GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
 לכל הפחות לאלה של גם וגם, שאין להם את הידיים העובדות הפלסטיניות, קודמה איזושהי יוזמה למתווה שבו יינתן מענה לחלף פלסטינים על ידי עובדים זרים
אליהו מרידור:
 רציתי לדעת, מה עמדתך? מה הפעולות שאת נוקטת, אם את נוקטת? ואם כן, היכן זה עומד?
עינבל משש:
תודה לאדוני
עינבל משש:
 אני אגיד שכמובן עד פרוץ המלחמה היו מועסקים בישראל כ-110,000 פלסטינים בענפים השונים, רבים מהם כמובן בענף הבניין, אבל גם בענף החקלאות ובענף התעשייה
עינבל משש:
 כפי שתיארו פה קבלני השיפוצים, רבים עבדו אצל קבלני השיפוצים
עינבל משש:
 מאז, כפי שאדוני יודע וכולם יודעים, רובם אינם מורשים להיכנס לישראל, דבר כמובן שיוצר טלטלה במשק, וכפי שתיארו במשרד האוצר, יש גם ערך כלכלי מאוד גדול, או השלכות או משמעות כלכלית מאוד כבדה באי כניסתם והעסקתם של העובדים
עינבל משש:
      אנחנו ברשות האוכלוסין וההגירה עשינו מאמצים מאוד גדולים כדי להרחיב את פוטנציאל העובדים, גם הקיים בארץ, וגם כמובן להכניס עובדים זרים חדשים למדינת ישראל תחת אותם אלה שיצאו
עינבל משש:
 הראשונים לצאת היו התאילנדים בענף החקלאות, יצאו כ-10,000 עובדים, זה היה שליש ממכסת העובדים הזרים בענף
עינבל משש:
 אין ספק שזה היה מאד מאוד משמעותי עבור אותם חקלאים
עינבל משש:
 כולנו מכירים מה קרה מאז בענף החקלאות
עינבל משש:
      אני אגיד שעשינו מספר פעולות ברשות האוכלוסין וההגירה כדי לצופף את השורות האלו של אותם עובדים שיצאו – גם הארכנו רישיונות של עובדים שהיו כאן כדי שימשיכו להיות ולתת מענה בענף; גם גיבשנו מתווה חירום לגיוס עובדים באמצעות הלשכות הפרטיות בענף החקלאות, נכנסו כ-5,000 עובדים; גם אפשרנו חזרה של עובדים תאילנדים
אליהו מרידור:
אפשר רגע להתייחס ל-5,000 עובדים במתווה חירום?
עינבל משש:
כן, כמובן העברנו בהחלטת ממשלה מתווה חירום, שמאפשר ללשכות הפרטיות - -
אליהו מרידור:
מאפשר
קריאה:
כן, הוראת שעה מה שנקרא
עינבל משש:
כן, יחד עם משרד החקלאות, מאפשר ללשכות הפרטיות המורשות בענף לגייס עובדים במצב חירום
אליהו מרידור:
למי שיש מכסה פנויה
עינבל משש:
הלשכות – יש להן מכסה פנויה, כי הן לא המעסיקות הישירות, אז זה תחת היתר של חקלאי שהיה לו היתר פנוי של עובד, למשל שיצא
אליהו מרידור:
זה בוודאי כן, זה להשתמש במכסות פנויות שלא מומשו על ידי חקלאים, שכן מסכימים להשתמש באותן מכסות
עינבל משש:
כן, נכון, זה מדויק
משה סנה:
אבל יש בעיה להגדיל את המכסות?
אליהו מרידור:
לא לא, הן לא ממומשות
עינבל משש:
אני אשלים, אני יודעת מה אדוני שואל
עינבל משש:
 אדוני צודק, כן קודם כל היה צורך להשלים את ה-10,000 שיצאו כאן עכשיו ומיד, וזה כמובן לא קשור למכסת העובדים הפלסטינים שהיתה מועסקת בענף, כי זה היתר מסוג אחר ואלה עובדים מסוג אחר, ולא בהכרח מי שהיה לו היתר להעסיק פלסטיני היה לו היתר להעסיק עובד זר
עינבל משש:
 זה נכון, קודם כל פעלנו להשלים את ה-10,000 שיצאו
משה סנה:
את החוסר
עינבל משש:
אני אגיד שעברה ב-30 ביולי החלטת ממשלה, שדיברה על הקצאת כ-9,000 עובדים זרים נוספים לענף החקלאות
עינבל משש:
 זה היה לפני המלחמה
עינבל משש:
 העובדים האלה עד עכשיו לא הוקצו לחקלאים
משה סנה:
למה?
אליהו מרידור:
יש פה נציג משרד החקלאות? שלום גברתי, אני מצטער שאני רגע קוטע, אבל תזכרי איפה את צריכה להמשיך, כי זה חשוב
אליהו מרידור:
 9,000 עובדים פוטנציאליים יכולים להגיע לעבוד בחקלאות, כי יש הקצאה, וכל מה שצריך זה מודל חלוקה של איזה חקלאי יקבל כמה עובדים, אני צודק?
שושי רשף מור:
אני לא מגיעה מהתחום של העובדים הזרים, אני מחליפה פה
שושי רשף מור:
 אני מנהלת אגף סחר חוץ, אני הייתי פה בוועדה אחרת והקפיצו אותי לדיון הזה
יעקב מושקוביץ:
זה לא היה מספיק חשוב שיגיע נציג שכן מתעסק בענף הזה?
