GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרת לב ארי:
 יש החלטות ממשלה שקובעות כללים לגבי העסקת עובדים לא ישראלים בענף הבנייה
אפרת לב ארי:
 לא ישראלים זה גם זרים וגם פלסטינים מטבע הדברים
אפרת לב ארי:
 כמו שמיכל ציינה, יש הגבלות
אפרת לב ארי:
 ההגבלה הראשונה היא שמותר להעסיק את העובדים האלה רק בעבודות רטובות, כשבאתר משרד השיכון יש פירוט רחב מאוד של כל מיני סוגי עבודות רטובות
אליהו מרידור:
תוכלי בבקשה לפרט לי מה הן עבודות רטובות בענף התשתיות והפיתוח?
מיכאל אורן:
ענף הבניין, אנחנו יכולים להוציא את ההגדרה
אפרת לב ארי:
זה באתר שלכם
אפרת לב ארי:
 תיכף נוכל לפתוח
אפרת לב ארי:
 מותר להעסיק את העובדים הלא ישראלים, פלסטינים וזרים בבניה למגורים ותשתיות, כשבהחלטת ממשלה 3516, אפשר גם להקריא אותה או להציג אותה, יש פירוט מאוד רחב של מה משרד השיכון שקידם בזמנו את ההחלטה הזאת, מגדיר כתשתיות לאו דווקא לאומיות, תיכף נדבר על לאומיות, ומה זה בנייה למגורים
אפרת לב ארי:
 אפשר גם לבנות תמהיל, גם מגורים וגם מה שהוא לא מגורים
אפרת לב ארי:
 לצורך העניין, לבנות קניון או לבנות בניין משרדים, אסור להעסיק עובדים זרים בבנייה הזאת
אפרת לב ארי:
 אני יכולה להקריא את החלטת הממשלה אם זה נחוץ
אפרת לב ארי:
מבחינת תשתיות, "בהחלטה הזו, תשתיות משמעותו כל אחד מאלה: מערכות מים, ביוב, ניקוז, חשמל, תאורה או כבישים או גשרים
אפרת לב ארי:
 בנייה למגורים משמעותו כל אחד מאלה: דירות, בנייה רוויה או בתי צמודי קרקע
אפרת לב ארי:
 מבנה מגורים מורכב ממספר פונקציות משולבות", ומבני ציבור שגם אפשרי להעסיק שם בבנייה שלו, "משמעותו כל אחד מאלה: מוסד חינוך, מתנ"ס, שלוחתו, חדר חוגים, אולם תרבות ומופעים, אולם ספורט או מגרש ספורט, בריכת שחייה, ספרייה, מרכז לצעירים או לגיל הרך, מועדון נוער או קשישים, מעון יום, בית כנסת, מקווה, מוסד בריאות או בית חולים", כלומר מוסדות שבוודאי צריך כשמקימים שכונת מגורים
אפרת לב ארי:
 זו הייתה כוונת - - -
אליהו מרידור:
 זה מעולה
אליהו מרידור:
 אני שואל, גבירתי, לעניין השאלה הזאת, גם אותך וגם את הגברת ארן
אליהו מרידור:
 את לא יודעת להגיד לי, נניח שלא את ולא אף אחד אחר, מה בתוך התת תחום, כמות העובדים המועסקים שהיו פלסטינים? לצורך העניין, תשתיות
עינבל משש:
אנחנו יודעים להגיד
עינבל משש:
 למה לא יודעים להגיד?
אליהו מרידור:
מכיוון שמדובר במכסה אחת של ענף הבניין, נכון?
