעולה, צריכים לבוא בפני הועדה הזו ולשבח על הדרך שבה היחידה הזו מתנהלת.
יוסי בן דוד: תודה.
רפי אלחנני: אני משמש כיום כיושב ראש עמותת חברות הסיעוד הפרטיות שמאגדות בתוכן כ- 40 חברות סיעוד.
רפי אלחנני: אנחנו צריכים להבין שחברות הסיעוד חלקן הגדול לא עוסק בהבאת עובדים זרים אלא עוסק במתן שירותים לקשיש בביתו.
רפי אלחנני: עיקר הפעילות היא מול המערכת שביטוח לאומי מפעיל, סדר גודל של 74 אלף עובדים על כ- 110 אלף קשישים.
רפי אלחנני: אנחנו למדנו מההיסטוריה ופה אין אף קשיש שיכול לייצג את עצמו אבל למדנו מההיסטוריה של ה- 20 שנים האחרונות בערך שהישועה ואני אומר את זה בלשון העדינה ביותר, הישועה לאותם אנשים קשישים שצריכים את העזרה ברמה הסיעודית הקשה, לא יכולה להגיע משום ישראלי בארץ.
רפי אלחנני: אין ספק בזה.
רפי אלחנני: ואז המציאה היוצאת מן הכלל של אותם עובדים זרים בעיקר מהפיליפינים אבל יש גם מאוכלוסיות אחרות, הם מחליפי מיסוד שעולה הון תועפות למדינת ישראל לו הקשיש היה נמצא במוסד כלשהו.
רפי אלחנני: דהיינו, מדינת ישראל מצאה לה פתרון שהוא הגיוני, טוב וראוי בכך שעדיין הקשיש הסיעודי הקשה יכול להישאר בביתו יחד עם אותו מטפל זר.
רפי אלחנני: קודם כל צריך להבין את המאטריה הזו ואני בטוח שלו היה יושב פה קשיש כשם שאנחנו האחרונים בשרשרת שנמצאים הכי קרובים לקשיש, אין ספק שהוא היה אומר שזו הצלה בשבילו.
רפי אלחנני: אנחנו גם לדמנו במשך השנים שבאותו מקטע שאנחנו עוסקים עם המוסד לביטוח לאומי אין פריצות בנושא של מי עובד או איך עובדים או מי מפקח, גם על פי דרישות המוסד לביטוח לאומי שבעניין הזה הוא מאד מקפיד ובצדק, לא יכול להיות מצב שיהיה מישהו שיעבוד אצל קשיש, עובד זר שאין לו את הרשיון המתאים.
רפי אלחנני: זאת אומרת, המערכת בגלל שהיא ממוסדת על ידי המוסד לביטוח לאומי יחד אתנו יש הקפדה יתרה על העניין הזה.
רפי אלחנני: וכשאסתר שהיא נציגת המוסד לביטוח לאומי בעניין הזה אומרת שהם מציעים היום שינוי חקיקה שיביא לכך שהעובדים הזרים או המטופלים יקבלו כסף ולא שירותים למעשה לפי דעתנו, לפי מיטב הבנתנו בניסיון שלנו יחטיא את המטרה שלשלמה החוק הזה שנבנה במשך 20 שנה או לפני 20 שנה הוא יחטיא את מטרתו בכך שהקשישים האלה שאנחנו מדברים עליהם ועשויים לקבל את העובדים הזרים, יפלו למצב שבו לא יהיה מי שיעזור להם.
רפי אלחנני: ועל כן אני לא בטוח שזה הנושא המרכזי אבל הנושא של מי מקבל את הכסף, מי נותן את השירותים, האם העובדים הזרים טוב שיפוקחו על ידי חברות הסיעוד שנמצאות הכי קרוב לקשיש, לי אין ספק שאפשר לשכנע שזה המצב האופטימלי.
דורון רז: איגוד חברות הסיעוד.
דורון רז: אני רוצה לחזק את הדברים שאמר רפי מהטעם הזה, קודם כל צריך לדעת ש- 100 אחוז מהעובדים הזרים בתחום חוק הסיעוד, הם עובדים חוקיים וזה לא בהכרח היצע לזלזל בו.
דורון רז: השוק שנמצא פרוץ והמדינה מנסה להכניס אותו למסגרת של חוקיות, ביטוח לאומי הצליח לסייע בתחום הזה.
דני יתום: זה נכון באופן חלקי, דורון , לפי הבנתי, כי אלה שברחו או אלה שעבדו או אלה שעל ב'1 ועובדים במקומות אחרים הם כבר לא חוקיים.
דני יתום: אלה שעוסקים בסיעוד הם חוקיים.
דורון רז: הם כבר לא עובדים.
דורון רז: אלה שעובדים בפועל בחוק הסיעוד כולם חוקיים ואין ויכוח לגבי זה.
דני יתום: זה בסדר אבל זה רק חלק מהתמונה.