שושי רשף מור:
אדוני, חלילה
שושי רשף מור:
 אני לא יודעת מה הרקע להיעדרות, אני רק יכולה לומר שעודכנתי לגבי שני נושאים שנידונו על ידי יו"ר הוועדה
יעקב מושקוביץ:
חוצפה
אליהו מרידור:
לא, אני שואל אם את יודעת לענות לי על מה ששאלתי
שושי רשף מור:
לגבי ההחלטה שהתקבלה לפני המלחמה, אני לא מכירה את הנושא
אליהו מרידור:
הבנתי, אז תאמרי בבקשה למכובדי המנכ"ל, שנבצר ממנו להגיע ואישרתי את זה, הואיל והוא עמל על עדכוני קיצוץ תקציבי של המשרד, שאני מודה על המאמץ, אבל להבא, אם זאת התוצאה, שלא יוציא אותך מוועדה, כי יכול להיות שבזמן שאת לא יכולה להועיל כאן, את מאוד מאוד יכולה להועיל בוועדה כאן שלשמה הגעת
שושי רשף מור:
אני רק אציין שאנחנו כן העברנו הצעת מחליטים למשרדי הממשלה הרלוונטיים לגבי תוספת של 10,000 עובדים זרים, שנועדו להשלים את החוסר בענף
שושי רשף מור:
 הצעת המחליטים הזאת הועברה למשרדי ממשלה רלוונטיים
שושי רשף מור:
 עדיין לא קיבלנו תגובה, ונשמח לעזרתך בקידום הצעת המחליטים הזאת
אליהו מרידור:
אני להבא מבקש ומצפה, שכשאני שואל שאלה, לא להשיב לי בבקשה על נושא אחר
אליהו מרידור:
 מה שאת מדברת כרגע עליו הוא בקשת הקצאה נוספת, שלא קשורה ל-9,000 שלא ממומשים, ולא ממומשים לא באשמת החקלאים הפעם, אלא באשמתכם, באוזלת ידכם
אליהו מרידור:
 אתם מבקשים תוספת לחלף פלסטינים במודל שנשלח אתמול, אחרי שפורמט קודם, כמו שגרסתי מראש שיהיה, לא תפס
אליהו מרידור:
 אני רתום לכך ומקדם את זה, אבל זה עדיין לא נותן מענה לשאלה
אליהו מרידור:
 אני מבין שגברתי לא מצויה בפרטים ולא הוגן לצפות ממך בלחיצה שכן תעני, כי כשאני מתרשם שבעל תפקיד נשאל שאלה ומסיבותיו שלו לא עונה, אני שואל אותו את אותה שאלה כמה פעמים שלא יהיה
אליהו מרידור:
 אז אנחנו נעבור הלאה, אם גברת משש יכולה בבקשה להמשיך
עינבל משש:
כפי שאדוני אמר, ה-9,000 שהיו ב-30 ביולי טרם הוקצו לחקלאים, ומשכך אי אפשר כרגע להזמין עובדים, כי לא חילקנו אותם לחקלאים
עינבל משש:
      דיברנו על הכניסה של העובדים
עינבל משש:
 גם אדוני שאל, אז אמרתי שנכנסו כ-5,000 עובדים זרים חדשים מאז פרוץ המלחמה לענף החקלאות
עינבל משש:
 בסך הכול נכנסו כ-18,000 עובדים זרים, כ-5,000 לענף החקלאות; מתוך ה-5,000, 3,000 עובדים מתאילנד שחזרו וגם עובדים זרים שעבדו בעבר בישראל ובמתווה חירום, מיוחד וחריג כתוצאה מהבנת המצב, הדחיפות והצורך שאנחנו נמצאים במצב חריג במיוחד, אישרנו כניסה שלהם לישראל
עינבל משש:
 נכנסו גם עובדים זרים לענף מסרי לנקה, הודו ומלאווי
עינבל משש:
 כפי שאדוני יודע, גם במהלך המלחמה שר הפנים חתם על הסכם בילטרלי עם סרי לנקה לגיוס עובדים זרים לענף החקלאות
עינבל משש:
 עשינו את זה, אני חושבת במהירות שיא
עינבל משש:
 עם מאמצים מאוד ממוקדים, הוצאנו משלחות פעמיים לסרי לנקה
עינבל משש:
 הקמנו מאגר מאוד גדול של עובדים מסרי לנקה - -
אליהו מרידור:
שזמינים? מוכנים?
