GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו כהן מוגרבי:
      אני חושב שיישובי העוטף באופן דחוף זקוקים לכוח אדם, הם זקוקים להתחיל לשתול לתכנן את העונה הקרובה, הם זקוקים חלק מהם ממתינים אמנם נכון, בהגינות אמר את זה יענקל'ה וגם אני אומר את זה, הם ממתינים לעובדים הזרים שלהם התאילנדים כי הם יודעים לעלות על טרקטורים, יודעים לתחח, יודעים לשתול, יודעים להפעיל את הכלים, יודעים לרסס, יודעים לעשות את כל העבודות האלה
אליהו כהן מוגרבי:
      אז אני חושב שזו ההזדמנות של החקלאים מעוטף עזה, אם רוצים לשקף אותם, לתת להם הקצאה ללא הגבלה
אליהו כהן מוגרבי:
 בסך הכול מדובר בפער של אולי 500-700 היתרים, לא יותר, אני בדקתי את כל הנתונים
אליהו כהן מוגרבי:
 תודה רבה על ההקשבה
אליהו מרידור:
אני מאוד מודה לך אדוני, אני מבקש להעביר את רשות הדיבור להתייחסות למר ולאדי סימון
אליהו מרידור:
 ולאדי סימון הוא ראש אגף בכיר פרויקטים משרד התחבורה
אליהו מרידור:
 אני אשמח לקבל סקירה לגבי היערכות המשרד בתוך מטלות חבל תקומה לשיקום תוספת ופיתוח תשתיות עם עדיפות לאומית
אליהו מרידור:
      בדרך כלל מחלקים פרויקטים בחשיבות לאומית וכאלה שלא, מבחינתי, כל מה שהוא באזור עוטף ישראל, הוא בחשיבות לאומית
אליהו מרידור:
 אני מניח שגם השרה מתייחסת לכך
אליהו מרידור:
 אשמח לקבל התייחסות ולדעת האם אתם מבצעים איזשהם סקרים שיצביעו על הצורך בידיים עובדות ולאפיין אותם בגזרות ישראליות לצורך קליטה?
ולדימיר סימון:
צוהריים טובים תודה רבה, ולדימיר סימון מנהל אגף בכיר פרויקטים משרד התחבורה
ולדימיר סימון:
 בהתאם למדיניות השרה והמנכ"ל יש בינינו, בין המשרד לבין מנהלת תקומה שיתוף פעולה מלא, רק לפני מספר ימים היינו בביקור מקצועי עם כל הנהלת המשרד וכל בעלי התפקידים הרלוונטיים במנהלת תקומה
ולדימיר סימון:
      בהתאם להנחיית השרה כבר הכנו תוכנית ראשונית להשקעות בנגב המערבי, זה מתייחס לכל חבל הנגב המערבי מ-0-7 ו-7 פלוס
ולדימיר סימון:
 מדובר על פרויקטים של כבישים, מחלפים, תחבורה ציבורית, מסופים, פרויקטים אסטרטגיים שקשורים בצורה עקיפה וישירה לרווחת התושבים בחבל בנגב המערבי
ולדימיר סימון:
     אנחנו למעשה יצרנו מסלול הידברות מקצועי ישיר עם חבל תקומה
ולדימיר סימון:
 כבר נקבע לנו דיון עם המהנדסת הראשית של המנהלת במטרה לתאם בין אותם המיזמים שהמנהלת מקדמת לבין הרעיונות התחבורתיים כדי שלא ייווצר לנו מצב באמת כמו שנאמר פה, מיזם מוצע במקום א' ואין לגביו שום תוכניות עתידיות
ולדימיר סימון:
      אנחנו גם ריכזנו את כל התוכניות מול חברות תשתית רלוונטיות שלנו
ולדימיר סימון:
 מדובר גם על התחזוקה, שיקום התשתיות, וגם הקמה ופיתוח תשתיות חדשות
ולדימיר סימון:
 איך אומרים אצלנו? הגישה היא לא להחזיר את החבל למה שהיה לפני, אלא בעצם לשדרג ולשפר ולקדם קדימה
ולדימיר סימון:
      לגבי ידיים עובדות, אנחנו יודעים היום נכון לרגע זה בתחום התחבורה, פיתוח כבישים, מסילות וכן הלאה , חסרים כ-10,000 פועלים
ולדימיר סימון:
 אמרנו את זה במסגרות שונות
אליהו מרידור:
איפה זה מסגרות שונות?
ולדימיר סימון:
בדיוני ועדות כנסת אחרות
ולדימיר סימון:
 לא אני השתתפתי, נציג אחר
ולדימיר סימון:
 אבל זה בערך
אליהו מרידור:
אתם מזהים צורך ואתם לא מבטאים את זה בוועדה הייעודית?
ולדימיר סימון:
היו דיונים, אני לא זוכר את השם של הוועדה מצטער, לא אני נוכחתי בה
ולדימיר סימון:
 זה בסדר גודל של הנתונים
אליהו מרידור:
10,000 ידיים עובדות, לאיזה תת ענף?
ולדימיר סימון:
לענף תחבורה, תשתיות, תחבורה
אליהו מרידור:
תחבורה זה נהגים? תחבורה זה מפעילי בומגים?
