GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראול סרוגו:
אדוני היושב-ראש, חשוב לי להגיד משפט קצר מאוד, אני אומר את זה לאוצר, באיחור במסירת דירות, שהקבלנים יאחרו כתוצאה ממחסור בעובדים האלה, זאת פגיעה עקיפה
ראול סרוגו:
 לפי חוק המכר שתוקן בשנת 2022 אנחנו בכל מקרה צריכים לשלם פיצוי שכר דירה לדייר, ולא משנה מהי סיבת האיחור
ראול סרוגו:
 אני חייב, החוק תוקן שהקבלן, גם אם הוא לא אשם ובטח שהדייר לא אשם, ישלם לדייר שכר דירה על האיחור במסירה
ראול סרוגו:
 רק זה שקול למיליארד שקל בחודש, מיליארד שקל לדיירים על כך שהקבלנים איחרו במסירת הדירות ואלו ההוצאות העקיפות
אליהו מרידור:
חשוב שנחדד את הנוסחה
אליהו מרידור:
 על פי חוק המכר, באיחור מעל 60 יום
ראול סרוגו:
זה הישן, זה הישן
ראול סרוגו:
 החוק תוקן בשנת 2022, יש 30 יום גרייס ואחרי זה הקבלן יישלם 100% משכר הדירה, לא 150% כמו שהיה בעבר
ראול סרוגו:
 אבל מכל סיבה של איחור, גם אם באופן וודאי העירייה לא חיברה את המבנה למים, הקבלן יישלם את שכר הדירה
אליהו מרידור:
אני מכיר את הנוסחה הישנה של עד 60 ימים
אליהו מרידור:
 ואם לא מסרו בתוך 60 יום זה רטרואקטיבית מהיום הראשון כפול 1
ראול סרוגו:
נכון, נכון
ראול סרוגו:
 זה היה קודם לכן
ראול סרוגו:
 זה תקף גם היום
ראול סרוגו:
 זה תקף גם לרוכשי דירות שקנו לפני יולי 2022 שאז שונה החוק
ראול סרוגו:
 הנזק הוא אדיר רק בשכר דירה, אז אתה מדבר על מיליארד שקל לחודש? הוא הרבה יותר גדול
אליהו מרידור:
לגבי משרד החקלאות חשוב שנציין שמנכ"ל משרד החקלאות דיווח פה בתחילת הדיון שלפחות הפעימה הראשונה של דרישתי כן תתקבל, גם אם זה יעשה בטרמינולוגיה מעט שונה
אליהו מרידור:
 לפחות  כן יינתן מענה מיידי וזמין להכנסת עובדים זרים, בפרט בתחום ההדרים
אליהו מרידור:
 אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת ששון גואטה
ששון גואטה:
קודם כול, תודה, אדוני היושב-ראש, על הדיון
ששון גואטה:
 אני נהנה  מאוד לבוא לדיונים ואני יודע מה אתה עושה
ששון גואטה:
 אבל אני רוצה לגעת בשלוש נקודות
ששון גואטה:
 קודם כול, בנקודה של רוטמן שאמר שיש החלטה, שאנחנו נתגבר את האנשים וניתן להם מענקים כדי שיילמדו ויעבדו בכול מיני מקצועות
ששון גואטה:
 תקשיב, אני לא יודע איפה רוטמן נמצא, אבל במציאות זה לא קורה
ששון גואטה:
 במציאות אנשים לא רוצים לעבוד בבנייה ולא בחקלאות
ששון גואטה:
 יש לך מחסור בנהגי סמיטריילר, אין לך נהגים – אנשים לא רוצים לעבוד
ששון גואטה:
 אין עובדים
ששון גואטה:
      המדינה נתנה עכשיו מענקים למי שרוצה לעבוד בחקלאות ותמרצנו את הנושא כדי לעודד את זה, ולא ראינו שום מענה
אליהו מרידור:
כמות גדולה מאוד של אנשים שכן ביקשו להצטרף לעבודה
ששון גואטה:
כן, הם באו להתנדב
אליהו מרידור:
 אני לא מדבר על מתנדבים
אליהו מרידור:
 אני מדבר על קליטת עובדים על פי התמריצים הידועים בשני מדרגים קרוב ל-4-0 ורחוק
סימון דוידסון:
הפרויקט של הסטודנטים עם בנק ישראל שהצליח
גלעד קריב:
ואז הם יחזרו, מה אתה חושב שהם יישארו?