דורון רז: אתה לא יכול להסתכל הלאה מה יקרה, צריך למצוא פתרון אבל לא זו הנקודה.
דורון רז: הנקודה היא שהמסגרת שחוק הסיעוד הצליח מתוקף הדרישות של ביטח לאומי לכך שכל העובדים הם חוקיים וזו ברכה מבחינת המערכת.
דורון רז: מה שאני רוצה לציין עוד שצריך לדעת שחברות הסיעוד , העמותות וחברות הסיעוד הצליחו לשמר מצב של מספר קטן יחסית של עובדים זרים שמטפלים בחולים סיעודיים זכאי חוק סיעוד.
דורון רז: מתוך 113 זכאי חוק סיעוד יש כ- 8000 עובדים זרים מה שבפועל יש יותר מכפול זכאי חוק סיעוד שמחר בבוקר יכולים לקבל היתר להעסקת עובד זר בגלל שהקריטריונים שלהם שעונים כבר לקבל את הרשיון להעסקת עובד זר.
דורון רז: חלקם אכן נכון לא מעסיקים עובד זה כי הם לא צריכים ולא רוצים אבל חלקם הלא קטן לא מעסיקים עובד זר מכיוון שהגופים שנותנים את רוב הטיפול הסיעודי על ידי עובדים ישראלים יש להם אינטרס לשמר עובדים ישראלים בחוק הסיעוד ועושים פעולות להקטין את מעבר העובדים הישראלים והעובדים זרים לסיעוד על ידי בניית תוכניות טיפול מפוצלות, אם זה שמטפלת תיכנס בבוקר הביתה לקשיש ובערב ותמנע על ידי כך איזה שהיא מסגרת שהוא יצטרך, שילוב של מרכז יום שנותן היקף שעות גדול יותר של טיפול.
דורון רז: הרבה תוכניות טיפול שנותנות את האפשרות להישאר במסגרת של העובדים הישראלים ולא העובדים הזרים.
דורון רז: יש שתי נקודות שאני הייתי רוצה שהועדה תיתן את דעתה וגם הגופים שצריך לתת להם פתרון.
דורון רז: המצב שנוצר לקשיש לצורך עובד ל- 24 שעות, מטבע הדברים זה עובד זר, הוא מצב לא מתוכנן.
דורון רז: הוא מצב שנוצר, בן אדם נפל, קרה לו משהו, זה נוצר מהיום למחר, מהיום לעוד יומיים ואז מה שנוצר, בן אדם הגיע לבית חולים בגלל שהוא נפל, אשפזו אותו, אחרי 4 ימים שולחים אותו הביתה.
דורון רז: הוא במצב חדש והוא צריך תמיכה ועזרה של 24 שעות, הוא לא יכול לקבל אותה כי אם הוא יקבל אותה הוא בבעיה.
דורון רז: לוקח תהליך עד שיהיה לו מבחן לקבל את חוק הסיעוד, עד שיגיש את הבקשה ויקבל את ההיתר , עד שהוא ירשום את המטפל.
דורון רז: עד אז בעצם אם הוא מעסיק עובד ל- 24 שעות הוא בגדר עבריין.
דורון רז: אבל המצב נוצר, הוא הגיע הביתה, בבית המדינה יעלה לה הרבה יותר זול מאשר היה להחזיק אותו בבית חולים.
דורון רז: צריך לתת את הדעת איך נותנים פתרון לתקופת המעבר הזאת.
דורון רז: כי הפתרון שיש הוא פתרון חלקי.
דורון רז: אותו כנ"ל לתקופה שבה יש הפסקה של עובד.
דורון רז: העובד נסע לחו"ל, עזב את הארץ, עד שלא נקלט עובד ולא נרשם, לא מרק מבחינת משרד הפנים אלא גם מבחינת הזכאות שלו בחוק הסיעוד היא נמנעת ממנו מכיוון שאין לו עובד שרשום במשרד הפנים, כל זמן שהעובד לא רשום במשרד הפנים כחוק, ביטוח לאומי לא משלם לו את גמלת הסיעוד.
דורון רז: מה שצריך לעשות, היה לדעתי למצוא איזה פתרון לתקופת המעבר הזאת.
דורון רז: בתקופת הזכאות הראשונה שבן אדם שנוצר לו מצב בהיתר שהוא יקבל צריך לכתוב את הזכאות מתאריך הגשת הבקשה.
דורון רז: ואז לא פגעת בו.
דורון רז: כי אם לקח לכם שבועיים שלושה לתת התאמה ולתת לו את ההיתר שבועיים שלוה, הוא יוכל לקבל את הזכאות מהיום הראשון כי הוא כבר מעסיק את העובד.
דורון רז: אין לו ברירה, נוצר מצב, הוא לא יכול לחכות שבועיים עד שהוא יעסיק את העובד.
דורון רז: זה דבר אחד.