עינבל משש:
זמינים, ממתינים ורוצים להגיע לישראל
עינבל משש:
 לצערנו הרב, אין הזמנות
אליהו מרידור:
ונציין שוב פעם, שכאמור, רק לאור העובדה שהמכסות הקיימות לא חולקו מיולי 2023, אותם עובדים ועוד אחרים לא יכולים להגיע
אליהו מרידור:
 ועדיין אני שואל, גברתי, לעניין מתן מענה מקביל או נגזרת של אותם 9,000 לחלף פלסטינים, בדגש על ענף הפרדסנות העונתיים, שזו העונה, וענף העופות לטובת מתן זריקות
עינבל משש:
כרגע יש לנו רק 50 הזמנות פתוחות של חקלאים לעובדים מסרי לנקה
עינבל משש:
 זה מה שיש, וכמובן שאנחנו נדאג שהם יגיעו במהרה למדינת ישראל, כפי שעשינו
עינבל משש:
      לגבי הפלסטינים, אנחנו לא מחליטים עבור משרד החקלאות למי הם מחלקים את ה-9,000, ואם צריך עובדים נוספים, אנחנו כמובן שנסייע
עינבל משש:
 צריך לעשות תהליך של עבודה – א
עינבל משש:
 לאותם אנשים שהעסיקו פלסטינים ואין להם לדוגמה היתרים של עובדים זרים, להקצות את העובדים הללו
עינבל משש:
 אנחנו נדע לספק את העובדים במהירות מאוד גדולה בזמן עבודה מאוד קצר
עינבל משש:
 כן יש עבודה משותפת לגבי הנושא של עובדים זרים עונתיים
עינבל משש:
 יש לנו שיח, יהיה לנו גם היום דיון יחד עם משרד החקלאות
עינבל משש:
 העברנו איזשהו מתווה, אנחנו גיבשנו איזשהו מתווה, שהוא מתווה יחסית קל ופשוט ליישום
עינבל משש:
 הוא לא דורש עכשיו – לא החלטות ממשלה ולא הקמה של תאגידים, פעולות כאלה ואחרות שיימשכו במשך חודשים
עינבל משש:
 אנחנו גם בשיח כמובן עם ההתאחדות, שמאוד מבקשים ופונים אלי לא מעט פרדסנים שצריכים מענה כאן, עכשיו ומהר
אליהו מרידור:
אז היום בעניין הזה של המתווה שהגשת התקיים שיח עם משרד החקלאות?
אליהו מרידור:
אין לי אלא לברך על כך
אליהו מרידור:
 אני אשמח לדעת עם מי במשרד החקלאות, מתי ואיפה ולבקש להצטרף, ככל שאני אצליח לשנות את הלו"ז
עינבל משש:
אנחנו עובדים בשיתוף פעולה פורה וטוב עם ד"ר אסף לוי, שעובד אתנו במשך שנים ארוכות בנושא הזה של עובדים זרים
עינבל משש:
 הדיון יהיה איתו
עינבל משש:
 יש לנו היום גם מפגש אחר הצהריים בתל אביב עם ההתאחדות, אז אני מאמינה שגם שם הנושא הזה יעלה
עינבל משש:
 הם כבר פנו בנושא הזה
קריאה:
כי במחליטים יש לעבוד באמצעות קבלני כוח אדם
עינבל משש:
אני חושבת שצריך משהו כאן מהר ועכשיו, ולא לחכות להחלטת ממשלה
עינבל משש:
 אנחנו יכולים לעשות איזשהו מתווה בנוהל, גם מתווה ניסיוני לתקופה של שנתיים, לטייב אותו
עינבל משש:
 הכול בסדר, העיקר שיינתן מענה לחקלאים בעת הזאת
אליהו מרידור:
אני לחלוטין מחזק את הגישה הזאת
אליהו מרידור:
 כל פתרון מעולה, שהפרוצדורה ליישומו תהיה ארוכה וממושכת, פחות עדיף מאשר פתרון זמין, מידי, כי הפירות לא יחכו לתהליכים ממושכים וגם העופות לא
ששון גואטה:
את האמת, גם המהלך שקיבלתם החלטה שעובדים זרים יכולים לחזור, אני רואה את זה, כי יש לי חבר'ה מהאזור, שבאמת קיבלו וזה גם הלך מהר, כי החבר'ה כבר מכירים את העניינים, הם גם חוזרים זריז
ששון גואטה:
 יכול להיות שהחקלאים גם לא מודעים לזה, שהוועדה ועינבל מקדמים את זה בכל הכוח
יעקב מושקוביץ:
מודעים
יעקב מושקוביץ:
 רבותי, 24/7 עם רשות האוכלוסין, הבעיה היא לא שם
יעקב מושקוביץ:
 ברגע שיעבירו להם הקצאות, תוך ימים זה עף
יעקב מושקוביץ:
 עזבו, הבעיה היא לא שם
אליהו מרידור:
אולי אני אומר את מה שיש לי לומר, ואתה תרצה כבר להגיב גם על זה?