ולדימיר סימון:
הכול
אליהו מרידור:
טפסנים? טפסנים זה לא תחבורה
קריאה:
לא, תשתיות
ולדימיר סימון:
תשתיות כשאתה בונה גשר, קירות וכן הלאה
ולדימיר סימון:
 יש מלמטה עד למעלה
אליהו מרידור:
זאת אומרת מפעילי צמ"ה ומבנים בנושא התשתיות?
ולדימיר סימון:
כבוד יושב-הראש, הכול מהכול
ולדימיר סימון:
 מהכי זוטר ועד הפועלים המקצועיים
אליהו מרידור:
סליחה רק שניה, חשוב רגע שנבהיר
אליהו מרידור:
 קבלן שהוא גם קבלן תשתיות וגם קבלן בניין, הוא זכאי לקבל עובדים זרים?
דוד אזולאי:
היו לו פלסטינאים אדוני יושב-הראש
אליהו מרידור:
אין בעיה, היום אין פלסטינאים
דוד אזולאי:
אז הוא מן הסתם צריך למצוא חלופה וצריך לתת לו, אף אחד לא מדבר איתנו
דוד אזולאי:
כמה נקבל? מה נקבל? איך נקבל? אתה יודע, הייתי אצלך בוועדות
דוד אזולאי:
 אנחנו כן היינו, אנחנו הקבלנים
אליהו מרידור:
כן, אז תחלק רגע את המצוקה שלך לשני חלקים ברשותך, בסדר? חלק אחד של הפעילות שלך נוגע בפעילות שמצדיקה, מאושרת, ויכולה להביא עובדים זרים כבר היום
אליהו מרידור:
 הדרך זה עניין אחר
אליהו מרידור:
      חלק אחר של הפעילות שלך עדיין לא מוגדר כזכאי להביא עובדים זרים, בסדר? וכאן המצוקה היא כפולה
דוד אזולאי:
אדוני יושב הראש, אף אחד לא נתן לנו שום מתווה
אליהו מרידור:
אין בעיה אז בשביל זה אני פונה, בשביל זה אני כרגע מדבר
אליהו מרידור:
 אני לא שאלתי, אתה דיברת אז אני עניתי
דוד אזולאי:
כן
אליהו מרידור:
אז אני בשביל זה פונה למנהל אגף בכיר במשרד התחבורה ובוחן איתו
אליהו מרידור:
 אם הגעתם למסקנה שיש צורך מיידי ב-10,000 ידיים עובדות, ידיים זרות, לענף התחבורה, האם אתם מחלקים את אותה כמות בין עיסוק שחוסה תחת אותה הקצאה שהם יכולים לקבל עובדים, לבין כאלה שלא יכולים לקבל עובדים? לדוגמה, מר אולניק יכול לקבל הקצאה לברזלן, הוא לא יכול לקבל הקצאה למפעיל שופל, בסדר?
דוד אזולאי:
למה? יש לי את הסיווג הקבלני אדוני יושב-הראש
אליהו מרידור:
עוד פעם אני אסביר לך
דוד אזולאי:
כן, אני מבין אותך
אליהו מרידור:
אתה יכול להביא נהג שופל בשכר מומחים, וזה לא שם
אליהו מרידור:
 ואני מבקש שהמשרד הרלוונטי, שאתם חוסים בצילו, ישקף את הצורך הזה למשרדים הרלוונטיים כדי שאתם תוכלו לקבל הקצאה של עובדים זרים שהם לא יהיו בהגדרה של עובדים מומחים
אליהו מרידור:
 אני לא מפסיק להגיד את זה
דוד אזולאי:
אנחנו משקמים גם את הצפון, לא רק את תקומה
אליהו מרידור:
כן בסדר, אוקיי
אליהו מרידור:
 אני כרגע משקף עוד פעם לתת ביטוי לצורך
אליהו מרידור:
 גם בהגדלת לכסות למי שכבר מקבל, גם בהקצאה למי שעדיין לא מקבל, בדגש על מי שמבצע פעולות בעבור ובהוראת ועל פי דרישת חבל תקומה, ומן הסתם נקיים את זה גם כן לעניין הצפון
אליהו מרידור:
 זה על אותו רעיון
אליהו מרידור:
 אתם אותם קבלנים והמשרד הוא אותו משרד, לא צריך להתפרס עכשיו
אליהו מרידור:
      אני מבקש למקד את מנהל האגף שיסביר לי האם בוצע חילוק? אם כן, מה אתם עושים לטובת העניין? אם לא, האם אתם מתכוונים לבצע ולהציף, אולי לקדם הצעת מחליטים כדי שתשקף ותמלא את הצורך הזה?