דורון רז: דבר שני אותו כנ"ל בתקופות הביניים אם נאמר מטפל נסע לחודש חופש לארץ המוצא שלו וזה לא נופל בקריטריונים של ביטוח לאומי יתגמש באמת מאד לתת אפשרות על תקופות של חצאי חודשים כן לקבל את הכסף לקשיש, צריך להיות איזה סידור שאם יש עובד שנמצא וזה אינטרס של המדינה, שנמצא בארץ והוא כרגע לא מועסק, עובד זר ואפילו העסיקו אותו לתקופה של חודש ימים כי המצב קיים כי הוא לא יכל לקבל ויזה כפולה אז יתנו לו את האפשרות לקבל את הזכאות של חוק סיעוד שלו על בסיס היתר זמני שהוא יקבל לתקופה הזאת ממשרד הפנים.
משה סויסה: אני חייב כאן לציין את אפרים כהן שעמל על הנקודה הזאת ויש לנו פתרון שעובד כבר תקופה ארוכה.
משה סויסה: אדם שנכנס לבית החולים וביטוח לאומי לא יכול לבצע את מבחן הערכת התלות בבית החולים ואנחנו כיחידת הסמך לא יכולים לתת היתר מאחר ואין לנו דו"ח אז מה שאנחנו עושים זה אנחנו מבקשים לצרף מכתב שחרור מבית החולים, מטעם רופא בית החולים עם תאריך שחרור שבו הוא אומר שהוא צריך לקבל רצף של טיפולים גם אחרי שהוא יוצא מבית החולים.
משה סויסה: זה עולה לועדה והועדה מאשרת לחצי שנה וכאן באמת הדגש על זה שיהיה באמת עובד מקומי שכבר נמצא בארץ ולא להביא מישהו חדש.
דני יתום: מהו משך הזמן של הועדה.
דני יתום: יכול להיות שבינתיים.
משה סוויסה: ברגע שמקבלים את המסמכים אחת לשבוע יש ועדה שדנה בזה.
דני יתום: אז מאשרים לו את זה רטרואקטיבית מהיום שבו הוא שוחרר מבית החולים?
משה סוויסה: אנחנו מאשרים מהרגע שהוא קיבל אבל אם אני מקבל מכתב שחרור מבית החולים ורשום שם שהוא משתחרר בעוד שבועיים והועדה דנה בו שבוע קודם שהוא משתחרר אז הוא מקבל היום את ההיתר.
דני יתום: מכתב השחרור מתקבל באותו יום של השחרור לא שבועיים לפני.
דני יתום: אפשר להמציא מכתב שחרור שבועיים לפני השחרור?
משה סוויסה: אפשר להמציא.
משה סוויסה: אנחנו מקבלים מכתבים של שחרור שכתוב שהוא אמור להשתחרר בעוד 5 ימים.
משה סוויסה: חוץ ממכתב שחרור יש מכתב מלווה מרופא.
נטע ברנר נאור: חולים שעברו אירועי לב למשל ונמצאים באשפוז בבית חולים רגיל, לא בית חולים שיקומי.
נטע ברנר נאור: 4 ימים או 5 ימים, הרופא אומר, החולה הזה אני לא משחרר אותו עד שתבטיחו שיהיה לו מטפל.
נטע ברנר נאור: אנחנו אומרים, אנחנו לא נשאיר אותך ונגיד לך לא, נחכה לך ל- ADL של הביטוח הלאומי, תקבל חצי שנה ואחרי חצי שנה תסדיר מול הביטוח הלאומי בנהלים הרגילים.
נטע ברנר נאור: אתה מקבל חצי שנה אם הרופא אומר לנו שאתה צריך רצף של טיפול.
נטע ברנר נאור: אולי צריך להבהיר משהו כדי לקבל את מה שפנינה אמרה לגבי כל העניין של תנאי העסקה.
נטע ברנר נאור: יצא עכשיו מסמך שלנו לגבי זכויות אדם, לגבי כל תנאי העסקה יש באמת פסיקה שמעסיק צריך לשלם בגלל שאי אפשר לאמוד את השעות הנוספות שעובד עובד אצל מעסיק, יש פסיקה שאומרת שצריך לשלם 30 אחוז ויש גם פסיקה סותרת שאמדה את השעות הנוספות ולכן יש אי בהירות שאנחנו רוצים להפוך את זה לחקיקה.
דני יתום: אז מה הכיוון שאתם הולכים אליו?
נטע ברנר נאור: כל הנושא הזה יהיה בחקיקה אז זה כנראה יהיה 30 אחוז, שכר מינימום פלוס 30 אחוז.
נטע ברנר נאור: מכיוון שאי אפשר לאכוף, יש למשל לגבי ימי חופשה, אנחנו לא יודעים אם חל עליו יום וחצי או 24 שעות, העברנו את זה לתגובות של ארגונים שונים וזה ייהפך להיות במסגרת של חקיקה כדי לקדם את הנושא הזה.
יוסי בן דוד: הקריטריונים היום לקבלת היתר הם כאלה שלא מותירים אדם שהוכר כמי שזכאי להיתר כאחד כזה שיכול להסתפק בעובד שעתיים או שלוש או 4 שעות.