ששון גואטה:
זה כלום לעומת הצרכים האמיתיים
סימון דוידסון:
היה את הפרויקט של בנק לאומי עם הסטודנטים, זה באמת הצליח
סימון דוידסון:
 אבל מלבד זה כלום
ששון גואטה:
אני נכנסתי לדיון, אני הגעתי מוועדת כספים ששם היו דיונים על הפיצויים, קו עימות, כן האריכו או לא האריכו, נכנסתי ושמעתי את כולם מדברים והכול בסדר
ששון גואטה:
 לא באתי לדבר ולהגיד אם כן להכניס עובדים פלסטינים או לא להכניס, אני רוצה לספר לכם מה קורה בשוק
ששון גואטה:
 היום בשוק אין עובדים, אין עובדים
ששון גואטה:
 הקבינט קיבל או לא קיבל החלטה ואני יודע שהוועדה הזאת כן מנסה לעשות, אבל המצב היום הוא שאין עובדים
ששון גואטה:
 אין עובדים שייקטפו, יש בננות על העצים כרגע, בחקלאות המצב קטסטרופה, ואין באמת מי שיעבוד
ששון גואטה:
 אנחנו רבים, אבל כל הפינג-פונג הזה לא עוזר לי
ששון גואטה:
 בגדול אם להכניס או לא להכניס, המצב הקיים הוא שהחקלאות קורסת
אלון שוסטר:
מזל שבקווי העימות אסור לעבוד, אז לא צריך את העובדים שם
ששון גואטה:
גם בתחום הבנייה, אתמול ישבתי בפגישה, אין עובדים שיתחילו פרויקטים, וברגע שיהיה מחסור בדירות, מחיר הדיור יעלה
אליהו מרידור:
ידוע, ידוע, תודה רבה
ששון גואטה:
אני רוצה ואני יודע את היכולות שלך, ואני רואה את ענבל ואני יודע שהיא אחלה ועוזרת לנו
ששון גואטה:
 אבל אני מבקש שנדחוף את זה עוד
ששון גואטה:
 שהאוצר יתחיל לשחרר, כי אני מכיר אתה את האוצר מהרבה ישיבות
ששון גואטה:
 שייתן לנו להכניס עובדים ולהתחיל להניע את גלגלי המשק
ששון גואטה:
 שגם בבנייה, גם בחקלאות ובכל הענפים החל מהמסעדות
ששון גואטה:
 אפילו דיברתי על להביא נהגים, אין נהגים ואין מי שינהג
ששון גואטה:
 צריך לעבוד על זה, והאוצר לא צריך לעצור אותנו
אליהו מרידור:
תודה רבה, חבר הכנסת
אליהו מרידור:
 אני רק רוצה לדייק כדי שנבין
אליהו מרידור:
 זה לא האוצר ורק האוצר
אליהו מרידור:
 קצב כניסת עובדים זרים לישראל לכלל הענפים בתוכם בנייה וחקלאות הם פועל יוצא של מימוש ההקצאות שכבר נתנו ועדיין לא ממומשות
אליהו מרידור:
 אני לא יכול לעשות שקר בנפשי ולא לציין את זה, בכל פעם שמבקשים הגדלת הקצאה
אליהו מרידור:
 אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לסגן ממלא מקום ראש מעלה אדומים גיא יפרח, שיצא תוך כדי צו 8 והגיע כדי לבטא את עמדותיו, תשמור על עצמך ותחזור בשלום, בעזרת השם
גיא יפרח:
תודה רבה
גיא יפרח:
 אני חושב שזה דיון מאוד חשוב והיה חשוב לי מאוד להגיע לכאן ולומר את עמדתי
גיא יפרח:
 אני מברך אותך, אדוני היושב-ראש, על עצם קיום הדיון הזה שבעיניי הוא קריטי וחשוב
גיא יפרח:
 אני חושב שאנחנו צריכים לדבר על כמה עקרונות
גיא יפרח:
 עיקרון ראשון, אם לא הצלחנו להבין ב-7 באוקטובר שההסתמכות על כוח עבודה פלסטיני היא הסתמכות שטעות בצידה, אז אנחנו מבולבלים
גיא יפרח:
 זה אמביוולנטי לכך שמחר אנחנו ניקח פועל איראני שהוא האויב שלנו – לכולנו ברור שאיראן היא האויב –ונאמר לו, בוא תעבוד במדינת ישראל
גיא יפרח:
 כנראה שאנחנו נמצא כמה איראנים שרוצים להרוויח את לחמם, הם עניים והם גם לא יעשו שום דבר
גיא יפרח:
 רובם, האיראנים העניים, שיעבדו בישראל לא יפגעו במדינת ישראל
גיא יפרח:
 אבל הישות האיראנית היא ישות אויב, וגם הפלסטינים הם אויב
גיא יפרח:
 ולכן, אנחנו צריכים להבין שה-7 באוקטובר הצליח – אני מקווה – לגרום לכולנו להבין שאנחנו לא יכולים להסתמך על כוח העבודה הזה, זה עיקרון ראשון
גיא יפרח:
      העיקרון השני הוא שלא יכול להיות שתהיה הפרדה בין יהודה ושומרון לבין ישראל
גיא יפרח:
 ואני חושב שכולם בחדר הזה, גם הציניים ביותר מביננו, מבינים שדמו של תושב במעלה אדומים זהה לדמו של תושב בהרצליה
גיא יפרח:
 ולכן, כשאנחנו מדברים על הכנסת עובדים כן או לא, עם כל מיני מתווים, זה צריך להיות אחיד
גיא יפרח:
 האיום ביהודה ושומרון הוא אותו דבר כמו האיום במדינת ישראל
גיא יפרח:
      העיקרון השלישי, מאחר ואני בן אדם פרגמטי, הוא שצריך למצוא מתווה ביניים
גיא יפרח:
 מהרגע שבו אנחנו מבינים שאנחנו צריכים להציף את מדינת ישראל, להציף לא פחות, בעובדים זרים
גיא יפרח:
 צריך להיות מתווה ביניים שאומר מה קורה עד אז, כי אני לא אטום למציאות והמציאות מחייבת אותנו להמשיך ולגלגל את גלגלי המשק
גיא יפרח:
 אני לא נכנס למתווה כי יש כאן אנשי מקצוע, אני יכול להגיד מהי דעתי אבל היא פחות מאנשי המקצוע
גיא יפרח:
 אנשי המקצוע צריכים למצוא דרך שבו המשק לא נפגע אנושות
גיא יפרח:
 בטווח הביניים, בין הרגע שסיימנו להעסיק עובדים פלסטינים ועד לרגע שהצפנו את ישראל בעובדים זרים
גלעד קריב:
אפשר לשאול האם במעלה אדומים יש פועלים פלסטינים באזורי התעשייה?