ולדימיר סימון:
אני אתייחס בשני מישורים
ולדימיר סימון:
 אחד, כל מה שדיברתי זה כרגע מדובר על המשך תקינה של הפעילות השוטפת של משרד התחבורה
ולדימיר סימון:
 לגבי כל אותן התוכניות העתידיות בהקשר לתקומה ובכלל נגב מערבי, התוכניות שלנו טרם אושרו, התוכניות לא מתוקצבות, מדובר על פרויקטים תוספתיים מעבר למה שקיים במשרד
ולדימיר סימון:
 זה ידוע גם למובילי מנהלת תקומה, לאחראיים
ולדימיר סימון:
      ברור מאליו שאם היום חסרים כ-10,000 פועלים כדי לממש את התוכניות הקיימות המתוקצבות אז ברור מאליו שחסרים פועלים לממש תוכניות תוספתיות, בין אם זה לחבל תקומה ובין אם זה לתוספת מטלות חדשות
ולדימיר סימון:
      המסר ממך ברור יושב-הראש, אנחנו גם העברנו את האמירות הללו בוועדות האחרות שנשאלנו
ולדימיר סימון:
 לא אני השתתפתי כמו שאמרתי, אבל זה לא מספר חדש למישהו פה בבניין
ולדימיר סימון:
 אבל ברור לך שהמצוקה המקצועית היא קשורה גם לשוטף וגם בוודאי ובוודאי לפעולות נוספות ככל שיוטלו עלינו ביחד עם התקציבים בהקשר לתקומה
אליהו מרידור:
 אנחנו נפנה לדברי סיכום
נעמי טירנובר:
נעמי מהתאחדות הקבלנים, אני רק רוצה להגיב במשפט אחד על השאלה
נעמי טירנובר:
 10,000 העובדים שחסרים בתשתיות – אנחנו שותפים בהתאחדות לנתון הזה – וזה לא כולל את העובדים בעבודות הרטובות, אלא בשאר התחומים בתשתיות
אליהו מרידור:
 אז הוועדה קוראת למנהלת תקומה ולרשות האוכלוסין וההגירה לקדם הצעת מחליטים למכסה תוספתית של עובדים זרים לבניין, לתשתיות, לשיקום חקלאות
אליהו מרידור:
 אני מבהיר, לשיקום חקלאות
אליהו מרידור:
 עבור התקשרויות אך ורק למנהלת תקומה עם ויזה ייעודית לעבודה ביישובי העוטף
אליהו מרידור:
      בעזרת השם אם לא תהיינה דחיות נוספות, ב-7 בפברואר 2024 יגיע ראש המנהלת מר משה אדרי לדיון המשך, אני מקווה שעד אז תגבשו גישה לנושאים שהעלינו כאן
אליהו מרידור:
      אני שוב שב ומתחייב, הוועדה תעשה כל שביכולתה למנוע כל חסם ומכשול בשל שיקולים רגולטוריים, ולעזור למנהלת תקומה במימוש התוכניות שהוצגו היום, וכל תוכנית עתידנית
אליהו מרידור:
      אני מאוד-מאוד מתרשם, אני שב ומבהיר את זה, מהסקירה המפורטת, מעבודת המטה הרצינית שהוצגה כאן
אליהו מרידור:
 אני סמוך ובטוח שאם התוכניות אכן ימומשו ולא יתקלו באותה מחלה רעה שמפושטת במשרדי ממשלה שונים, אז באמת זה יוסיף לגאווה הלאומית ולחוסן הלאומי
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת ממנהלת תקומה גם כן לקבל הערכה שלהם למספר העובדים הזרים שהמנהלת צריכה כדי לממש את תוכניותיה, וחלוקה למסמך הבהרות ולסוגי הענפים
אליהו מרידור:
 הוועדה מצפה מהמנהלת לקבל התייחסות האם היא חושבת שחלק מהיעדים יוכלו להיות מושגים באופן יעיל ונכון יותר באמצעות חברות ביצוע זרות
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה להעביר נתונים לוועדה על מספר העובדים שצריך המשרד לצורך מימוש הפרויקטים של התשתיות הלאומיים, במסגרת התוכניות מול מנהל תקומה בעוטף, כשהיא מצפה לחלק את זה בין עובדים תוספתיים לענפים שהם כבר מתוקצבים במכסה קיימת, לבין כאלה שטרם קיבלו עד היום
אליהו מרידור:
כמה עובדים בחברה?
לירן אהרון:
אנחנו 160 עובדים בחברה
ענבל משש:
	 ישראליים?
לירן אהרון:
ישראליים יהודיים
לירן אהרון:
 אסור לי פה להעסיק ערבים בגלל שאני גם עושה כיפת ברזל אין לי פה בכלל ערבים במפעל
לירן אהרון:
      שלום תכירו זה דוד הבעלים
לירן אהרון:
 כשאנחנו התחלנו בפרויקט כיפת ברזל בשנת 2008, אנחנו עשינו הרבה מאוד שינויים ביחד עם רפאל בתקן של מארזי המיירטים
לירן אהרון:
 את הפיתוח של המערכות האלה לא ניתן לעשות מעבר לים, זאת אומרת שצריך יכולת מקומית לפתח מערכות כאלה
לירן אהרון:
      נגעתי קצת ב-MOU וב-FMF, אני מנצל את ההזדמנות שאתם פה לתת לכם את כל התורה על מנת שתבינו שעובדים הם חשובים מאוד, אבל אנחנו מתמודדים עם הרבה מאוד בעיות והגיע הזמן שבמדינה שלנו יהיה תכנון תעשייתי לטווח ארוך
לירן אהרון:
 תכנון שחוצה – ממשלות ואנשים
לירן אהרון:
 זאת אומרת איזושהי תכנית  כלכלית
לירן אהרון:
      אנחנו נמצאים ב-2024 פה, ב-2028 אנחנו רוצים להיות שם
לירן אהרון:
 לצערי זה לא קורה במדינה שלנו, ברוב המדינות המתורבתות אלה דברים שקורים ומתוכננים
לירן אהרון:
 בפרויקט כיפת ברזל יש תקציב של פיתוח, אם לא מבססים פיתוח פה בארץ בחברה כמו אהרון יוסף – זה מוצר שיכול ליפול תקציבית
לירן אהרון:
       אני לא מתייחס אם המוצר טוב או לא, ומדובר לא רק במערכות כאלה, אלא גם על מערכות אחרות
לירן אהרון:
 בתעשייה שלנו משתמשים בנו לדגמים ואבות טיפוס, המוצרים מקבלים סדרות, כמויות וכולי, ישר בודקים איך להוציא אותם
לירן אהרון:
 זה עצוב וגרוע מאוד
לירן אהרון:
 צריך לשנות את הדיסקט
אליהו מרידור:
אתה רואה דה פאקטו מהצד השני – שכשאתה צריך אתה לא מקבל
לירן אהרון:
אומרים שמ-7 באוקטובר העולם השתנה, אני חושב שגם משרד הביטחון כבר הבין את זה
לירן אהרון:
 אני רואה איך הוא פועל להכניס קווים
לירן אהרון:
 כל המפעלים של הפצצות שסגרו אותם רוצים לבנות אותם מחדש
לירן אהרון:
 כשמאבדים יכולת, להחזיר אותה זה קשה מאוד וההשקעה בהכשרה ובלימוד לוקחת שנים
לירן אהרון:
 הנושא של עובדים זרים חשוב וכרגע פספסנו את הרכבת – לא השקענו, לא עשינו, לא שמנו לב, לא ראינו ואין עובדים
לירן אהרון:
 אין מה לעשות עם זה בינתיים
לירן אהרון:
 צריך הכשרות, לימודים, בתי ספר
לירן אהרון:
      ישבתי עם חבר הכנסת ניר ברקת, הוא סיפר לי על המודל שלו – דרך הצבא הם יעשו סינונים ומיונים
לירן אהרון:
 אני באופן אישי פחות מאמין בזה שיגידו לבן אדם בן 17 מה הוא הולך לעשות
לירן אהרון:
 אני לא חושב שיש תקרות לאנשים, אבל הפתרון היחיד כרגע – עובדים זרים
אליהו מרידור:
מה אחוז הרווחיות של התחום שלכם?
לירן אהרון:
זה נע בין חברה לחברה
אליהו מרידור:
ממוצע?
לירן אהרון:
כ-15%-20%
אליהו מרידור:
לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לחברת הכנסת מטי
אליהו מרידור:
 אני משוכנע שכל הנוכחים פה מרותקים לשמוע את כל מה שאתה מספר, עם כל התולדות של הסבא זיכרונו לברכה
אליהו מרידור:
 הדברים הנאמרים פה הם ציונות וחלוציות
לירן אהרון:
גם הייתי - - - בצבא, בגבעתי
לירן אהרון:
 אפרופו משרד הכלכלה, אימא של המ"פ שלי זיכרונו לברכה זו צביה ביבי שהיא עובדת במשרד הכלכלה
לירן אהרון:
 חגי ביבי היה המ"פ שלי, והוא אומר משפט מאוד גדול, שכתוב לנו על החולצה סוף מסלול – שיש כאלה שיקראו לזה פראיירים אבל אני קורא לזה ציונות אמיתית
לירן אהרון:
 אז זה משהו שהולך איתי קדימה
אליהו מרידור:
באמת זה ככה נראה
אליהו מרידור:
 אני מקשיב בקשב רב לכל הסקירה שלך ולמעשה שלושת המשפטים האחרונות מבטאים את מה שאני רציתי לומר לך
אליהו מרידור:
 לצד כל כמה שזה חשוב, אני מנסה להבין איפה זה מתיישב מול פעילות הוועדה שלנו
אליהו מרידור:
 הוועדה שלנו היא ועדה לעובדים זרים והצורך ההכרחי בידיים עובדות, בדגש על ישראליות לוקח אותנו כמה שנים אחורה, צריך להיערך – לימודית, בתי ספר טכנולוגיים, חינוך שיכוון, תמריצים, זה נע בין משרד הכלכלה לוועדת הכלכלה
אליהו מרידור:
      הוועדה לעובדים זרים בוחנת את הצורך וההצדקה לשלב עובדים זרים, ואם כן, על פי איזה מדרג
אליהו מרידור:
 וכשאין ידיים עובדות – ואם אני מבין נכון – ככל הנראה ידיים זרות יעברו את הסינונים הביטחוניים כך שכן יהיה ניתן להעסיק אותם במחיר הזה
אליהו מרידור:
 זה לוקח אותנו- - -
לירן אהרון:
במפעלים רבים בארץ מעסיקים פלסטינים ולכן אני לא רואה בעיה עם עובד מאוקראינה
קריאה:
אתה מעסיק פלסטינאים?
אליהו מרידור:
אסור לו להעסיק פלסטינאי, אסור לו להעסיק ערבי ישראלי וסיני יהיה מותר? סיני הרבה יותר מתוחכם ובעייתי מבחינתי מעבד מחורה
אליהו מרידור:
 כך אני רואה את זה, אבל כנראה שאני מבין פחות נכון את האתגרים והצרכים והמגבלות
קריאה:
מותר לכם ביטחונית להעסיק זרים?
לירן אהרון:
כן, אני לא רואה כרגע מניעה להעסיק זרים
אליהו מרידור:
הוא צריך לבדוק את זה
אליהו מרידור:
 אם אסור להעסיק מישהו מרהט, יהיה מותר להעסיק מישהו מסין?