יוסי בן דוד: כמובן שכתוצאה מהקריטריונים שהם לא פשוטים לחלוטין, מי שכבר מקבל היתר הוא כזה שנמצא במצב שהוא באמת זקוק לטיפול של 24 שעות לפי ההגדרה בחוק.
יוסי בן דוד: ולכן הנושא של חלקי העסקה, הסתדרות וכל מה שהוזכר כאן אינו רלבנטי למעשה משום שהאיש זקוק למעשה לטיפול של 24 שעות.
יוסי בן דוד: הדבר השני זאת תמורה שהנושא הזה של היתר לחצי שנה זאת תמורה שאנחנו בהחלט מברכים עליה, דורון, ואני רוצה שנגיד תודה רבה כי למעשה זו היתה יוזמה של הרב אייכלר בזמנו שהוא היה יושב ראש פניות הציבור בכנסת שפנה לאפרים וזה נענה ועשה דבר ענק.
יוסי בן דוד: למעשה זה בא לשרת שני דברים.
יוסי בן דוד: אחד את אלה שנמצאים במערכות שיקום ארוכות וכאלה כפי שמתואר שנמצאים תחת אישור רפואי שהם זקוקים לרצף טיפולים לאחר שחרורם מבית החולים גם אם זה 4 ימים או 5 ימים או כאלה.
יוסי בן דוד: סך הכל נהנים מן השירות הזה של חצי שנה אנשים רבים מאד ואנחנו בסך הכל צריכים להודות על התמורה הזאת.
משה בוכובזא: אני בעל חברת הסיעוד "מסד".
משה בוכובזא: אני רוצה לחזור רגע לנושא הזה של חוקיותם של העובדים ולומר דבר אחד שלפני כחודשיים הובאה לארץ עובדת שעבדה במשך כחודש ימים אצל המשפחה, היא מאד לא הסתדרה עם המשפחה, המשפחה לא היה לה טוב אתה, הזמנו אותם לדיון והעובדת אמרה, אני רוצה לחזור לארץ מוצאי.
משה בוכובזא: הזמנו את אותה חברה שהביאה את העובדת לארץ ואמרנו, היא לא רוצה להישאר פה, קנו לה כרטיס והחזירו אותה.
משה בוכובזא: אחרי שהיא חזרה לארץ מוצאה היא כותבת מכתב שלקחו אותה בכוח.
משה בוכובזא: משטרת ההגירה הזמינה אותנו לשיחה ואמרה, קודם כל אסור להחזיר אנשים לחו"ל אם הם בהגיעו למטרה שלשמה הם הגיעו והם לא עשו אותה.
משה בוכובזא: קו לעובד אמר, גירשתם אותה.
משה בוכובזא: אנחנו לא מוסמכים לגרש.
משה בוכובזא: אי אפשר לקחת אדם להכניס אותו לתוך אוטובוס או ניידת ולהכניס אותו בכוח.
דני יתום: יש לך ניירות שמוכיחים שאכן זה היה התהליך?
משה בוכובזא: הבעיה היא אחרת.
משה בוכובזא: שהיום קו לעובד בא לתת הגנה שאי אפשר להגן בכלל, בשום מקום בעולם הדעת לא סובלת מכל ההמצאות של כל יום, איך אפשר לפגוע בקשישים.
דני יתום: כן, אבל חייבים לבדוק כל תלונה אחרת יהיה פה סדום ועמורה.
משה בוכובזא: אני מכיר דווקא מקרה של עובד מדינה, הבן שלו היה עם ניוון שרירים, העובד ברח, הלך לעבוד בשגרירות וקו לעובד נותן לו הגנה.
משה בוכובזא: על מה אנחנו מדברים פה שאנחנו עושים מעצמנו הפקרות?
משה בוכובזא: עד לאן הגבול יהיה?
פנינה פירסטון: לסיכום, אם נצא מכאן עם החלטה של קריאה להקמת המאגר הזה של העובדים שנמצאים בארץ שנוכל להשיג כמה שיותר עובדים מהארץ ואפשר גם לפנות לשם בעת מצוקה וב- S.O.S , זה צעד גדול וחשוב לרווחת הנכה.
שלום בן משה: משפט קצר.
שלום בן משה: אלף, תודה על הדברים שאמרתם.
שלום בן משה: אני בתפיסת העולם מקבל את מה שאמרת שדווקא הנושא של עובדים זרים הוא סוג של שירות שניתן וצריך לתת לו טיפול מאד מיוחד מבחינת אנחנו כנותני שירות, מבחינת הזמינות ומבחינת המהירות של התגובה.
שלום בן משה: אבל בד בבד משום שזה כך, צריך מאד להבטיח שלא תהיה זמינות של עליה מכיוון שכשיש נכונות ללכת לקראת צריך לראות שתהיה בדיקה שבאמת תשרת גם את הנכים וגם את מי שזה כרוך בזה.