גיא יפרח:
אני יכול לענות על זה? אני חייב לענות לו על זה
אליהו מרידור:
לא, לא, אתה לא חייב
אליהו מרידור:
 אני קובע מה חייב, בסדר? יושב-ראש ועדת הכספים עשה איתי חסד ומרח דיונים אחרים
אליהו מרידור:
 התחיל הדיון בדוח ההפרשים, אני סמוך ובטוח שאתה מגיע איתי יחד
גלעד קריב:
אני אכין לך שם את הקרקע
אליהו מרידור:
אני מתכנס לדבריי סיכום
אליהו מרידור:
 היום את בהנחת רוח, עורכת הדין משש, לא נדרשת לשום שאלה
יעקב מושקוביץ:
אפשר מילה?
אליהו מרידור:
 אתה הגעת מרחוק ועבדת איתי באמצע הלילה, אז מותר לך
אליהו מרידור:
 אני מצטער, לא אוכל יותר
אליהו מרידור:
 יענקל'ה, תציג את עצמך לפרוטוקול
יעקב מושקוביץ:
אני יענק'לה מושקוביץ, אני גר במושב קדש ברנע, סמוך לגבול מצרים, אני חקלאי
יעקב מושקוביץ:
 ואני יכול להגיד לכם, ואני לא רוצה להאריך, טיפלתי בכל האזור שלנו, אנחנו מסודרים עם כוח אדם ואנחנו ממשיכים לייצר
יעקב מושקוביץ:
 אבל אני רואה את עצמי בשליחות לאומית לדאוג גם לחקלאים אחרים מעבר למדינת ישראל, למרות שזה לא המנדט שלי
אליהו מרידור:
אני עד לכך, אני עד לכך
יעקב מושקוביץ:
אני עושה את זה מהנשמה, מהלב ומהכאב ממה שקורה לנו
יעקב מושקוביץ:
 אני רוצה להגיד שמדינת ישראל נתנה חליפה יפה לחקלאים שמעסיקים עובדים זרים – אני מציין את המשפט הזה
יעקב מושקוביץ:
 קיבלנו חליפה באמצעות חברות ההשמה, באמצעות הסכם בילטרלי, באמצעות החזרת תאילנדים לפה
יעקב מושקוביץ:
 מתבצעת עבודה בלתי רגילה על ידי רשות האוכלוסין וזה כל יום גדל וגדל ועובד יפה
יעקב מושקוביץ:
      הדיון פה היום הוא על החקלאים שמעסיקים פלסטינים ולא מעסיקים עובדים זרים והם לא קיבלו פתרון
יעקב מושקוביץ:
 פשוט לא קיבלו פתרון וזה מצב בלתי אפשרי
יעקב מושקוביץ:
 עכשיו הם מתחילים את קטיף ההדרים, מתחילים את הגיזום במטעים, כי אם לא יגזמו את המטעים לא יהיו לנו פירות קיץ במדינת ישראל
יעקב מושקוביץ:
 חייבים לעשות משהו מהיר, אין זמן
יעקב מושקוביץ:
  אני לקחתי יוזמה, וראיתי שאחרי כל הדיונים לא קורה כלום
אליהו מרידור:
תעבור להצעת המחליטים
יעקב מושקוביץ:
הכנתי הצעת מחליטים, והעברתי את זה גם למשרד החקלאות וגם לחברי הכנסת, דרך הוועדה הזאת, כל חברי הכנסת קיבלו את ההצעה שלי
יעקב מושקוביץ:
 קיבלתי תגובות, קיבלתי אפילו שיחות משרים שרוצים להעלות את זה במיידי לממשלה
יעקב מושקוביץ:
 הם מבינים את הסוגיה, אי-אפשר להגיד מה לא ומה כן
יעקב מושקוביץ:
 אנחנו לא מתווכחים עם ההחלטות של הקבינט
אליהו מרידור:
יענקל'ה היקר, למען ההגינות מנכ"ל משרד החקלאות עדכן שבהמשך לכל פגישותינו ושיחותינו לעומק הלילה, כן יש גישה והיא מיידית ומחר היא תעלה כהצעה, אני מציע להסתפק בכך
אליהו מרידור:
 לצערי אני לא אוכל להקשיב לשאר הדוברים
יעקב מושקוביץ:
אבל אם הם מגבשים הצעה, אני הייתי מציע שזה יהיה בצורה משותפת
יעקב מושקוביץ:
 אני מבין שיש מחר פגישה עם ענבל, נשב יחד וננסה לבנות
אורן לביא:
למען ההגינות, יענקל'ה הוא חלק ממשרד החקלאות ואנחנו מקיימים שיחות טלפון יום-יומיות, כולל אתמול בערב, והוא מעודכן בכל הדברים
אליהו מרידור:
אני אומר שאני אעשה מימוש ב-800
אורן לביא:
אני עדכנתי אותך שיש מחר פגישה עם רשות האוכלוסין ומשרד החקלאות, ביום רביעי, אמרתי את זה
אליהו מרידור:
אני אפנה לייצר עוד 1,000, אני לא אממש תמיד את מלוא המכסה לפני שאני אפנה לבקש מלאי חדש
אלון שוסטר:
הערה מאוד חשובה, נכונה מאוד
אליהו מרידור:
 אני מבקש, הכול מאוד מאוד חשוב
אליהו מרידור:
 יענקל'ה, תודה
אליהו מרידור:
 תתאמו אחרי כן, אני אשמח גם להצטרף עם זה יסתדר במסד הזמנים שלי
קריאה:
אדוני היושב-ראש, אפשר מילה על העסקים הקטנים של השיפוצים
קריאה:
 אני מחכה כל הדיון בשקט
אליהו מרידור:
וכמוך יש עוד 13 שעכשיו מחכים, בלית ברירה ובצער רב
אליהו מרידור:
 אגב, עניין הקצאת השיפוצים עומד ותלוי בתהליכי עבודה שכבר התחלתי אותם
קריאה:
אני יודעת, אנחנו מודים לך מאוד?