עינבל משש:
כן, אבל יש לנו סיווג לגבי עובדים פלסטינים
עינבל משש:
 עובדים זרים שמועסקים על ידי תאגידים זה עולם אחר
עינבל משש:
 לגבי תשתיות יש לנו רישום
עינבל משש:
 לפי הרישומים שלנו כ-4,000 עובדים פלסטינים היו מועסקים בענף הבניין שכולל בתוכו את התשתיות
מיכאל אורן:
תשתיות תומכות דיור
צביקה דוד:
יושב-ראש הוועדה, אני מציע לתקן את זה
צביקה דוד:
 קודם כל אני אציג את עצמי
צביקה דוד:
 אני צביקה דוד, יושב-ראש קבלני התשתיות וסגן נשיא בהתאחדות הקבלנים
צביקה דוד:
 אם היינו בונים את מדינת ישראל עם 4,000 עובדים, המדינה כבר הייתה בנויה, המון, הרבה יותר
עינבל משש:
דיברנו על פלסטינים, דוד
עינבל משש:
 מה לא נכון במה שאמרתי?
צביקה דוד:
אני יושב-ראש של קבלני התשתיות ואנחנו 470 קבלנים מאוגדים
צביקה דוד:
 עוד 470 קבלנים שהם קבלני תשתיות שלא משלמים לחברות אבל הם משלמים דאטה, זאת אומרת 940 חברות
צביקה דוד:
 בערך ממוצע של 20 עובדים
צביקה דוד:
 תעשי את החשבון איפה אנחנו נמצאים
צביקה דוד:
 אנחנו מעבר ל-12,000 עובדים פלסטינים, באחריות
צביקה דוד:
 כל הנושא של רישום, את צודקת, כנראה שבשירות התעסוקה זה רשום אבל אף אחד לא הקפיד איפה העובדים האלה הפלסטינים עובדים, אם זה בתשתיות או בנייה
אליהו מרידור:
אז מה אתה אומר לי, שהעסקתם כל כך הרבה שב"חים?
צביקה דוד:
לא, קבלנים, רק שהם מסווגים בענף הבנייה
צביקה דוד:
 יש קבלנים שהם קבלני תשתיות, קבלני בניין ויזמים
אליהו מרידור:
זה מעורבב בתוכם?
צביקה דוד:
נכון, לכן הכמות היא הרבה יותר גדולה וצריך להתייחס לכמות הזאת של 12,000 עובדים כדי שהענף הזה יחזור למסלול
אליהו מרידור:
 אני אנסה רגע לבאר ותאמר לי אם הבנתי אותך נכון, בסדר? הואיל וחלק גדול מבעלי חברות הפיתוח והתשתיות הם גם קבלנים רשומים לבניין, אנחנו לא יודעים לדעת בדיוק מספרית על פי היתרים כמה מהעובדים שהגיעו אליהם הועסקו על ידם בכובע שלהם כקבלנים וכמה מהם לטובת קבלני תשתיות ופיתוח
אליהו מרידור:
 אנחנו יודעים שהייתה זליגה ומשמעותית, אבל בגלל שאין הפרדה אז אם לבן אדם יש שתי חברות - - -
עינבל משש:
יש ענף ברשם הקבלנים וזה מוזן אצלנו, אז בוא רגע נדייק
עינבל משש:
 יש כבישים, תשתית ופיתוח
עינבל משש:
 יש עפר, יש עבודות אספלט, יש הנחת קווי ביוב, גשרים
עינבל משש:
 סך הכול זה 4,640, זה מה שרשום אצלנו לפי הסיווג הקבלני
עינבל משש:
 אם העסיקו יותר לפי סיווג קבלני של מה שחתכנו תשתיות, אילו הנתונים
צביקה דוד:
עינבל, אני אומר לך שזה הרבה יותר
צביקה דוד:
 בסקר שאנחנו עשינו מול הקבלנים שלנו הגענו ל-9,000 ומשהו עובדים שעבדו אצל הקבלנים שלנו ועוד 2,500 שהם קבלני דאטה שאנחנו יודעים שהם מעסיקים אבל שיתוף הפעולה איתם הוא פחות מאשר החברים מן המניין בהתאחדות
עינבל משש:
אני גוזרת נתון מהמערכת לפי הסיווג ברשם הקבלנים
אליהו מרידור:
אני אומר נלך לכולי עלמא
אליהו מרידור:
 הנה זה בא להסביר למה אני מבקש ליצור בידול
אליהו מרידור:
 כך אנחנו באמת יכולים לדעת כשחסרים, כמה חסרים ולאן
אליהו מרידור:
 זה בא לתת את המענה על זה
אליהו מרידור:
 אני אומר לכולי עלמא 4,000 חסרים
אליהו מרידור:
 אני שואל את משרד השיכון מה עוד צריך לקרות כדי שאתם תקדמו החלטת ממשלה שתקצה עובדים לתשתיות ופיתוח באופן מיידי?      רום, נציג האוצר
רום בר-אב:
יש החלטת ממשלה שעוסקת בתשתיות לאומיות
אליהו מרידור:
לא לאומיות
אליהו מרידור:
 זה בדיוק העניין, לכן רום ידידי, אני ביקשתי להבהיר שאני מחלק בדברי הסקירה שלי - - -
קריאה:
תשתיות של בנייה למגורים
אליהו מרידור:
נכון, והיועצת המשפטית של רשות האוכלוסין יצרה את החלוקה הזאת והיא צודקת כי לבנות מגרש כדורגל, מקווה, גן ילדים ולסלול כביש ואבנים משתלבות זה חלק מעבודות תשתית תומכות בניית מגורים באופן ישיר, אבל לא כל קבלני התשתיות הם גם קבלנים לבניין, אז אין להם הקצאה
אליהו מרידור:
 מה קורה איתם? דבר שני, מה קורה עם אותם 4,000 שהם לא נמצאים היום? עדיין השוק משווע לידיים עובדים בוודאי בתחום הזה, בוודאי לאור הנזקים האדירים, המבניים בכל נושא סוגיית התשתיות שהמלחמה הזאת מסבה לנו
צביקה דוד:
אדרבא כשאתה צריך להדביק את הפערים שנוצרו לך
צביקה דוד:
 אם היינו בשגרה , נניח שכל מה שעינבל אמרה 4,000 זה מדויק
עינבל משש:
למה נניח? מה שאמרתי גזרתי מהמערכת מדויק, אבל יכול להיות שהעסיקו יותר
עינבל משש:
 אני לא חולקת
עינבל משש:
 אני אמרתי לפי הגזירה של הענף מהדיווח ברשם הקבלנים
עינבל משש:
 חסרים עובדים, שורה תחתונה
עינבל משש:
 אתה צודק
צביקה דוד:
יותר מזה, אם אנחנו רוצים להדביק את הפער, ואני מניח שמדינת ישראל רוצה להדביק את הפער בתשתיות ובמטרו וכל מה שיש לנו, אנחנו צריכים להיות במספרים אחרים לגמרי
צביקה דוד:
 אדוני היושב-ראש, אם האתגר הוא לקבל את הרשימה של הדרישה של הקבלנים, אנחנו מתחייבים שתוך מספר ימים נעביר לעינבל, למיכל את הכמות של הדרישה של קבלנים שהם מתחייבים להעסיק אותם
צביקה דוד:
 כל מה שצריך לעשות זה להקל את הרגולציה, לתת לקבלנים להביא כמו שהבאנו ב-1995 באופן עצמאי
צביקה דוד:
 לאחר מכן תעשו את הרגולציה איך שאתם רואים לנכון במשך הזמן הזה ואז נדאג שהקבלנים ימלאו אחר הרגולציה שנדרשת, בין אם זה ערבויות ובין אם זה תנאים כאלה או אחרים שאני מניח שלקו לעובד או לאחרים יש
צביקה דוד:
 אנחנו באמת אתכם, כל מה שאתם תגידו
צביקה דוד:
 תבססו טענה על עובדים זרים, אנחנו נעשה זאת
צביקה דוד:
 תגידו, המדינה מחזירה את העובדים הפלסטינים בעוד חודש, אנחנו נמתין, אבל אי אפשר לשבת ולא לעשות
אליהו מרידור:
אתה לא יכול לקבל החלטה שאתה ממתין, אפילו שאתה מייצג את כלל קבלני התשתיות
צביקה דוד:
לא אני
אליהו מרידור:
 אתה אמרת "אנחנו נמתין"
עינבל משש:
אני חושבת שהוא ביטא יפה את המצוקה והיא ברורה לכולם
אליהו מרידור:
המענה למצוקה, עו"ד משש, הוא לא בדחיית הקץ בעוד חודש, בסדר? לאור ההתפתחויות ונקיטת העמדה החד משמעית שאנחנו שומעים מכלל הדרגים הבכירים בקבינט הכלכלי, לא עומדים לחזור פלסטינים
אליהו מרידור:
 צריך להתרגל לזה
ואיל עבאדי:
צריך לקבל החלטה בעניין
אליהו מרידור:
נכון, ואני דרשתי את זה אתמול בכמה וכמה ערוצים, לחלקם אתם חשופים יותר, לחלקם אתם חשופים פחות עד כדי שאתם לא חשופים
אליהו מרידור:
 כל זמן שאני לא מקבל התייחסות ברורה, אני צריך להבין שהמדינה מבקשת ממני להיערך לקראת כניסת ידיים זרות כמתן מענה לכל צרכי המשק הרלוונטי, הגם שהיו חסרים ידיים עובדות עוד לפני המלחמה, משמע שגם אם היום יחזרו הפלסטינים עדיין צריכים ידיים עובדות
צביקה דוד:
אם אתה מחבר את המספרים, 80,000 פלסטינים, 20,000 שב"חים שאתה ציינת, עוד 20,000 שהיו חסרים לנו לענף לפני המלחמה, אתה מדבר על 120,000
צביקה דוד:
 אנחנו מדברים על 20,000 בהסכמים הבילטרליים, עוד 10,000 בהסכמים הלא-בילטראליים, 30,000 עובדים
צביקה דוד:
 זה לא מה שיפתור לך
אליהו מרידור:
קודם כל אני רוצה להתחיל לראות זרימה
אליהו מרידור:
 אנחנו מבינים שמדינה מתרגלת לשלוח ואוכלוסייה מתרגלת להגיע ואוכלוסיית מעסיקים מתרגלת לעובדים מאזור מסוים
אליהו מרידור:
 אלה צעדים בוני אמון
אליהו מרידור:
 אני רואה את זה בכמה וכמה ענפים במשק שזקוקים לידיים עובדות
אליהו מרידור:
 מה שאני אומר, שאנחנו צריכים להתחיל ממשהו
אליהו מרידור:
 אני למדתי שכשמתחילים מגדול אין כלום
אליהו מרידור:
 אני רוצה להתחיל עם משהו כי בינתיים אפילו למה שלכולי עלמא מבינים, 4,000, עוד לא התקבלה החלטה להביא באופן מיידי עובדים
אליהו מרידור:
 אני פוגש חברות במשק עם עשרות רבות של כלים, בין בודדים לעשרות רבות שאומרים לי, משהו כמו 60% מהכלים שלנו מגויסים בצו 8, 20% אנחנו מצליחים להעסיק ולתפעל
אליהו מרידור:
 עוד 30%, בוא תראה אותם במחסנים מעלים אבק
קריאה:
מה הסיבה?