דני יתום: תודה רבה.
דני יתום: וכולנו מאחלים לך בהצלחה עם כניסתך לתפקיד החדש.
דני יתום: כמה נושאים שעלו תוך כדי הדיון ואני מוצא לנכון לציין אותם בדברי הסיכום שלי.
דני יתום: ראשית, עניין החלטת הממשלה מה- 9 לאוגוסט למנות צוות בינמשרדי לבחינת שיטת ההעסקה.
דני יתום: אני מברך על הבחנה הזאת, אני מברך על היוזמה הזאת, אני חושב שזה חשוב שנבדוק את עצמנו גם אם נגיע למסקנה שהשיטה של היום אין טוב ממנה.
דני יתום: ראוי שנבחן את עצמנו ונבדוק את עצמנו על מנת להגיע לשיטה האופטימלית שבמסגרת הנזקקים יוכלו לקבל את מיטב השירות, המטופלים את מיטב השירות והעובדים הזרים שמיובאים מחו"ל יוכלו לישון בשקט מכיוון שזכויותיהם תישמרנה.
דני יתום: צריך לזכור תמיד שיש כאן שני צדדים , הצד של המטופל והצד של העובד הזר המטפל ואנחנו אמונים בעצם לטפל בשני הצדדים.
דני יתום: אנחנו צריכים להבטיח שלמטופלים יינתן הטיפול הטוב ביותר האפשרי שמדינה דמוקרטית כמונו יכולה להקנות, אנחנו צריכים להבטיח שתישמרנה הזכויות, זכויות האדם וכל הדברים האחרים הנלווים לכך, זכויות העסקה של העובדים הזרים כי אף עובד זר לא מגיע מארץ מוצאו כדי לעבוד כאן בהתנדבות.
דני יתום: ולכן צריך להבטיח שאכן הדרך שבה אנחנו מתייחסים אל העובדים הזרים היא דרך יאה ודרך נאותה.
דני יתום: אנחנו נעמוד בקשר עם הועדה ועם רביב סובול שהוא יושב ראש הצוות על מנת לקבל דיווחים שוטפים.
דני יתום: ערן, העוזר שלי יהיה ממונה על כך, על מנת לקבל דיווחים שוטפים לגבי ההתקדמות של מהלך הדיונים של אותו צוות.
דני יתום: אני גם רוצה לראות את כתב המינוי וההסמכה של הצוות כדי לראות אם בין היתר למשל הוגדר שם פרק הזמן שעד אליו או שבמסגרתו הצוות הזה אמור לנפק או לספק את ההמלצות.
דני יתום: הנקודה השניה, אני מבקש לבדוק את העניין במשטרה, דודו, לבדוק את העניין שעלה כאן כאילו ניתן על אותה אשרה להביא יותר מאשר עובד זר אחד בו זמנית.
דני יתום: כי יוסי תיקן את העניין ופנינה הנהנה בראש לאמור, זה לא יכול להיות.
דני יתום: אז אני רק מבקש את עמדתכם הפורמלית אם זה יכול או לא יכול להיות .
דני יתום: דודו, תעביר לידיעתי את המקרה הזה ואם אי אפשר להביא את המקרה הזה אז משהו שמראה לי שאכן הדברים האלה קורים.
דני יתום: אז אם כך הם פני הדברים אז אני אבקש ממשרד הפנים, דניאל למצוא דרך לסחוב את הסכר הזה, לסגור את הפרצה הזאת.
דני יתום: אם יש פרצה אז לסגור אותה ואם אין פרצה אל תעשו כלום.
דני יתום: אני אל רוצה עכשיו להגיד אם יש או אין פרצה כי אני שמעתי כאן שתי דעות אחרות הפוכות, אני לא מרגיש אני שופט במקרה המסוים הזה אבל אם יש פרצה ואנחנו נדע כי דודו יעביר את האינפורמציה אז צריך יהיה למצוא דרך לבחור את הפרצה הזאת שאי אפשר יהיה לסחור באשרות.
דני יתום: לגבי ההצעה של פנינה, אני מבקש מהגורמים הרלבנטיים לבחון את ההצעה של פנינה להקמת מאגר.
דני יתום: אני לא יודע אם זה אפשרי, אני לא יכול פה עכשיו לומר יוצא בקריאה לעשות את זה מכיוון שזה יהיה בחזקת שרלטנות אבל אני אומר לבחון את הרעיון.
דני יתום: אני מבקש מהגורמים הרלבנטיים שזה הצוות הבינמשרדי של משרד התמ"ת ומשרד הפנים ומשרד האוצר ומשרד המשפטים ומשטרת ההגירה, אמרו לי שיש צוות כזה מתאם שאתם עובדים ביניכם לבין עצמכם ונדמה לי שאתה יושב ראש הצוות, משה, אם אינני טועה, שלום בן משה, סליחה.