קריאה:
למה רהט אסור? מותר רהט עם תעודה ישראלית
קריאה:
אבל הוא אומר שאסור להעסיק ערבים, גם לא נותנים להעסיק ערבים ישראליים
קריאה:
ערבים פלסטיניים אסור להעסיק
קריאה:
ערבים ישראליים מותר?
אליהו מרידור:
ערבי ישראלי מותר? זאת אומרת שאחות של איסמעיל הנייה יכולה לעבוד פה?
לירן אהרון:
באופן אישי אני לא מעסיק
לירן אהרון:
 באזור אין, זה לא אזור של ערבים ישראליים
לירן אהרון:
 בצפון אפשר לראות רבים
אליהו מרידור:
הייתי עכשיו במפעל שנמצא רבע שעה מכאן
לירן אהרון:
כן, מביאים אותם באיזה אוטו
אליהו מרידור:
ש-90% מהעובדים הישראליים הם ערבים מהפזורה
אליהו מרידור:
 מה הבעיה? איזה ניסיון עשיתם בשביל לקלוט ידיים עובדות שהן ישראליות?
לירן אהרון:
אני עוסק בזה 24 שעות, שנים
לירן אהרון:
 אני כל הזמן מחפש בעלי מקצוע
לירן אהרון:
 גם אם אין לי עבודה כשאני רואה בעל מקצוע אני קולט אותו
לירן אהרון:
 אני אומר "לירן, יכולת זה מה שחשוב, בעוד כמה שנים אפילו הכסף כבר לא יהיה מעניין, מה זה משנה כמה זה עולה? יש לך את הבן אדם או לא, אתה יכול לעשות או לא יכול לעשות?  לא קשור לכסף
עדן ביטקובר:
נעשה סדר
עדן ביטקובר:
 פועלים לא מקצועיים מול עובדים מקצועיים
עדן ביטקובר:
 יש הבדל בין רתך, כרסם
לירן אהרון:
אני רוצה למקד את הוועדה
לירן אהרון:
 לגבי ידיים עובדות – נמצא פתרונות, יש כל מיני מגזרים כאלה ואחרים, אפשר למצוא
לירן אהרון:
 עובדים מקצועיים – כרגע אין, צריך להביא אותם
לירן אהרון:
 המדינה צמאה לעובדים
לירן אהרון:
 אי אפשר פה לרתך כלום
לירן אהרון:
 כשהתחילה המלחמה התחיל המיגון של הטנקים
לירן אהרון:
 ראו שהטנקים לא מספיק ממוגנים וכולי ותכננו את - - -, ראיתם את הפרגולות, את הגגות שעשו לטנקים?
לירן אהרון:
התחילו במהירות עם הסוכות, כי באו מזל"טים וזרקו פצמ"רים על החיילים שלנו מלמעלה
לירן אהרון:
 עשו איזשהו פטנט וראיתי אותו
לירן אהרון:
 הוציאו בלמ"סים, בהתחלה עשו את הגג מרותך
לירן אהרון:
 אני ראיתי את זה ונבהלתי
לירן אהרון:
 אמרתי "יש בצבא כלים רבים, רוצים עכשיו לרתך את כל הגגות האלה? עד שירתכו את הגגות האלה תיגמר המלחמה"
לירן אהרון:
      בעזרת ההנדסה עשינו דגם קצר מסומרר ולא מרותך, רק בסימורים – בחיבורים חכמים
לירן אהרון:
 נסעתי לאלוף או תת אלוף, לא זוכר לאילן גיבור, סידרו לי פגישה איתו בתל השומר ביום שישי בצוהריים, נכנסתי אליו עם הדגם הזה לתל השומר, אמרתי לו "עשינו ככה וככה, אתם תכננתם בריתוך, בוא יש מלחמה, יש מלא כלים"
לירן אהרון:
 הם לקחו את הקונספט הזה שעשינו, הטמיעו את זה לכל התעשייה
לירן אהרון:
      אפרופו התעצמות צה"ל, יש דברים רבים שמרתכים אותם וריתוך זו פעולה חשובה, זו פעולה שכרגע אין לה תחליף
לירן אהרון:
 אפשר כן לסמרר אבל יש דברים שאי אפשר בריתוך, אי אפשר – מערכות נשק,  משגרים, משאיות, ספיידרים, אי אפשר ללא ריתוך
לירן אהרון:
 אין רתכים במדינת ישראל, והרתכים שיש – אלה רק ערבים בצפון
לירן אהרון:
 דיברנו על הייטק, סטארט אפ, יש כל מיני חברות שאנחנו עושים להם, איך הם ייצרו את המוצרים שלהם?