יעקב מושקוביץ:
בהחלט
אליהו מרידור:
חלק מכשלי השוק, מצד אחד, מצד החקלאות באמצעות נציגיו, לא הספיק לו מיולי עד היום, חרף העובדה שנכנסנו למלחמה, לסיים לבנות ולהשתית את המודל לחלוקת 9,000 העובדים שפנויים וזמינים להגיע והמכסות קיימות
אליהו מרידור:
 מצד שני, מכסות פנויות, ויזות של חקלאים מסוימים לא ממומשות משיקולים שלהם, וזה כשל נוסף שאנחנו נעשה שקר בנפשנו, אם לא נבטא את זה
אליהו מרידור:
 מכאן אני קורא שוב פעם לשקול לאסוף את אותן ויזות ולחלק אותן למי שכן זקוק באותו ענף, וכשהוא ירצה בעתיד, אנחנו כבר נוכל להשיב לו בחזרה באותו מודל עתידי שכולם מייחלים להחלתו
אליהו מרידור:
 נציגת משרד החקלאות ביקשה רגע להתייחס, ולאחר מכן יענקלה וששי
שושי רשף מור:
תודה רבה
שושי רשף מור:
 אני משלימה את המידע תוך כדי
שושי רשף מור:
 מה שקרה זה שהמכסות מיולי היו על סף חלוקה ערב המלחמה, אבל היה איזשהו ויכוח פנים משרדי, ובעצם המלחמה טרפה את הכול ונאלצנו לצאת להליך חדש של החלוקה שלהן, מכיוון שהמציאות השתנתה לנו מול העיניים באופן דרסטי, והמשיכה להשתנות, כשהעובדים – שחלקם עזבו, היו מוכנים לחזור לשמחתנו, וזה באמת בזכות הקשר הטוב שלנו - - -
אליהו מרידור:
אני לא יודע איך זה מתיישב עם המציאות, גברתי, הואיל ומדובר ב-9,000 תוספת
שושי רשף מור:
נכון, אבל התוספת ניתנה ביולי
שושי רשף מור:
 היתה אמורה להתבצע חלוקה שלה
שושי רשף מור:
 היתה איזושהי אי הסכמה פנימית
שושי רשף מור:
 היא היתה אמורה להיות ערב המלחמה, הרי ערב המלחמה היה יום אחרי סוכות, ואז הכול השתנה
שושי רשף מור:
 אז היינו צריכים לחלק מחדש
שושי רשף מור:
 שבוע הבא, המכסה הזאת שהיא מכסה של 24', מלכתחילה תוכננה להיות מחולקת, היה קול קורא מחדש, והכול אמור סוף סוף להתחלק
שושי רשף מור:
 זה לא קשור ל-10,000, שהם באמת חלף העובדים הפלסטינים שנדרשים, ולגבי ה-10,000 כפי שציינה נכון עוה"ד משש, אכן  יש תהליך מאוד מאוד מתקדם, פורה ובשיתוף פעולה, שאמור לתת מענה ראשונה לתקופה המידי
שושי רשף מור:
 שני חקלאים שמתחלקים בעובד עונתי בתקופות משלימות ובשיתוף פעולה עם החקלאים ועם רשות האוכלוסין, כל הגורמים בהתאם להמלצה הטובה שלך ובשיתוף פעולה שלך עם מנכ"ל המשרד, התהליך הזה אמור להסתיים כמה שיותר מהר, בתקווה
יעקב מושקוביץ:
לגבי העובדים העונתיים, כבר גיבשנו את התכנית מזמן עם רשות האוכלוסין
יעקב מושקוביץ:
 אמרו לנו עוד אפילו לפני המלחמה, כבר אז צפינו מה הולך לקרות
יעקב מושקוביץ:
 עד היום זה לא יושם
יעקב מושקוביץ:
 אני קורא לכולם: בואו מחר בבוקר – גם בישיבה הקודמת אמר פה מנכ"ל משרד החקלאות: יש 1,000, קחו עכשיו, קחו עכשיו
יעקב מושקוביץ:
 חייבים להרים את הכפפה הזאת במהירות
יעקב מושקוביץ:
 אנחנו לא יודעים על הפגישה במשרד החקלאות, אבל לנו יש פגישה אבל לנו יש פגישה ביום ראשון עם ענבל לראות איך ליישם את זה בדרך המהירה ביותר
יעקב מושקוביץ:
 הפתרון האולטימטיבי לנושא של אלה שהעסיקו פלסטינים זה הנושא של העונתיים, על כך אנחנו הולכים
יעקב מושקוביץ:
      אתמול בשבע בערב אנחנו קיבלנו את ההצעה של משרד החקלאות לעוד תוספת של עובדים, הצעת מחליטים חדשה
יעקב מושקוביץ:
 אני יכול להגיד לכם שמי שכתב אותה, לדעתי פשוט לא מבין מה קורה, לא מבין מה זאת חקלאות
יעקב מושקוביץ:
 יש שם באגים, שחבל על הזמן
יעקב מושקוביץ:
     יותר מזה, דובר על רעיון שבזמנו תומר יושב-ראש רשות האוכלוסין הציע לנו אז את ההצעה הזאת, ובסופו של דבר היא לא התקיימה, כי היועצת המשפטית של רשות האוכלוסין אמרה שיש קשיים, בוא נלך לעונתיים, זה המהיר ביותר
יעקב מושקוביץ:
 אנחנו חוזרים כל הזמן על אותו סרט, אז בסדר, היינו בכל הסרטים, בואו כולנו נבטל את כל הפגישות, בוא נעשה את זה כמה שיותר מהר, כי הבעיה היא אלה שסובלים
יעקב מושקוביץ:
 אלה שסובלים זה אלה שהעסיקו פלסטינים, בעיקר ההדרים הם הסובלים ביותר
יעקב מושקוביץ:
 אלה שהעסיקו עובדים זרים, יש חבילה מאוד מאוד טובה וזה עובד וחוזרים תאילנדים
יעקב מושקוביץ:
 אלה שהעסיקו עובדים זרים, יש להם חבילות של פתרונות, שרשות האוכלוסין רתומה להם והם מביאים
יעקב מושקוביץ:
 חוזרים גם תאילנדים, גם מביאים באמצעות חברות ההשמה וגם בדרכים נוספות עם רשות האוכלוסין, ומגיעים, שמעתם את הנתונים מענבל
יעקב מושקוביץ:
 אני חוזר עוד פעם, אלה שהעסיקו פלסטינים, שם הבעיה הכלכלית מאוד מאוד קשה, חייבים להירתם ולעזור להם
יעקב מושקוביץ:
      אני רוצה לתת לכם עוד דוגמה
יעקב מושקוביץ:
 כבר לפני שנה הוחלט איך מחלקים עובדים זרים למשק בעלי החיים, לרפתות, דיברת פה על לולים
יעקב מושקוביץ:
 יש החלטה במשרד החקלאות של 1,000 עובדים לבעלי חיים
יעקב מושקוביץ:
 עד היום רשות האוכלוסין לא קיבלה את ההקצאה הזאת
יעקב מושקוביץ:
 דרך אגב, זה בתוך ה-9,000
יעקב מושקוביץ:
 עד היום לא יצאה רשימה, ויש רשימה מוסכמת
יעקב מושקוביץ:
 החקלאים כבר יודעים כל אחד מי הוא מקבל, ולא קיבלו את זה עד היום
אליהו מרידור:
תודה רבה, מר מושקוביץ
אליהו מרידור:
 אכן מתקבל הרושם, שהוויכוחים וחוסר ההסכמות במשרד החקלאות מכלים את הזמן היקר, אני לא יודע, אבל בטח לא ביישום החלטות
אליהו מרידור:
 בסופו של דבר, אני מוצא את הדיווחים שלכם לפני כתיבת מתווה או דיון על גריסת המתווה
אליהו מרידור:
 אתם עסוקים כל היום בהוצאת מתווים, ולא בהקצאה ובחלוקת ההקצאה הקיימת כבר, ומישהו יצטרך לתת על זה את הדעת, מישהו יצטרך לתת על זה את הדין
אליהו מרידור:
 יש פה נזקי של מיליארדים, שהולכים ונערמים בכלל ענפי החקלאות, ומישהו יצטרך לתת על זה את ראשו
אליהו מרידור:
 חבר'ה, זה פשוט לא יכול להתקיים
אליהו מרידור:
 כל יום אני שומע על מתווה חלופי, שבא לטייב תהליך של מתווה קודם שקרס, כי רק בעיני רוחכם המתווים עוברים, אבל בינתיים ההקצאה נשארת על המדף; וזה בזמן שיש ענפים שמתחננים ומייחלים להקצאות ולא מקבלים אותן
אליהו מרידור:
 אתם מקבלים ולא מממשים אותן, וזה קצת בבחינת הקדוש ברוך הוא נותן אגוזים למי שאין לו שיניים
אורי אור:
אני יכול להוסיף משפט קטן, כבוד היושב-ראש, לגבי הנזק הכלכלי? נאמר פה משהו לגבי הנזק הכלכלי
אורי אור:
 הנזק הכלכלי נכון לרגע זה, אם לא יגיעו עובדים, זאת אומרת העובדים שלא הגיעו עד עכשיו, הוא 4
אורי אור:
5 מיליארד שקל
אורי אור:
 נכון לרגע זה בחקלאות 150,000 דונם של הדרים, אם 50% ייקטפו, מיליארד ו-200 מיליון
אליהו מרידור:
אז אני מבקש שתסייג ותבהיר, שאתה מדבר על נתון מספרי מוערך רק לעניין הגידולים, כי חקלאות יש לה כמה רבדים
אליהו מרידור:
 עופות זה חקלאות, אבל זה לא - - -
אורי אור:
ברור, 200,000 דונם של מטעים נשירים וכרמי יין, שלא גוזמים אותם - -
אליהו מרידור:
- - ולא קוטפים אותם
אורי אור:
לא, כרגע אין קטיף, זה מטעי נשירים, אין קטיף
אורי אור:
 לא יהיה פרי בעונה הקרובה, זה נזק גם של מעל מיליארד שקל מבחינת הקיטון ביבול
אלון שוסטר:
ומחירים לצרכן
קריאה:
אגב, המספרים שהוצגו על ידי האוצר כאן שונים לחלוטין, דיברו על חצי מיליארד בלבד
אליהו מרידור:
כן כן, לכן אני ביקשתי שנציג האוצר ילמד את הנתונים קצת יותר לעומק ויעביר את זה
אורי אור:
זה נאמר גם בשבוע שעבר בישיבה שהיתה, שהשתתפו כאן חלק מחברי הכנסת בוועדת הכלכלה
אורי אור:
 הכסף זרוק על הרצפה, צריך להרים אותו, צריך להביא את העובדים ולהרים את הכסף, זה כל העניין ולעשות את זה
אורי אור:
 אני התכוונתי בהתחלה, כבוד היושב-ראש, לא לדבר אלא לשתוק, אתה יודע למה? כי כבר אין לי כוח לדבר, כמה אנחנו מדברים – מדברים, מדברים, מדברים, מדברים ואין תוצאה, אין תזוזה בעניין הזה
אורי אור:
      אנחנו לא נכנסים לעניינים הפוליטיים, כן פלסטינים, לא פלסטינים, זה לא מעניין
אורי אור:
 אנחנו רוצים פתרונות, זה מה שאנחנו רוצים, וכמו שכולם אומרים, עכשיו, בלי שום השוואה לעניין השני
אורי אור:
 העונה עפה לנו בין הידיים, עפה
אליהו מרידור:
      מר דניאל קלוסקי, יושב-ראש ארגון מגדלי ההדרים, בבקשה
דניאל יצחק לוי:
תודה רבה
דניאל יצחק לוי:
 תראו, אני מלווה את הוועדה הזאת מתחילת המלחמה ומאז שאתה מכנס אותה בצורה פנטסטית, ותודה רבה
דניאל יצחק לוי:
 אתם דנים בנושא החשוב הזה אין ספור, אבל לדון לא נותן לי לקטוף את הפרי
דניאל יצחק לוי:
יש איתי פה שני חקלאים גדולים, 3,500 דונם ועוד חקלאי ענק, הם לא יכולים לקטוף את התוצרת
דניאל יצחק לוי:
 יש לנו על העצים מיליארד ו-600 שקל
אליהו מרידור:
ישיר?