דני יתום: אני מבקש לבדוק את רעיון המאגר, מה שעומד מאחורי הרעיון הוא לכאורה מה שעומד מאחורי ההצעה זה לכאורה רעיון נכון שיהיה מצב שבו העובדים הזרים שנפלטו ממעסיקיהם בתחום הסיעוד לא ילכו לעבוד בבניין.
דני יתום: יהיה אחריהם מאגר, יהיו עובדים זרים בארץ ולא יצטרכו להביא עובדים זרים חדשים מהפיליפינים באותו זמן שעובדים זרים, אמר לנו האוצר, בערך 12 אלף כאלה מסתובבים היום בארץ ועוסקים לא בסיעוד.
דני יתום: אם היינו מצליחים להחזיק אותם במאגר במחשב כדי שנדע איך לפנות אליהם אז ניתן היה לשים אותם.
דני יתום: אלה שיש להם ב' 1 למשל, קיבל ב'1 ועוד פעם ב' 2 ושוב ב' 2.
דני יתום: אז ביקשתי לבחון את הרעיון, סליחה, אני מעדיף מצב שבו תהיה לנו שליטה על העובדים הזרים ונדע אם הם חוקיים או לא חוקיים על פני זה ש- 12 אלף מהם בתחום הסיעוד יסתובבו בכל מיני מקומות אחרים ונביא במקומם עוד 12 אלף.
דני יתום: זה מצב יותר טוב?
דני יתום: יפה.
דני יתום: אני חושב שראוי לבחון את הבקשה של פנינה וצריך להעביר את זה לרביב סובול.
דני יתום: לצרף לצוות את הבינמשרדי אם לא בתור חבר או חברה, אז בתור משתתף קבוע לא מן המניין, נכה או נכה.
דני יתום: משקיף, חבר שלא מן המניין.
דני יתום: אני חשוב שזה רעיון נכון וצריך לעשות את זה.
דני יתום: והדבר האחרון שאני מבקש זה לראות איך משכללים את מה שעשה אפרים כהן בטובו וכאן גם אני מצטרף לכל התשבוחות לגבי יחידת הסמך.
דני יתום: זו פעם ראשונה, אני חושב, שאני שומע אזרחי מדינת ישראל מקבלי שירותים משבחים את נותן השירות הממשלתי, יש בזה הישג גדול מאד ליחידת הסמך, אין ספק בכלל.
דני יתום: אני מבקש לבדוק את הפער שנוצר בין מה שהעלה דורות לבין מה שמשה ענה לו.
דני יתום: יש אפשרות לקבל היתר לעובד זר ל- 24 שעות אבל זה לא רטרואקטיבי.
דני יתום: האיש יצא מבית חולים, הועדה מתכנסת שבוע אחרי שהוא יצא מבית חולים, היתר לעובד לעוד 24 שעות.
דני יתום: האיש יצא מבית חולים שם הוא קיבל טיפול 24 שעות, לא על ידי עובדים זרים.
דני יתום: הוא יוצא מסכן עם רגל שבורה והוא צריך עכשיו להמשיך לקבל טיפול 24 שעות ביממה, הוא מגיע הביתה ויש לו רק ל- 12 שעות, הוא מחכה עד שהועדה תאשר לו ל- 24 שעות, חולפים 5 ימים, מה הוא עושה ב- 5 ימים האלה?
דני יתום: נניח העסיק את העובד באופן לא חוקי, לא ידוע מה, אם יתנו לו רטרואקטיבית תשלום של ה- 5 ימים האלה יאשרו לו אז למה לא?
דני יתום: הרי הוא זקוק לזה בדיוק באותה מידה.
דני יתום: האיש יצא מבית חולים ב- 1 לחודש, הועדה מאשרת לו ב- 5 לחודש, עד ה- 5 לחודש 5חודשים אחרי זה, תאשרו לו עד ה- 1 לחודש 5חודשים אחרי זה ותתנו את זה רטרואקטיבית 5 ימים קודם, פתרתם את הבעיה, זה אל עולה יותר כסף למדינה, זה רק התחיל יותר מוקדם ונגמר יותר מוקדם זה הכל.
דני יתום: תודה לכולכם על ההשתתפות.
דני יתום: מדיניות העסקת עובדים זרים בענף התעשייה.
דני יתום: אנחנו ממשיכים בדיונים שלנו ואנחנו הגענו לענף התעשייה ואנחנו מבקשים לשמוע את המדיניות של המשרדים השונים ובעיקר המשרדים הרלוונטיים.
דני יתום: שזה התעשייה, המסחר והתעסוקה, והמשרדים הנוספים, ביחס להעסקת עובדים זרים בתחום התעשייה.
דני יתום: יש לנו מהמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ממשרד האוצר, מהמשרד לביטחון פנים, ממשרד הפנים ומהתאחדות התעשיינים, ומלשכת עורכי-דין, הקו לעובד?
דני יתום: או-קיי, אז אנחנו נתחיל עם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
אפרים כהן: נושא עובדים זרים בתעשייה.