אליהו מרידור:
אנחנו מבינים שאת הצורך בידיים עובדות בלתי מקצועיות – יש איך לתת מענה
אליהו מרידור:
 אין מלאי בארץ לידיים מקצועיות – רתכים, מפעילי CNC, כרסמים, וכולי
אליהו מרידור:
 להם יש צורך והצדקה להביא מחו"ל, יש אישור של גורמי הביטחון המסננים
לירן אהרון:
אתם צריכים לעשות בדיקה נוספת
לירן אהרון:
 צריך לבדוק את זה וגם לעשות שיחה ולהבין עם משרד הביטחון בדיוק מה הוא רוצה
לירן אהרון:
 כי אם הוא מאשר להכניס פלסטינים למפעלים אני לא חושב שתהיה לו בעיה
ענבל משש:
דה פאקטו יש פה מפעל בעל חשיבות לאומית שעושה עבודה נפלאה בתעשייה וגם כנראה בתעשייה הביטחונית, המפעל מעסיק 160 עובדים ישראליים ללא עובדים זרים ומסתדר במשך שנים
ענבל משש:
 הוא מתאר איזושהי בעיה, חלק מהפתרונות יהיו – טכנולוגיה, חלק – הכשרות ושילוב של ישראליים, ועל פי צורך שצריך לאפיין אותו – כנראה גם תמהיל של זרים שייתן מענה למפעל
אליהו מרידור:
יש מענה על בסיס מסלול הבאת מומחים בתעשייה, וצריך לבדוק את תהליך הסינון הביטחוני
ענבל משש:
עד היום לא העסקתם זרים?
לירן אהרון:
אדם עובד בריתוך, הוא מרתך חלק, לא תמיד כולם צריכים לראות את המוצר הסופי, אני לא חושב שיש בעיה
אלמוג כהן:
כמה אנשים מתוך 100 אנשים שאתה מביא לסיווג בטחוני לא עוברים?
לירן אהרון:
זה מוצר בלמ"סי  ולכן אין לי אף אחד
אלמוג כהן:
הם לא עוברים סיווג
קריאה:
אלמוג, אני אומר שפלסטינאים זה מסוכן
לירן אהרון:
בגלל שאמרו לי בוועדות שפלסטיניים אני לא יכול להעסיק, אני לא מעסיק בכלל
קריאה:
אתה עובד פחות?
לירן אהרון:
אני יודע ככה שאמרו לי בהתחלה, לא בדקתי את זה לעומק
קריאה:
אני לא חושב שהם מגיעים פה לרמה טכנולוגית שהם יכולים - - -  עובדים?
לירן אהרון:
אני נותן - - - מלא, מכניסים בזה טיל וזה מוכן לירי
קריאה:
אתם, כאשר העובד על הטמיר עצמו, על איזה שלב של הטיל הוא עובד?
לירן אהרון:
מה זה שלב? אנחנו עושים את המארז
קריאה:
הוא המארז, הוא לא הטיל
לירן אהרון:
משגר
קריאה:
כן אבל לדעתי לא הוא זה שמקבל את ההחלטה
קריאה:
 עולה פה בעיה שהיא איננה מהותית והיא גם לא בעיה
קריאה:
 - - - של סיווג ביטחוני
קריאה:
- - -  תקבל הקצאות של עובדים זרים, ביקשתם עובדים זרים פעם?
לירן אהרון:
אני הבנתי שזו פעם ראשונה בתעשייה הצבאית שיש כזה מסלול מיוחד
לירן אהרון:
 יש הבאת מומחים
קריאה:
200% מהשכר הממוצע במשק זה לא- - -
לירן אהרון:
בדיוק, העלויות היו מאוד, מאוד גבוהות
לירן אהרון:
 תראו, בסוף, דיברנו על עלויות וכאילו- - -
קריאה:
מדובר פה ב-110%
קריאה:
עכשיו, מה שהיה לפני זה- - -
קריאה:
כן, אבל לפני כן על 130%
קריאה:
היא אמרה לו 200% לא רלוונטי
קריאה:
בעבר היה שכר לרתכים בערך של 130%
לירן אהרון:
עכשיו ביקשתי, קיבלתי הקצאה לשבעה עובדים
אליהו מרידור:
125%
קריאה:
130% בעבר, זה היה זה
קריאה:
שבעה עובדים?
לירן אהרון:
אני לא יודע איך להביא אותם אבל דרך אגב
קריאה:
אם הצורך הוא כזה אקוטי אז אני מניחה שמשלמים
קריאה:
 אם פה מקבלים שכר של 115% אז אתה מבין איפה משלמים 125%
קריאה:
 כאילו אני מנסה, אני תוהה
לירן אהרון:
אני לא יודע איך להביא את העובדים האלה בכלל
לירן אהרון:
 אין לי מושג
לירן אהרון:
 אני נכנסתי למסלול, ראיתי מסלול של עובדים זרים, נכנסתי, אין לי מושג איך זה הולך להיות, אין לי מושג איך עושים את זה
אליהו מרידור:
אבל לא בשביל זה הבאת את הוועדה
אליהו מרידור:
 אם אתה יודע שיש מסלול הבאה ואתה לא יודע איך לממש אותו
לירן אהרון:
לא, לא, שנייה, שוב
לירן אהרון:
 תעשיות הבנייה בישראל יש להן ניסיון של הרבה שנים, בהסכמים בילטראליים עם מדינות, הם יודעים – להביא עובדים, את הנושא של הביטוחים הרפואיים, לדאוג להם למגורים ולסים קארד לטלפון