דניאל יצחק לוי:
ישיר, כן, זה ישיר, אלוהים יודע מה יקרה, אם לא נקטוף, הנזק יהיה עתידי
דניאל יצחק לוי:
 אנחנו מול שוקת שבורה, מזיזים אותנו ממשרד החקלאות לרשות האוכלוסין למשרד הזה ולמשרד הזה, אין לנו תשובות
דניאל יצחק לוי:
 שלושה חודשים עברו
דניאל יצחק לוי:
 החבר הזה מרח"ל אמר שהמדיניות היא לא להכניס עובדים פלסטינים
דניאל יצחק לוי:
 חבר הכנסת שישב שם אמר שלא מכניסים פלסטינים
דניאל יצחק לוי:
 איפה הפתרונות שלנו? אנחנו צריכים אותם לפני שלושה חודשים
דניאל יצחק לוי:
 אנחנו במצב קשה
דניאל יצחק לוי:
      מתווה הפיצויים שיש למדינה הוא מצחיק, הוא 15% מההכנסות השנתיות, זה הכול
דניאל יצחק לוי:
 אנחנו נמכור את המשקים שלנו, אנחנו נפשוט את הרגל, בשם מה?
אליהו מרידור:
אני אומר כאן הרגע, שהציפייה שלי היא שמדינת ישראל, לצד הבור התקציבי האדיר שעומד לפתחנו, אני חשוף לאתגרים גם כמרכז הקואליציה בוועדת כספים, תיאלץ לקחת בחשבון שתהיה תביעה שכל עובד שלא הגיע ולא נמצאה לו חלופה, ובשל כך לא היה ניתן לממש את הפוטנציאל הגלום על העצים, מדינת ישראל תצטרך להתייחס אליו כמו 04, קרי מסלול אדום, השתתפות מלאה בהפסד הרווחים ולא רק השתתפות בהוצאות
אליהו מרידור:
 תוקם על זה ועדת חקירה, חשוב שתבינו את זה
אליהו מרידור:
 אני אדרוש את זה, אני אדרוש את זה
דניאל יצחק לוי:
נתון אחרון
דניאל יצחק לוי:
 סך העובדים הפלסטינים/עזתים יחד מרכיבים 75% מהעובדים בענף הפרדסנות
דניאל יצחק לוי:
 זה מטורף, אין לנו פתרונות שלושה חודשים
דניאל יצחק לוי:
 יש זנים שהם כבר על הרצפה ולא קוטפים אותם, יש חלקות שננטשו, ואין לנו פתרונות
ליאור שמחה:
אני רוצה להשלים את מה שדניאל אמר
ליאור שמחה:
 אני מנכ"ל יצרני החלב, אני אחראי על הרפתות
ליאור שמחה:
 דיברנו בוועדה הקודמת על העובדים שטרם קיבלנו, היה שם ויכוח עם משרד החקלאות
אליהו מרידור:
בין אחד לשניים
ליאור שמחה:
כל ידידיי החקלאים אמרו, ואני ממש לא רוצה לחזור, הדברים נאמרו בצורה ברורה
ליאור שמחה:
      אם משרדי הממשלה מקשיבים, הייתי רוצה לבקש לעשות מאמץ – ואני יודע שזה לא קשור לוועדה הזאת – אבל לעשות מאמץ להביא גם את בתי הספר, גם את המכינות, גם את שנת השירות, גם את הסטודנטים, את כל מה שאפשר להביא לחקלאות, ותאמינו לי, הדבר הזה הרבה הרבה יותר מכסף
ליאור שמחה:
 משרד האוצר, הרבה יותר מכסף
ליאור שמחה:
 דיברנו על התיכוניסטים שיכולים לעבוד ויתנו להם איזה סוג של הקלות אחר כך בבגרות
ליאור שמחה:
 הדברים האלה הם דרמטיים לדורות הבאים, והגיע הזמן שנדע שהחקלאות זה לחם חיינו
ליאור שמחה:
 חקלאות, עבודה בידיים הוכיחה את עצמה פעם אחרי פעם, ואני מדבר פה למשרדי הממשלה, ולכן זאת אחריות שלכם לחשוב מחוץ לקופסה, ולהגיד: לא רק עובדים זרים, עובדים זרים ועל כל מילה אני חותם, אבל גם לראות איך מביאים פתרונות שהם פתרונות אחרים, איך מביאים פתרונות של חינוך, איך מביאים פתרונות של צבא, איך מביאים את זה
אליהו מרידור:
      אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לגברת קלישר, ד"ר עידית קלישר, נציגת מכון אהרון למדיניות כלכלית
עידית קלישר:
שלום, הבאתי גם מצגת
עידית קלישר:
 אני רואה שהיא לא מוצגת, אבל אתם מוזמנים להסתכל במה ששלחתי, זה סיכום של הדברים
עידית קלישר:
      אנחנו במכון אהרון מאז שהתחילה המלחמה, עשינו עבודת מחקר מאוד מקיפה על ההשלכות הכלכליות של הלחימה על ישראל, ובין היתר התעסקנו בנושא של העובדים הזרים