אפרים כהן: אציין שבשנת 2003 כשהקמנו את היחידה, לצערי לא קיבלנו נתונים מדויקים והעובדים שעסקו בתעשייה ובשירותים כשמונת אלפים.
אפרים כהן: לאחר מכן התחלנו לעשות סדר בעניין, אני מיד מגיע גם ל-2005, 2006.
אפרים כהן: היתרים לתעשייה לשנת 2005 - 2150; במסעדות האתניות - 1,000; מסעדות מעורבות – 300; ומלונאות אילת - 550.
אפרים כהן: ביצוע – בשנת 2005 בתעשייה - 1,621 לעומת 2,150 שאושרו על-ידי הממשלה.
אפרים כהן: מסעדות אתניות – 964; מסעדות מעורבות 144 ומלונאות אילת – 481.
אפרים כהן: סך-הכל 3,210 עובדים לעומת 4,000.
אפרים כהן: כתוצאה מכך קבענו קריטריונים, הקמנו ועדה בראשות שופט.
דני יתום: לא הבנתי.
דני יתום: ב-2005 נתת 2,150 היתרים?
אפרים כהן: לא, זה היתרים שאישרה הממשלה.
דני יתום: כן, כן, הממשלה.
דני יתום: מתוך זה?
אפרים כהן: אושרו 1,621.
דני יתום: בוצעו 1,621.
דני יתום: אז איך אתה מגיע ל-4,000, לא הבנתי את המספר 4000.
אפרים כהן: גם את השירותים, גם מסעדות אתניות וגם מסעדות מעורבות וגם את המלונאות, סך הכל זה היה מכסה לכל.
דני יתום: אתה מדבר אתי על מכסה?
דני יתום: אני מבין שהביצוע 1,621 זה מתוך 2,150?
אפרים כהן: נכון.
דני יתום: אז יש 1,621 עובדים זרים בתעשייה?
אפרים כהן: כן.
אפרים כהן: במסעדות אתניות היו 1,000.
דני יתום: אבל מה זה המספר 4,000, תסביר לי?
אפרים כהן: מכסה כוללת של התעשייה, של המסעדות האתניות, של המסעדות המעורבות ושל המלונאות.
דני יתום: ביחד?
אפרים כהן: לזה התכוונתי.
אפרים כהן: הוקמה ועדה בראשות שופט מחוזי.
אפרים כהן: בוועדה נמצא נציג בכיר מהכשרה מקצועית במשרד התמ"ת; נציג בכיר משירות התעסוקה; נציג בכיר ממשרד הפנים; עוד נציג של סחר פנים, בתמ"ת ויש להם ייעוץ משפטי לוועדה וישנה מרכזת ועדה וכמובן שכל היתר שהונפק עבר את הוועדה.
אפרים כהן: עכשיו באיזה תחומים בוועדת תעשייה.
אפרים כהן: בעיקר בעלי מקצועות נדרשים שאינם קיימים בארץ.
אפרים כהן: אורגים, רתכים, יוצקים, דפסים, מזכירים ומבלטנים.
אפרים כהן: אלו מקצועות שהיתה תכנית ותכף נתייחס לזה בחוקה, של תכנית להכשרה מקצועית, כי כשיכשירו את הישראלים, לא צריך עובדים זרים.
דני יתום: מה היקף הדרישות.
דני יתום: זאת אומרת, האם יש יותר דרישות מהשטח ומהשוק, יחסית למספר ההיתרים?
אפרים כהן: היו דרישות, כתוצאה מקריטריונים, כתוצאה מבדיקות, כתוצאה משיתוף פעולה עם שירות התעסוקה, כתוצאה עם כל הגורמים, הראיה לכך וההוכחה לכך היתה לנו מכסה של 2,050 והיום הקצו רק 1,621.
אפרים כהן: זאת אומרת, כל פעם, כל הזמן, ככל שיש הכשרה מקצועית ששירות התעסוקה מספק את העובדים בעלי מקצועות נדרשים, אנחנו מפחיתים את העובדים הזרים בענפים האלה.
דני יתום: טוב, אז אנחנו אם כך נעבור לשירות התעסוקה ונשמע מה עושים.
דני יתום: אסתי, מה עושים כדי להכשיר את האנשים ולהביא לכך שישראלים ייכנסו לעבוד.
דני יתום: אני לא יודע, אני יודע שמאוד פופולארי לעבוד היום במסעדות.
דני יתום: יש לי לפחות שני בנים שעובדים במסעדות והם לא עובדים זרים.
אפרים כהן: אדוני, בטח את סיירת בחוץ-לארץ ובטח הגעת לניו-יורק, ויש מסעדות ששם יש אוכל סיני ואוכל טעים ואוכל צרפתי, וגם במדינת ישראל יש מסעדות לאלה שיש להם כסף, 300 ש"ח, יש מסעדות יוקרתיות במדינת ישראל.