אליהו מרידור:
אין ידיים עובדות, חד משמעית
אליהו מרידור:
 צריך להתרגל לזה, צריך לתת לזה מענה ובאופן מעשי, לא להסביר עכשיו, אנחנו נבחן, אנחנו נראה
אליהו מרידור:
 הרי ברור לכולנו שב-7 באוקטובר פרצה מלחמה
אליהו מרידור:
 מה קרה? באותו רגע הפסיקו להגיע עובדים פלסטינים
אליהו מרידור:
 באותו רגע ידיים זרות למי שהיה, חלק גדול עזב
אליהו מרידור:
 באותו רגע עלה הצורך האדיר במתן מענה לאותם תחומים שכן, מה שלא פגע טיל, פגע טנק, כי כשטנק נוסע בכבישי הצפון, בהכרח הוא משבית את התשתיות, והנה, זאת לא תשתית לאומית
אליהו מרידור:
 אני בהתחלה חשבתי שאני מדבר רק על תשתית לאומית ואני נוגע בזעיר אנפין בעניין תשתיות בכלל, מבינים, רואים עין בעין ומתקדמים קדימה
אליהו מרידור:
 מסתבר שזה לא כך, אז אני מסית את נושא הדיון ומתמקד פה עד שכולנו נבין שאין מנוס, או שתלמדו אותנו, לפחות אותי מה מתן המענה שאתם מתכוונים לתת? פשוט
אליהו מרידור:
 אני לא מתכוון למרוח את זה
אליהו מרידור:
 אני רוצה תשובה
סמדר לוי:
סמדר מהלשכה המשפטית של משרד השיכון
סמדר לוי:
 המגבלה שיש לתשתיות זה מהגבלה שאפשר להעסיק עובדים זרים רק בעבודות רטובות, שלרוב זה לא הרבה רלוונטי לתשתיות, זה בעיקר לבנייה למגורים
סמדר לוי:
 זה החלטות ממשלה מקדמת דנא וזה החלטות שקיבלו גם - - -
אליהו מרידור:
מה שלא רלוונטי, גבירתי, צריך לעדכן ולהתאים לרוח הימים ולצרכים
אליהו מרידור:
 גם המקבילה שלך מרשות האוכלוסין הכירה את מה שאנחנו יודעים, שחלק מאוד גדול ממה שמוגדר כעבודות רטובות, אני אומר לך, אני לא מכיר את האדון, תגידי לו שלנושאים האלה והאלה יגיעו עובדים, תיראו מה הוא יגיד לך
סמדר לוי:
ברזלנות, טפסנות, ריצוף וטיח
צביקה דוד:
אני אגיד לה שיש לי מסלולים אחרים
אליהו מרידור:
ריצוף וטיח שייך לבינוי
אליהו מרידור:
 אנחנו מדברים על תשתיות תומכות בינוי
אליהו מרידור:
 יש לזה התייחסות מאוד מפורטת
סמדר לוי:
יש באתר שלנו התייחסות אבל עדיין אם הוא מדבר על פריצות כבישים ומכרזים בעיקר של סיווג 200 שיש מערכות מים, לדעתי עבודות רטובות, תגיד לי אם אני טועה - - -
אליהו מרידור:
קודם כל מים זה רטוב, לא? או שאתם מכירים משהו אחר
צביקה דוד:
המקצועות הרטובים, היא מדברת על טפסנות, טיח
אליהו מרידור:
 אפרת, תקריאי לי בבקשה מה הם תחומי העיסוק שניתן בגינם להעסיק עובדים זרים בכל נושא תשתיות תומכות בנייה למגורים
אפרת לב ארי:
זה מוגדר כתשתיות
אפרת לב ארי:
 "תשתיות, משמעותו כל אחד מאלה: מערכות מים, ביוב, ניקוז, חשמל, תאורה או כבישים וגשרים"
אליהו מרידור:
 צביקה, שמעת?
צביקה דוד:
אין לנו ויכוח
אפרת לב ארי:
עבודות רטובות זה המגבלה הראשונה שציינתי קודם
אפרת לב ארי:
 אולי סמדר, תקריאי
אפרת לב ארי:
 יש באתר שלהם עמוד שלם של פירוט של המון סוגי עבודות רטובות
אליהו מרידור:
תיראו, להגיד כן על עשרה סעיפים והסעיף ה-11 שיש לו זכות וטו הוא לא, תגידו מראש, מהסעיף הראשון לא
אליהו מרידור:
 למה להתיש את האנשים? לפחות אם הוא לא יכול לזכות בידיים עובדות זרות, שיצא לשטח ויפעיל את הגרדר בעצמו
אליהו מרידור:
 תאפשרו לו להתפרנס
אליהו מרידור:
 מה זה כן, כן, כן אבל ההוא לא? בואו תסבירו לי האם בגין אותם סעיפים שדיברת עליהם ניתן לקבל עובדים זרים, כן או לא?
אפרת לב ארי:
התשובה היא כן בכפוף להעסקתם בעבודות רטובות בלבד
אליהו מרידור:
אבל השאלה אם זה נחשב רטוב או לא?