עידית קלישר:
 אני אתמצת את הדברים שאני אומרת, ויכול להיות שאני אגיד דברים שלא יהיו אהובים על חלק מהשומעים כאן, אבל צריך להבדיל בפתרונות שאנחנו מבקשים בין פתרונות לטווח קצר לבין פתרונות לטווח ארוך
עידית קלישר:
 רוב הדיון כאן סובב סביב הפתרונות לטווח הקצר: עובדים זרים, מכסות, חלוקה – כל הדברים האלה הם טווח קצר
עידית קלישר:
 בטווח הארוך הבעיה שלנו היא הרבה יותר גדולה, והיא נובעת מזה שבשני הענפים העיקריים שנפגעו, ענף החקלאות וענף הבנייה, ישראל מפגרת
עידית קלישר:
 קשה אפילו להסביר את זה במילים פשוטות, אנחנו פשוט נמצאים כל כך הרחק מאחורי מדינות מתקדמות, אם אנחנו מסתכלים על הפריון לשעת עבודה, גם בענף החקלאות וגם בענף הבנייה; אם אנחנו מסתכלים על עניין של חסמים לתחרות
עידית קלישר:
 בענף הבנייה, במדד התחרותיות של משק, כשמסתכלים על ישראל, אנחנו מחזיקים במקום השני מהסוף בפתיחות לתחרות
עידית קלישר:
      כל הדברים האלה בסופו של דבר מסתכמים גם בחוסר יכולת של המדינה לספק ביטחון תזונתי לאזרחים שלנו, כי אנחנו ראינו, אין מה לעשות, הלב כואב אבל ישראל לא יכולה לספק ביטחון תזונתי לאזרחים שלה בהתבסס על תוצרת מקומית בלבד, ובגלל זה אנחנו צריכים לשמור על קשרים כלכליים מאוד חזקים, לקיים קשרי ייבוא ככה שהביטחון התזונתי - - -
אורי אור:
עם טורקיה וירדן, זה הכי חשוב
דניאל יצחק לוי:
אפשר לקדש את כל המדינות שלא נותנות כסף לעובדים שלהן
עידית קלישר:
זה לא קל להגיד את הדבר הזה
עידית קלישר:
 גם אני מגיעה ממשפחה שיש בה חקלאים, וגם אני יודעת כמה זה קשה, אבל בסופו של דבר, בראייה לטווח הארוך, אם אנחנו נדון עכשיו רק בעובדים זרים ובמכסות, אנחנו ניפגש פה גם בסבב הבא
ליאור שמחה:
למה לא להגיד לחזק את החקלאים?
עידית קלישר:
תנו לי בבקשה לסיים את הדברים, אנחנו סתם מבזבזים ככה זמן
ליאור שמחה:
לחזק את החקלאים
עידית קלישר:
בסופו של דבר, אנחנו צריכים להבין כמה דברים: שני הענפים האלה לא יכולים להתבסס אך ורק על עובדים זרים
עידית קלישר:
 אנחנו צריכים לראות איך ישראל מגיעה למצב, שהיא מובילה גם בענפים האלה גם תחרותית, אם זה על ידי ביטול חסמי כניסה של חברות זרות לבנייה, שיכולות להגיע לפה, יכולות להכשיר פה את העובדים שלהן, להביא טכנולוגיות חדשות, כך שישפרו גם את איכות הבנייה וגם את לוחות הזמנים שאנחנו רואים
אליהו מרידור:
לא הבנתי איך שתי הגישות מתיישבות ביחד, מצד אחד את אומרת - -
ליאור שמחה:
לייבא, לייבא
עידית קלישר:
מכון אהרון ממליץ לאפשר לחברות זרות בבנייה להיכנס לישראל ולהכשיר פה עובדים ישראלים
עידית קלישר:
 אנחנו נרוויח ככה פעמיים: גם טכנולוגיות חדשות וגם עלייה במיומנויות
אליהו מרידור:
הבעיה היא לא ביכולת ההכשרה, מה זאת אומרת?
עידית קלישר:
הבעיה היא כרגע שהן לא יכולות להיכנס
אליהו מרידור:
לא לא לא, זאת לא הבעיה גברתי
עידית קלישר:
בין היתר כן, אם תסתכל על הפריון בענף הבנייה
אליהו מרידור:
אני אסביר, את יודעת מתי זה יכול להיות? כשאין מכוני הכשרה מקומיים ואין מי שיכול ללמד אנשים לעבוד בתחום מסוים, את צודקת במאת האחוזים
אליהו מרידור:
 כשאין לנו טכנולוגיה, את צודקת במאת האחוזים
אליהו מרידור:
 כשאין ידיים ישראליות שמסכימות לעבוד באותם ענפים, לא משנה את מי שלא תביאי לכאן, לא יהיה את מי ללמד
ליאור שמחה:
לא למדנו כלום אחרי השביעי לאוקטובר?