לירן אהרון:
 לכל הדברים
לירן אהרון:
 בתעשייה אין לנו ניסיון כזה
לירן אהרון:
 יש עכשיו מסלול מיוחד שהעובד אמור להתקשר ישירות מול החברה
לירן אהרון:
 אם הוא מגיע לפה אז הוא אמור לעבוד אצלי, ואם לא – לא הבנתי מה קורה איתו
לירן אהרון:
 לא יודע מה קורה אם העובד טוב או לא
לירן אהרון:
 יש הרבה עלויות גדולות מאוד מסביב – כרטיסי טיסה ועוד עד שהוא מתחיל לעבוד, כשאתה לא בטוח אם העובד הוא בסדר או לא
לירן אהרון:
 וגם אם השכר יותר גבוה מבארץ - -
קריאה:
החסמים ביחד הם גדולים בהרבה מהשכר של העובדים שלך, זו בעצם הנקודה
לירן אהרון:
נכון, השכר גבוה
קריאה:
בסדר, אבל כדי להביא עובד זר לישראל - - -
לירן אהרון:
לא צריך להמציא את הגלגל, כל העולם מביא עובדים זרים
לירן אהרון:
 בכל אירופה יש עובדים זרים שעובדים ובונים את המדינות ומשתכרים שכר נמוך יותר מהאוכלוסייה המקומית, למה פה צריך לעשות משהו אחר? זה אמור להיות משתלם לנו
קריאה:
תגיד מה הקושי, אני לא מצליחה להבין איפה הבעיה, כדי שנעזור לך
קריאה:
אם העובד שלך מקבל היום, רתך מקבל 15,000 שקל אז זה לא מופקע, אתה יכול להביא בנוהל תעשייה רתך ב-110% שכר ממוצע במשק שזה פחות או יותר על אותו - - -
קריאה:
זה הרבה יותר מ-15
לירן אהרון:
אין לנו עדיין מספיק ניסיון, בתעשייה שלנו עדיין אין לנו את החיבור שעובד
לירן אהרון:
 לאינטל אין בעיה
לירן אהרון:
 אינטל, פנה למפעל, שם 25 מיליארד רצה 2,000 עובדים, קיבל ממשרד הכלכלה 2,000 עובדים
לירן אהרון:
 נכון?
קריאה:
אתה מדבר על קושי באיתור
קריאה:
 קשה לאתר
לירן אהרון:
לאתר, לראיין, להביא
לירן אהרון:
 אני גם לא מבין - - -
קריאה:
רגע, אבל הוא מסביר לך
קריאה:
 אחרי שהסברנו הכול, הוא עדיין אומר לך "יש לי בעיה לאתר, אני מאתר, עולה לי המון כסף, עשרות אלפי שקלים לעובד אחד, אני מחלק את זה על פני השנה, אני מוסיף עוד כמה אלפי שקלים לשנה"
קריאה:
 הוא אומר "אני שוכר להם דירה"
קריאה:
אבל זה העלויות
קריאה:
לא, אנחנו לא אומרים שלא
קריאה:
 אנחנו רק אומרים שזה לא 15 שמקבל הרתך שלו, זה מה שהוא אומר, "זה אפילו לא 15, כי אם אני משלם 13,500 ועל זה כל התוספות זה הרבה מעבר ל-15"
קריאה:
זה פחות חשוב?
קריאה:
לא, בכלל לא
קריאה:
יפה, אז היא לא תהיה פה, זה בדיוק העניין
מיכל חילי:
אבל תעשייה זה שוק עם פריון גבוה שאנחנו כן רוצים לפתח פה ישראלים, אנחנו לא רוצים להביא, לכל פתרון שלנו - - -
קריאה:
למה את חושבת שהתעשייה עם פריון גבוה?
קריאה:
הלוואי והיו ישראלים
מיכל חילי:
אבל רתכים אין להשיג
מיכל חילי:
 רתכים, פחחים, מפעילי CNC – אלה עבודות מקצועיות, זה לא העובדים הפשוטים שאת מזמינה אותם מהקטגוריה ד' של הנוהל הזה
מיכל חילי:
 אין עובדים, הוא מחפש ואין
מיכל חילי:
 אז מה האפשרויות? - - - עובדים זרים
קריאה:
מיכל הלכתי לאיבוד, אין בארץ ואין בעולם
קריאה:
לא יש בעולם
חגי אדרי:
רגע אני אנסח קצת
חגי אדרי:
 לירן אומר שאין עובדים בארץ, בעולם – יש עובדים
חגי אדרי:
 ענף התעשייה פעם ראשונה מקבל עובדים זרים, יש חבלי לידה, קשה לאתר אותם ואנחנו בהתאחדות מנסים לעזור
קריאה:
זו לא פעם ראשונה, יש הרבה מומחים
חגי אדרי:
כן, הם מומחים בזה אבל לא מסות כאלה
קריאה:
מסות של אלפים אם לא
קריאה:
והם מומחים?
קריאה:
בוודאי, עשרות אלפים בשנה
חגי אדרי:
של 200% מומחים
לירן אהרון:
הסברתי לכם איך אנחנו מתחרים בתעשייה
חגי אדרי:
לא, את מדברת על טכנאים, זה נוהל זמנים, מה זה עשרות אלפים? עשרות אלפים?
קריאה:
בשנה, נכנסים
חגי אדרי:
בתעשייה?