אליהו מרידור:
וקיבלתי אישור עקרוני לראשונה מאז קום המדינה בעקבות פנייה נמרצת של הוועדה שכן תקבלו הקצאה
אליהו מרידור:
 זה לא שוכב כאן וזה לא שיח הדיון
אליהו מרידור:
 מחר אולי כן, מוחרתיים אולי כן, אבל זה לא בדיון של היום
אליהו מרידור:
 כפי שאמרתי, התחיל דיון שאין לי פריבילגיה, אני ממש מצטערת עורך דין ואאיל, אני תמיד נותן לך את רשות הדיבור
אליהו מרידור:
 אני מרכז הקואליציה בוועדת הכספים, יש דיון מהותי שאני לא יכול להעדר ממנו
אליהו מרידור:
 אני מבקש לשמור על שקט, בבקשה
אליהו מרידור:
      אני מודה לכל חברי הכנסת ובראשם סגן שר החקלאות, שהגיעו ולקחו חלק פעיל מאוד בדיון
אליהו מרידור:
 וכל המוזמנים הרבים שהגיעו מכל קצוות הארץ
אליהו מרידור:
 הוועדה קוראת לממשלת ישראל לקבוע מדיניות קוהרנטית, רציפה ויציבה אם יש מניעה ביטחונית להכניס פועלים פלסטינים
אליהו מרידור:
 אם יש היא גם כלפי כל אלה שגם היום נכנסים, ואם אין שתאפשר כניסה בהתאם לצורך ובכפוף לאותם תבחינים
אליהו מרידור:
 יש להתחשב בהשלכות הכלכליות למשק, ובפרט לענף הבניין והחקלאות ולאמץ את מתווה המל"ל עוד היום במקביל
אליהו מרידור:
      הוועדה תמשיך לדחוף להבאת עובדים זרים לכלל ענפי המשק: לחקלאות, לבניין, לסיעוד ולתעשייה
אליהו מרידור:
 ובתוך אלה שפתחנו כחדשים ולתוך אלה שאנחנו עובדים עליהם כדוגמת הפיגומים – לצורך העניין – המסעדנים, שוטפי הכלים, בתי המלון, המסעדות ועוד ענפים רבים ומגוונים
אליהו מרידור:
  אני אומר לכל אלה, ואני פונה לבניין ולחקלאות, שקיבלו הקצאה במסלול ירוק ומצפים שאני אאיץ את התהליך ביחד עם כלל המשרדים הרלוונטיים, שיפעלו לממש את המכסות שכבר נתנו להם ורק תוך כדי זה נפעל לייצר מלאי נוסף
אליהו מרידור:
      יש להבין שדין ישראל הוא כדין איו"ש
אליהו מרידור:
 ואני מתכוון לעמוד על כך, אני מצטרף לבקשתו של גלעד קריב, אולי הגיע הזמן שנפעל לספח את איו"ש לכלל מדינת ישראל ואז לא תהיה אבחנה בין כמות הנכנסים ולאן על פי חלוקה שבתוך שטחי ישראל מוגדרים יותר או פחות
אליהו מרידור:
      הוועדה תקיים ישיבת מעקב בקרוב כדי לעקוב ולבחון את ההחלטות שהתקבלו, ואת מצב כניסת הפועלים הפלסטינים
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת מנציג הכלכלנית הראשית במשרד האוצר לקבל ניתוח של ההשלכות הכלכליות של אי כניסת פלסטינים לפי ענפי ולפי חודשים בהתחשב בהשלכות שהנזקים נקבעים כבר היום אבל יראו אותם מחר
אליהו מרידור:
צוהריים טובים, ברוכים באים לנוכחים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לעובדים זרים בנושא עידוד יציאה מרצון של מסתננים ופעילות מינהל אכיפה ברשות האוכלוסין וההגירה
אליהו מרידור:
 אני אתחיל בשאלה שהעליתי לפני שעתיים, איך למען השם תומך משטר אינו בר הרחקה? אמנם קיבלתי התייחסות לכך
אליהו מרידור:
 אני מבין את המאמץ הכנה שלכם להתייחס לשאלה שלי, ואני חוזר עליה שוב פעם לא כי לא הבנתי את התשובה, אלא היא תוצאה ישירה שחוזרת על עצמה כבר כמה פעמים
אליהו מרידור:
 היא תוצאה ישירה של התסכול הרב שמלווה אותי בסוגיה הזאת
שונית שחר:
אדוני, כמו שהסברנו בדיון הקודם, מדיניות על ההרחקה לאריתריאה היא מדיניות שהיא קיימת, היא כללית, אין בה חריגים
שונית שחר:
 אי אפשר להרחיק אדם זה או אחר בגלל שהוא משתייך לקבוצה מסוימת
שונית שחר:
 זו ההחלטה שהתקבלה
שונית שחר:
 טענה בדבר תמיכה פוליטית או השתייכות למפלגה מסוימת נבחנת אגב הטיפול בבקשה למקלט מדיני
שונית שחר:
 זה אומר שאם באמת אנחנו תוך כדי ההליך מבררים ומתברר שאותו אדם הוא תומך משטר, אז זו יכולה להיות עילה לדחיית הבקשה שלו למקלט מדיני
שונית שחר:
 בין זה לבין ההרחקה שלו יש מרחק רב
שונית שחר:
 עדיין הבקשה שלו למקלט תידחה
שונית שחר:
 הוא לא יוכר כפליט אבל עדיין הוא יהיה מוגן
אליהו מרידור:
במה מורעים תנאיו של אותו מבקש מקלט שלא מוכר כפליט?