דני יתום: טוב, מה עושים כדי להכשיר ישראלים על-מנת שהם יחליפו את העובדים הזרים באותם תחומים שלא צריך דווקא שפים תאילנדים.
דני יתום: אני מכיר כמה ישראלים שמבשלים אוכל תאילנדי יותר טוב מהתאילנדים.
אסתר דומיניסיני: אנחנו בעצם יש תכנית בשיתוף עם התאחדות התעשיינים.
אסתר דומיניסיני: אמרנו שצריך ללכת בפעולה משולבת באמת עם יחידת סמך של עובדים זרים, באיזושהי פעולה מדרגית שבסופו של דבר תביא למיצוי החלטת הממשלה לתוואי יורד של עובדים זרים.
אסתר דומיניסיני: וזאת פעולה שלא זבנג גמרנו, היא תהליך שכולם שותפים להם, ובאמת סנכרון בין המערכות.
אסתר דומיניסיני: אנחנו בשלב ראשון מה שעשינו הוצאנו את כל האנשים שרשומים בשירות התעסוקה, שרשומים במקצועות בתחום התעשייה ועדיין מתייצבים בשירות התעסוקה כדורשי עבודה.
אסתר דומיניסיני: הרי לא יעלה על הדעת שמחד דורשים עובדים זרים, מנגד התעשיינים אומרים, "אין לנו כוח עבודה", מצד שלישי כשאני בודקת במערכת שלנו של דורשי עבודה, אני מוצאת שבמקצועות שלפעמים יש דרישה לעובדים זרים בצעקה, יש לי עובדים רשומים במקצוע, זה לא מסתדר.
דני יתום: מובטלים.
אסתר דומיניסיני: רשומים שמקבלים אבטלה או הבטחת הכנסה ויכלו להיות בעולם העבודה.
אסתר דומיניסיני: כמו עובדי מתכת, מסגרים, כרסמים וחרטים, שבאמת יוצאים מהמתכת שזה הבעיה העיקרית.
אסתר דומיניסיני: כי הנושא של המסעדנות, תכף נדבר עליו, הוא שולי, הוא לא הבעיה העיקרית בעניין.
אסתר דומיניסיני: ובכל זאת התעשייה מחזיקה מעגלים רחבים נוספים, אז צריך להיות רגיש לדברים האלה.
אסתר דומיניסיני: ואז אנחנו באמת עם נציג של ההתאחדות שיושב, יצרנו צוות עבודה משותף, לנו רשומים במאגר שלנו כ-1,149 אנשים בתחום עבודות המתכת.
אסתר דומיניסיני: ויש לי את הפילוח לפי האזורים הגיאוגרפיים בנושאים האלה.
אסתר דומיניסיני: זה שלב ראשון.
אסתר דומיניסיני: אני ביקשתי לזמן כל אחד מהאנשים האלה לראיונות אצלנו כדי לדעת למה הם לא עובדים במקצוע.
אסתר דומיניסיני: באמת עבודה עם פינצטה, כי בסוף אתה צריך להבין איזה תהליכים מתרחשים.
אסתר דומיניסיני: כתוצאה מהראיונות האלה הגענו, יש איזשהו פחת, זה קצת לא רוצה וכל מיני כל סיפורים, וגם עשינו עד גיל 54, בכל זאת לא גיל הפרישה, לא לקחת אנשים מבוגרים מדי.
אסתר דומיניסיני: הגענו ל-645 אנשים, כרסמים, חרטים, מבלטנים, מתכים ארגון C2, ממש לפי המקצועות ולפי האזורים הגיאוגרפיים.
אסתר דומיניסיני: אחרי שמזהים את הפוטנציאל הזה, אז הבהרנו להתאחדות התעשיינים , אמרנו, חבר'ה אתם צועקים גוועלד, עכשיו תתנו לי הזמנות לאיפה אתם צריכים עובדים, אני מתחייבת לספק לכם כי יש לי עובדים.
אסתר דומיניסיני: עכשיו אנחנו בתהליך שהם העבירו לנו איזשהי דרישה רק ל-54 עובדים ואנחנו כבר בשלבים סיפקנו את הדרישה, לפחות כבר בתהליך למעלה מ-60 אחוזים סופקה הדרישה על-פי האנשים האלה שאנחנו הצענו להם לקלוט אותם.
אסתר דומיניסיני: במקביל, ושיש פה נציג התאחדות התעשיינים, אני אמרתי להם, חבר'ה, אתם חייבים לשים לי טבלת שכר, מה רמת השכר שמשולמת כדי שכשבאים ומראיינים אנשים, גם אפשר להגיד כמה הולכים להרוויח.
אסתר דומיניסיני: אגב, אני מאוד שמחה להצעת החוק של יולי תמיר שמחייבת תלושים מסודרים וכל זה, אז אפשר יהיה לדעת ולא תמיד סיפורים, "אנחנו משלמים ככה", אף אחד בסוף לא יודע מה משלמים.
אסתר דומיניסיני: אז זו פעולה מספר אחת.