עידית קלישר:
כשאנחנו מדברים על עבודה מיומנת, השכר גבוה יותר
עידית קלישר:
 הבעיה בענפים האלה היא שהם מסתמכים על עבודה לא מימנת, שהשכר בה הוא נמוך וההתמכרות לעבודה לא מיומנת בשכר נמוך, מעכבת השקעות הון של החדרה של טכנולוגיות חדשות
אליהו מרידור:
אני חושב שטייח בעל מקצוע לא פחות מ-20,000 שקל
מיכאל אורן:
האמת שאפשר להתייחס לזה, אם אתם רוצים
מיכאל אורן:
 אני יכולה להתייחס
קריאה:
לא למדנו שום דבר מהמלחמה? אני לא מבין
אליהו מרידור:
מעל 20,000? אז הנה, תראי שיש פה מענה של מיומנות, יש עניין של צורך ויש עניין של תגמול גבוה ועדיין אין עובדים, אני לא מצליח להבין את הגישה
אליהו מרידור:
 אני מאוד מכבד אותה, אבל אני לא מצליח להבין אותה
מיכאל אורן:
אם אנחנו מדברים ארוך טווח, אני יכולה רגע להתייחס? אני מסכימה עם כל מילה לנושא הפריון בענף הבניין, הוא מהנמוכים וזה נכון, והתחרות גם היא שאלה מעניינת, וצריך לבדוק אותה, אבל ברמה המקומית על פניו יש המון המון קבלני ג'5, אבל בפועל כשבודקים מי לוקח את הפרויקטים הגדולים, זה כן מתכנס לאיזו קבוצה מצומצמת, וזאת שאלה מעניינת לרמה המקומית ואיך אנחנו במשרד בודקים היום את החוק של רשם הקבלנים, כדי לאפשר יותר מוביליות של שחקנים קטנים
קריאה:
ויש אנשים במשק הישראלי מאוד מקצועיים
מיכאל אורן:
אני אפילו לא בעניין המקצועיות, אני רגע אגיד ברמת התחרות, רשם הקבלנים – יש רפורמה שרוצים לעשות
מיכאל אורן:
 המטרה היא לאפשר לקטנים להפוך לגדולים יותר מהר
מיכאל אורן:
      מילה אחרונה על טכנולוגיות
מיכאל אורן:
 יש לנו תכנית לנושא הספציפי הזה של הטכנולוגיות
אליהו מרידור:
אני ממש מצטער, אנחנו אמורים לסגור את הדיון
אליהו מרידור:
 הדיון נגמר רק לעניין מתן מענה לידיים עובדות פלסטיניות
עידית קלישר:
יש לי עוד משהו רק לגבי הפלסטינים באופן נקודתי
עידית קלישר:
 מכל מה שנאמר כאן, גם צריך להכיר בכך שיש לנו קשר מאוד הדוק עם הכלכלה הפלסטינית ברמה שאנחנו לא יכולים באופן מידי וחד-צדדי להפריד את הכלכלות ולנתק את הקשר ולא לתת לעובדים להיכנס, נאהב את זה או לא נאהב את זה
עידית קלישר:
 שמענו את זה גם השבוע, שמענו את זה גם בשבוע שעבר
עידית קלישר:
 יש את הצורך הזה גם בידיים עובדות מהצד הישראלי וגם בפרנסה  מהצד הפלסטיני, אז להיפרד עכשיו ולנתק חד וחלק זה בלתי אפשרי, ולכן מתוך ההכרה בזה, יש לוודא שהמנגנון של העסקת הפלסטינים הוא מנגנון יעיל, על ידי כך שיש הגדרה מאוד ברורה של שעות העבודה שהם נמצאים, שהמעסיק אחראי לקחת אותם מהמעברים אל אתר העבודה וחזרה, לאבטח את אתרי העבודה, כך שתהיה בקרה על עמידה בתנאי ההיתר, התשלום צריך להיות באמצעות העברות בנקאיות ולא במזומן כדי שתהיה בקרה על כך
קריאה:
זה כבר קיים, זה כבר קיים
אליהו מרידור:
אני מודה לך על דבריך
אליהו מרידור:
 אני נאלץ לקטוע אותך, הואיל ואנחנו כבר לקראת סיום ואת מבטאת את עמדתי, שביטאתי אותה במגוון רחב של סקירות, דיונים וראיונות
אליהו מרידור:
 אני מעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת טיבי
אחמד טיבי:
מכובדי, אתה הבעת עמדה כראש ועדה? מה אמרת?
אליהו מרידור:
לגישתי, קודם כל מדינת ישראל צריכה וחייבת להחליט ולא לגרור רגליים, אם היא מכניסה עובדים פלסטינים או לא
אליהו מרידור:
 אם לא, למה? האם היא לקחה בחשבון את ההשלכות הבין לאומיות והסיכונים הארוכים והרחבים? אם כן, באיזה תנאים? באיזה היקף? באיזו תכנית? העיקר להחליט, קודם כל להחליט
אליהו מרידור:
 יותר גרוע מלא להכניס זה לא להחליט
אחמד טיבי:
 אין ספק שיש כמה וכמה סיבות למה כן צריך להחליט לאפשר לעובדים הפלסטינים להמשיך לעבוד במשק הישראלי, לאלה שיש להם אישור, שניתן להם אישור, אלפי עובדים פלסטינים
אחמד טיבי:
זה אינטרס של המשק הישראלי, כי בלעדיהם בינתיים יש ענפים שקורסים