יולי יואל אדלשטיין:
הם לא מורעים
יולי יואל אדלשטיין:
 הוא נשאר עם הרישיון ס(2)(א)(5) כמו שהוא היה לפני זה
שונית שחר:
הוא לא מקבל תושבות ארעית
אליהו מרידור:
מה ההבדל בין מי שקיבל תושבות ארעית לבין מי שלא?
יולי יואל אדלשטיין:
במעמד
אליהו מרידור:
למה זכאי?
יולי יואל אדלשטיין:
מתוקף זה שהוא הוכר הוא זכאי לקצבת ביטוח לאומי, לבריאות, כל הדברים כמו תושב
אליהו מרידור:
והוא יכול גם לבחור לרשות המקומית?
יולי יואל אדלשטיין:
כן, חיובי
אליהו מרידור:
לכנסת הוא לא יכול לבחור
אליהו מרידור:
הוא יכול להיבחר לרשות מקומית? כי בדרך כלל העיקרון של הזכות לבחור ולהיבחר היא בקנה אחד עומדת
יולי יואל אדלשטיין:
כמדומני שלא אבל אני לא בקיא בפרטים
שפי פז:
ניסיתי לבדוק את זה בכל החוקים והתקנות
שפי פז:
 באף מקום אין תשובה לזה
אליהו מרידור:
אני אשאל את מר מונים
אליהו מרידור:
 מה הסיבה שאתם לא מתכוונים לממש את הפוטנציאל הגלום בכמות שלכם כדי לשלוח נציגות אותנטית להיבחר למועצת עיר? אמנם אתם זוכים לשליחים מסורים ונאמנים שעובדים ימים ולילות כשליחים שלכם, אבל עדיין כמה שזה לא יהיה באמת מסור, זה עדיין לא כמו מישהו שמגיע מקרב הקהילה
אליהו מרידור:
 מה הסיבה שאתם לא בוחנים אפשרות להיבחר, לא רק לבחור?
מונים אהרון:
כמה דברים
מונים אהרון:
 קודם כל אני חושב שבעקבות הדיון שהיה קודם יש פה עניין רציני שמדינת ישראל, כולל אותך בתור נציגה של המדינה, שמבחינתך אין שייכות לקהילה ולאוכלוסייה שנמצאת פה
אליהו מרידור:
 מה זאת אומרת אין שייכות?
מונים אהרון:
אומרים פעם אחר פעם שאנחנו לא שייכים למקום הזה
אליהו מרידור:
מה זאת אומרת מבחינת? אם הובנתי ככה כתוצאה מרמז, אז אני מתנצל, כנראה שנכשלתי בדרך העברת האינפורמציה
מונים אהרון:
לא, זה לא רמז, אמרת את זה באופן מאוד ברור
אליהו מרידור:
אה, כן
אליהו מרידור:
 אתם גם לא תהיו שייכים אף פעם
אליהו מרידור:
 מכיוון שהחוק כבר מאפשר לכם, מקנה לכם כל כך הרבה זכויות, למה אתם לא מממשים אותן לגמרי ולא פועלים להיבחר גם כן?
מונים אהרון:
אם תרשה לי אני גם אתייחס לנקודה הזאת של השייכות
מונים אהרון:
 התחלתי להשיב לך על השאלה הקודמת
אליהו מרידור:
אגב שייכות, זה גם בהגדרה
אליהו מרידור:
 זה לא רק תחושה
אליהו מרידור:
 זו הגדרה
אליהו מרידור:
 על פי מדיניות ההגירה של מדינת ישראל מי ששייך למדינה זה אך ורק מי שנולד כאן ו/או נולדו אבותיו, והוא בעל זכות השיבה, זאת אומרת שיש לו שורשים יהודיים מוכחים
אליהו מרידור:
 לצערי בשנים האחרונות ההחלטה הזאת התקהתה מאז שהחילו את סעיף חוק הנכד, אז גם מי שהוא לא יהודי ואין לו זיקה יהודית אלא הוא רק נכד של מישהו שאבא שלו פעם, אימא שלו כנראה הייתה יהודה, אז זו סיבה מספיק טובה להעלות אותו לארץ באותה חסות, אבל ברמת העיקרון במדינת ישראל זה הרציונל
אליהו מרידור:
 אמורים לחיות בה ואך רק מי שנולד פה או שהוא בעל זכות שיבה
אליהו מרידור:
 אתם לא עונים על אף אחת מההגדרות האלה, ואני אדליף לך איזשהו סוד, לעולם לא תענו
אליהו מרידור:
 במניפולציות שאתם מקיימים בחסות בג"ץ אתם כן מערימים ונמצאים פה, אבל זה עדיין לא אומר שאתם שייכים, בסדר?