קריאה:
גם ב-90 וגם ב- - -
קריאה:
זה מייקר לנו מאוד את עלות העבודה
קריאה:
יש שתי אפשרויות, הוא מומחה לתקופה קצרה
לירן אהרון:
הסברתי לך שקשה לנו להתחרות גם עכשיו
לירן אהרון:
 עכשיו אתם מביאים לנו עובדים שהם יקרים יותר, הם יתנו לנו את המענה אבל הם יקרים יותר, אני לא בטוח שזו כוונת המשורר
לירן אהרון:
 בעולם יש 110% ו-120%, 130% לעובדים זרים באירופה? כשהם מביאים את העובדים הזרים כמה נותנים להם? פחות, לא יותר
לירן אהרון:
 למה פה זה צריך להיות יותר? בואו תסבירו לי אתם את הראייה שלכם, אני רוצה להבין מכם
לירן אהרון:
      חבר הכנסת אליהו, למה לא להביא עובדים זרים? למה בנקודת המוצא שלכם אתם אומרים "בואו נחשוב אם להביא או לא להביא" כאילו למה לא? אני רוצה לדעת למה לא?
אביבית אסרף:
כפי שאמרתי קודם, יש ענפים שאנחנו מבינים שאין בהם היצע ואין יכולת
אביבית אסרף:
 זאת אומרת גם בהנחה ותנסה להכשיר עובדים ישראלים במשלחי יד מסוימים, בעיקר עבודות כפיים שישראלים לא רוצים להגיע לעשות את העבודות האלה - -      לעומת זאת בתעשייה, כשאנחנו מסתכלים על מדרג של תעשייה בחלק מהתעשייה מדובר בעובדי כפיים בשכר נמוך, עובדים בלתי מקצועיים – אנחנו מבינים שיש יותר קושי – לא אצלך, אך במקומות נוספים – לגייס
אביבית אסרף:
      לעומת זאת יש מקצועות כמו – טכנאים והנדסאים ומפעילים, והשכר במשק כרגע לעובדים ישראליים הוא שכר שהוא יחסית גבוה ורווחי, ואנחנו רוצים שיעשו מאמצים לנסות לקלוט עובדים ישראליים מאחר ומדובר במקצועות עם פריון בשוק ואנחנו לא רוצים שאת כל הידע שלנו, ואת כל התשומות שלנו כמדינת ישראל אנחנו נפנה רק למשאבים של עובדים זרים
אביבית אסרף:
     ולכן, יש מנגנונים שנועדו לשמור על המשק
אביבית אסרף:
 מי שמכיר את התחום של עובדים זרים מכיר את המנגנונים האלה
אביבית אסרף:
 לדוגמה, ספציפית בתעשייה – הנושא של השכר שהוא מוגבל, זה לא שכר מינימום, אתה לא מביא עובד בשכר מינימום להיות הנדסאי, בגלל שאנחנו לא רוצים שבסופו של יום תגיד אם אני יכול להביא עובד זר בשכר מינימום להיות הנדסאי או מפעיל מכונה, אני אקח אותו, הוא יעבוד המון שעות, אנחנו יודעים שעובד זר נותן הרבה שעות עבודה, יותר מעובד ישראלי, פחות לוקח חופשות, יש את כל הדברים הנוספים שאתה מקבל ממנו, ולאט, לאט אתה תגיד "רגע, זה יותר רווחי לי, אני כמעסיק שווה לי לקלוט אותם יותר מאשר להתאמץ לקלוט ישראלי" וזה יביא לדחיקה של ישראליים משוק העבודה
אביבית אסרף:
      אנחנו לא רוצים שכך יקרה, בעיקר לא במקצועות בתעשייה
אביבית אסרף:
 במקביל, אנחנו גם יודעים על נתוני אבטלה – נתונים שאני נחשפתי אליהם – יש אבטלה גם בחלק מהתחומים האלה שאתה מציג בתעשייה
קריאה:
אנשים שלא רוצים לעבוד
חגי אדרי:
מבחן המציאות הוא שונה
חגי אדרי:
 מפעלי תעשייה רבים כבר מעל חמש שנים לא מצליחים למצוא עובדים
חגי אדרי:
 אנחנו לא מאבדים את היכולות שלנו בישראל כי אנחנו מביאים עובדים זרים, אנחנו מאבדים את היכולות שלנו בישראל כי המפעלים פותחים את הקו הבא שלהם בחו"ל
חגי אדרי:
 הם מעבירים את הפעילות לאט-לאט, במיוחד התעשייה הביטחונית
חגי אדרי:
      דבר שני, בסוף אנחנו מגיעים למצב של ויתור על עובדים
חגי אדרי:
 אמר לי הבוקר תעשיין שהוא ויתר על העובדים, והוא אומר "אני לא יכול שיהיה לי על הקו עובד ישראלי ועובד זר, שהעובד הישראלי יודע שאותו עובד זר שהתחיל אתמול מרוויח יותר ממנו והוא עובד פה עשר שנים, או 15 שנים והוא עדיין לא הגיע לשכר הזה
חגי אדרי:
 באותו הרגע אני צריך להעלות שכר לכל העובדים שלי"
אליהו מרידור:
עובד ישראלי מזדקן כאן ומקבל עוד תנאים
חגי אדרי:
עובד ישראלי מועדף עלינו בכל שלב ובכל רגע נתון, אין ספק בכלל
אליהו מרידור:
ברור, עובד ישראלי אמור לתרגם ולהבין את המציאות שאתה מתאר כרגע
אליהו מרידור:
 עובד זר מגיע לפרק זמן קצוב, מסתיימת התקופה – הוא עוזב את הארץ, הוא לא ממשיך להתפתח במפעל ובחברה ולא ממשיך ליהנות ממה שיש למעסיק להציע
אליהו מרידור:
 עובד ישראלי כן