מונים אהרון:
אני אוכל להשיב?
מונים אהרון:
אוקיי
מונים אהרון:
 אני אתייחס קודם לשאלה הראשונה
מונים אהרון:
 מספר אנשים שהם מוגדרים כתושבים ויש להם זכות הצבעה הם מעטים מאוד מקרב האוכלוסייה הכללית של הפליטים, סודנים ואריתראים
אליהו מרידור:
כמה יש?
מונים אהרון:
בערך 4,000 מתוך 24
אליהו מרידור:
מה המדד הקובע למנדט? 4,000 לא מכניס מנדט?
קריאה:
תלוי באיזה עיר
אליהו מרידור:
יש לך מינימום במפתח
קריאה:
בתל אביב אי אפשר
קריאה:
זה לא נושא הדיון
אליהו מרידור:
זכותי להחליט אם אני שואל שאלות שהן גם לא בנושאי הדיון המוצהרים
מונים אהרון:
שנית, לא כל האנשים האלה נמצאים באזור אחד
אליהו מרידור:
הבנתי, תודה רבה, ענית לי
מונים אהרון:
אוקיי, אז אני אתייחס לשאלה השנייה של שאלת השייכות
מונים אהרון:
דיברת על שאלת השייכות
אליהו מרידור:
אתה מבקש להשיב להתייחסות שלי אבל לא שאלתי
אליהו מרידור:
 מרשה לך
מונים אהרון:
מבחינת ההגדרה, בתור תושב של מדינת ישראל אני מוגדר לפי חוק כשייך למקום הזה מתוקף התושבות שאני מחזיק בה
מונים אהרון:
 אני מתייחס מבחינה תחושתית
מונים אהרון:
 אני ורוב הקהילה חיה פה מעל 15 שנה
מונים אהרון:
 חלק מהכמות הגדולה הם לא יצאו מישראל אפילו לדקה אחת מאז שנכנסו למדינת ישראל
מונים אהרון:
 החיים האלה, ה-15 שנים האלה שאנשים נמצאים פה מרצון או לא מרצון, מתפתחת תחושת שייכות למקום שבו אנשים חיים למשך כל כך הרבה שנים
מונים אהרון:
      שנית, וזה מחזיר אותי ל-7 באוקטובר
מונים אהרון:
 אחרי התקפת הטרור הנוראית שכולם עברו, אני ב-8 באוקטובר בתור אחד הנציגים של הקהילה קיבלתי עשרות של שיחות טלפון מאנשים מהקהילה שמתחננים לעזור להם להתגייס לצה"ל כדי להגן על המקום הזה שהם נמצאים בו
מונים אהרון:
 אני באופן אישי איבדתי חברים ישראלים
מונים אהרון:
 הייתי בעשרות הלוויות בדרום של אנשים שהכרתי, או למדנו יחד או עבדנו יחד או הכרנו בדרך כזאת או אחרת
מונים אהרון:
 אם זאת לא תחושת שייכות למקום הזה, ואכפתיות לאנשים שחיים בתוכה ולמדינה שאנחנו חיים בתוכה כל כך הרבה שנים, למרות הכול התחושה הזאת קיימת ואני רוצה להגיד שאף אחד לא יכול לקחת את זה כולל אנשים שעזבו את ישראל והגיעו לקנדה
מונים אהרון:
 היום חלק גדול מהם נמצאים בחזית ראשונה להגנה על מדינת ישראל, שם בקנדה
אליהו מרידור:
אני יכול להעריך את זה מאוד
אליהו מרידור:
 אני חייב להתוודות שאם אני הייתי מבין הקהילה שלך הייתי נוהג כמות אלה שהתקשרו אליך וביקשו להתנדב
אליהו מרידור:
 הייתי עושה לפחות את אותו דבר, אני מודה
אליהו מרידור:
 אם אתה שם על המאזניים את אותה הקרבה ואת אותו מאמץ עם הניסיון של המדינה לתת לך כדי לבטא את השייכות והזיקה, ועל ידי זה אתה חוגג פה 15 שנה, מה רע? אחלה דיל, חייב להגיד
אליהו מרידור:
 ה-15 שנה הם לבושתנו כמדינת ישראל
אליהו מרידור:
 זה 15 שנה מיותרות
אליהו מרידור:
 זה 15 שנה יותר מידי
אליהו מרידור:
 אני מחפש את הטרמינולוגיה שבאמצעותה אני אבטא את אמונתי וגישתי, ועדיין היא תישאר מכובדת ואנושית
אליהו מרידור:
      אני חלילה לא רוצה לכם רע, חלילה וחס
אליהו מרידור:
 הנה אני מבהיר את זה חזור ואמור
אליהו מרידור:
 אני רוצה לכם רק טוב, רק לא פה
אליהו מרידור:
 זה פשוט
אליהו מרידור:
 אני לא רוצה לכבס את זה במילים, מצד אחד
אליהו מרידור:
 מצד שני, אני לא רוצה חלילה לדבר באופן לא מנומס ולא אנושי ולא תרבותי
אליהו מרידור:
 אני מדבר דיירקט
אליהו מרידור:
 אתה 15 שנה פה
אליהו מרידור:
 זה 15 שנה בעורמה, מיותרות
אליהו מרידור:
 כל שנייה היא יותר מידי, אתה וכל מי שהגיע בנסיבות האלה
אליהו מרידור:
 לא שום דבר אחר
אליהו מרידור:
 הנה אני אומר את זה הכי ברור בעולם
אליהו מרידור:
 נרדפתם בסודן, עצרתם במצרים
אליהו מרידור:
 שם לא נרדפתם
אליהו מרידור:
 תישארו במצרים
אליהו מרידור:
 מה אתם רוצים מאיתנו?
מונים אהרון:
אני רק רוצה להגיד שזה לא מדויק
מונים אהרון:
 האירועים שגרמו לפליטים סודנים ואריתראים להגיע לישראל זה בגלל האירוע שקרה ב-2006 שבו כוחות הביטחון המצרים רצחו 27 פליטים סודנים
מונים אהרון:
 חלקם הוחזרו לסודן ששם הם הוחזקו בכלא למשך שנים וחלקם אף נרצחו
מונים אהרון:
 זאת הסיבה שבגללה אנשים הגיעו לישראל כמדינה דמוקרטית ומכבדת את זכויות האדם
מונים אהרון:
     אני רוצה להגיד עוד משהו
מונים אהרון:
 הסודנים שהגיעו לישראל הם לא רק בגלל שנרדפו במצרים ועברו רצח עם בסודן
מונים אהרון:
 הקהילה היהודית כולל יד ושם בישראל היו הקהילה הראשונה בעולם שעמדה לצד קורבנות רצח העם בדארפור
אליהו מרידור:
את מידת האנושיות והחמלה שלנו אני לא צריך להוכיח לך
מונים אהרון:
אני רק שואל איפה החמלה והאנושיות לאנשים שנמצאים פה?
אליהו מרידור:
אני רק עונה
אליהו מרידור:
 את מידת האנושיות והחמלה שלי אני לא צריך להוכיח לך
אליהו מרידור:
 אני אומר לך, האנושיות שלי באה לידי ביטוי בכך שאני מוכן לעשות הכול כדי שיהיה לך טוב לא פה
אליהו מרידור:
 הנה, אני לא מכבס מילים ולא מהנדס ולא נעליים
אליהו מרידור:
 הצעתי לך מתווה
אליהו מרידור:
 נפגשנו פגישות בארבע עיניים והצעתי לכם הצעות מפתות מאוד
אליהו מרידור:
      אני עכשיו אענה לך בהמשך למה שסקרתי קודם, שאני מגיע מעת לעת לדרום תל אביב, אז מי שמכיר את דרך ההתנהלות של הוועדה, אני מגיע בכמה כובעים לצרכני השירות שמגיעים לפה לוועדה
אליהו מרידור:
 אם זה בסיעוד, אז פעם אני מגיע כנכד של איזו קשישה בבית חולים סיעודי, ואם זה חקלאות אז אני מגיע פעם אחת כמבקש עבודה בחקלאות, וכן הלאה
אליהו מרידור:
 אתה יודע לכמה עשרות רבות של מסתננים מאריתריאה וסודן פניתי כמתחזה אבל גם כחבר כנסת בבקשה להשתלב בעבודה? אבל זה לא לרמתם, אבל זה לא מספיק
ברהנה הגוס:
כבוד היושב-ראש, אני הצעתי הצעה
ברהנה הגוס:
 ישבתי עם שר החקלאות דיכטר
ברהנה הגוס:
 הוא לא רוצה לקיים את התנאים בגלל שהם מבקשי מקלט
אליהו מרידור:
מה זה התנאים, לא הבנתי
ברהנה הגוס:
הוא לא יכול לעשות להם ביטוח בחקלאות כי הם מבקשי מקלט
ברהנה הגוס:
 יש הרבה דברים
ברהנה הגוס:
 כבוד היושב-ראש, לפני מה שקורה צריך לחקור מה נעשה
ברהנה הגוס:
 אנחנו ישבנו עם הקהילה
ברהנה הגוס:
 1,500 אנשים רוצים ללכת לחקלאות
אליהו מרידור:
אתה מדבר על מי שקיבל הכרה או על מי שלא?
ברהנה הגוס:
לא
ברהנה הגוס:
 כל מבקשי המקלט
אליהו מרידור:
אני שואל רגע שאלה את מינהל האכיפה
אליהו מרידור:
 מהגר עבודה שהוכר כפליט וקיבל מעמד, יש מניעה להעסיק אותו בחקלאות?
יולי יואל אדלשטיין:
קודם כל אין מניעה להעסיק גם אחד שלא הוכר כפליט
יולי יואל אדלשטיין:
 כל נתין שנמצא פה בארץ, במיוחד נתיני סודן ואריתריאה שמחזיקים ברישיון ס(2)(א)(5), הם רשאים לעבוד בכל עבודה כולל בניין וחקלאות
יולי יואל אדלשטיין:
 כל מעסיק במדינת ישראל שמעסיק נתין זר, גם אם הוא מחזיק ברישיון שהייה וגם אם לא, הוא מחויב לעשות לו ביטוח לאומי
אליהו מרידור:
איפה ה-1,500?
יולי יואל אדלשטיין:
אני לא מכיר את הסיפור הזה
ברהנה הגוס:
צריך לשאול את חברך, חבר הכנסת דיכטר
אליהו מרידור:
אז הנה אני נתתי לך מענה
אליהו מרידור:
 הוא לא נותן את כל המענים
אליהו מרידור:
 אני נותן מענה
ברהנה הגוס:
אין מקום בשבילם
אליהו מרידור:
תביא
אליהו מרידור:
 הנה, אני נותן לך מקום היום
ברהנה הגוס:
אין תנאים שיכולים להחזיק אותם
אליהו מרידור:
היום אני נותן לך
ברהנה הגוס:
אבל משרד החקלאות לא מאפשר
אליהו מרידור:
אני נותן לך
קיברום טוולדה:
אדוני היושב-ראש, איך זה מסתדר בדיוק? מצד אחד אומרים, אתם לא שייכים, אתם לא רצויים פה, ומצד שני - - -
אליהו מרידור:
אתם לא רצויים
דורון אביטל:
זה בדיוק מה שאמרתי לך בחוץ קודם
אליהו מרידור:
 אבל כל זמן שאתם עדיין פה אנחנו מציעים לכם, בואו תעבדו
ברהנה הגוס:
כבוד היושב-ראש, 15–16 שנה אותו משפט אומרים
ברהנה הגוס:
 לזיכרוני זה אותו ראש הממשלה שלך, אדון ביבי שנמצא
ברהנה הגוס:
 היה הסכם עם האו"ם כמו שאתה אומר
אליהו מרידור:
עזוב, בינתיים אתה פה, בוא תעבוד
ברהנה הגוס:
אני עובד
ברהנה הגוס:
 אני עובד ביותר חשוב ממה שאתה חושב
אליהו מרידור:
במה, אגב?
ברהנה הגוס:
אני עובד ביותר חשוב ממה אתה חושב
קריאה:
במשרד הביטחון
ברהנה הגוס:
אני לא אגיד לך איפה אני עובד
ברהנה הגוס:
 יש הרבה דברים שהקהילה שלי עושה
ברהנה הגוס:
 אנחנו גייסנו כמעט 150 אנשים בעולם לדוברות מה-7 באוקטובר עד עכשיו
ברהנה הגוס:
 עושים למען ישראל הרבה דברים
אליהו מרידור:
אוי ואבוי
אליהו מרידור:
 אם לשם הגענו, אז אנחנו בבעיה יותר גדולה ממה שכולם יודעים מה-7 באוקטובר
אליהו מרידור:
 זאת עוצמתה וגודלה וחוסנה של מדינת ישראל
ברהנה הגוס:
באמת אני מתבייש שכבוד היושב-ראש משווה אותנו ל-7 באוקטובר
ברהנה הגוס:
 מאוד מתבייש
שפי פז:
הוא לא אמר את זה
אליהו מרידור:
 זה מה שאתה רוצה לתרגם? תתרגם
אליהו מרידור:
 זה לא מה שאמרתי
ברהנה הגוס:
אמרת, אוי ואבוי שאנחנו נגיע ל-7 באוקטובר בגלל שאנחנו פה
אליהו מרידור:
זה לא מה שאמרתי
אליהו מרידור:
 מישהו מכם הבין את זה שזה מה שאמרתי?
שפי פז:
לא
אליהו מרידור:
אז אני רגוע
אליהו מרידור:
 בואו נעבור הלאה
אליהו מרידור:
     אני פונה לרשות האוכלוסין וההגירה
אליהו מרידור:
 בשנים האחרונות עזבו פקחי הגירה לתפקידים אחרים
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת מה הוא מצב כוח האדם כיום של מינהל האכיפה בכלל ובדרום תל אביב בפרט, אם יש חלוקה אזורית? כמה תקנים מאוישים היום וכמה לדעתכם צריכים להיות?
יולי יואל אדלשטיין:
אוקיי, אני אומר לאדוני ככה, אנחנו נמצאים היום בסך הכול בתוך המינהל עם 271 עובדים
אליהו מרידור:
כמה אנשי מטה, כמה אנשי שטח?
יולי יואל אדלשטיין:
תיכף אני אגע בזה
יולי יואל אדלשטיין:
 מתוך ה-271 יש היום בשטח 13 צוותי אכיפה כאשר כל צוות אכיפה מונה ארבעה אנשים, זאת אומרת בסביבות 50 איש זה מה שיש בפריסה בשטח
אליהו מרידור:
מתוך כמה?
יולי יואל אדלשטיין:
מתוך 271
אליהו מרידור:
מה קורה עם עוד 120?
יולי יואל אדלשטיין:
יש עוד יחידות נלוות
יולי יואל אדלשטיין:
 ישנם חוקרים וממוני ביקורת גבולות שהם נותנים את התמיכה לכל המעצרים ולכל התהליכים
אליהו מרידור:
מה שנקרא תומכי לחימה
יולי יואל אדלשטיין:
זה תומכי לחימה, נכון
יולי יואל אדלשטיין:
 ברגע שהצוות עיכב מישהו בשטח, הוא עושה לו בדיקה ראשונית בשטח ואז הוא מביא אותו ליחידה
יולי יואל אדלשטיין:
 ביחידה יושבים חוקרים שהם עושים את השימוע ומקבלים את ההחלטה
יולי יואל אדלשטיין:
 זה החלק של תומכי לחימה שיש לנו
יולי יואל אדלשטיין:
יש כ-140 תומכי לחימה
שפי פז:
הבעיה היא תקציבים