אפרת לב ארי:
נחשב רטוב
אפרת לב ארי:
 משרד השיכון יוכל להסביר
אליהו מרידור:
אלה עבודות רטובות לענף הבניין
אליהו מרידור:
 אני מחזיר אתכם לתחילת דבריי
אליהו מרידור:
 אני מבקש ליצור בידול ועצמאות בהתייחסות לתת ענף באותו תחום, כי אתם אומרים, הכמות מתייחסת לענף הבנייה אבל בתוך ענף הבנייה אנחנו מתייחסים לענף התשתיות תומכי הבניין ואנחנו אומרים שענף התשתיות תומכות הבניין הם יעסקו בכבישים, מים, חשמל, תאורה כן הלאה, אבל יכולים לעבוד בזה רק מי שעובד בעבודה רטובה בבנייה, אז תחליטו
אליהו מרידור:
 אני לא הצלחתי להבין
סמדר לוי:
אני רוצה רגע לדייק
סמדר לוי:
 בהחלטה 642 בכלל אי אפשר היה להעסיק עובדים זרים לתשתיות
אליהו מרידור:
גם היום אי אפשר
סמדר לוי:
היה איסור גורף גם במכרזים ממשלתיים להעסיק ואנחנו תיקנו את החלטת הממשלה
סמדר לוי:
 זה נבע מהצורך שרוצים להעסיק ישראלים מן הסתם
אליהו מרידור:
החלטת ממשלה לא עוסקת בהעסקת ישראלים, גבירתי
סמדר לוי:
אבל כל ההגבלות שלנו של המכסות והענפים לעובדים זרים זה בגלל שלא רוצים להרחיב את ההעסקה של עובדים זרים ורוצים לעודד תעסוקת ישראלים
אליהו מרידור:
 ברור לנו שהחלטת ממשלה נוגעת בסיווגים וענפים שהמדינה הגיעה למסקנה שאין ידיים עובדות ישראליות, בטח לא מספיק בשביל לתת את המענה לתפוקה הנדרשת, נכון?
סמדר לוי:
נכון
אליהו מרידור:
לפיכך יש החלטת ממשלה רלוונטית שעוסקת ומסווגת איזה תחום ובאיזה ענפים ועל פי איזה הגדרה ותנאים יועסקו עובדים זרים, נכון עד כאן?
אליהו מרידור:
הנה עברנו עוד שלב
סמדר לוי:
עד היום היה עבודות רטובות, החלטה שכל משרדי הממשלה קיבלו יחד גם בוועדה הבין-משרדית
אליהו מרידור:
גבירתי, אני לא יודע מה זה עד היום
אליהו מרידור:
 על פי מה שבדקתי היום בבוקר אני בסוף דצמבר 2023
אליהו מרידור:
 החלטת הממשלה מס' 3516 מ-2018 מגדירה מה הם העיסוקים שכן ניתן להעסיק בהם ידיים זרות בענף התשתיות שחוסה תחת הבניין, ובתנאי שהוא בא לתת מענה לענף הבנייה
אליהו מרידור:
 זה התנאי
אליהו מרידור:
 אומרים לך שאם בן אדם רוצה לבנות בריכה בבית שלו, על זה קבלן תשתיות לא יכול לקבל הקצאת עובדים שהוא ילך ויחפש להעסיק ידיים ישראליות או פלסטינים
אליהו מרידור:
 לבנות בריכה זה בהכרח עבודה רטובה
אליהו מרידור:
 כששוכרים שירותיו של קבלן ובמפרט טכני יש גם בריכה ביתית, בהכרח צריך עבודות רטובות
אליהו מרידור:
 זה הבסיס של הבריכה, כי צריך ברזלן וצריך טפסן וצריך טייח וצריך רצף, אז כן ניתן
אליהו מרידור:
 אנחנו באים ואומרים, כשהמחוקק התייחס בהחלטת הממשלה מ-2018 על תת הסעיף בתת ענף התשתיות, הוא מסייג ואומר ובלבד שזה תומך בנייה, זאת אומרת שאם יש בית, אמצעי ההגעה אליו הוא באמצעות כביש
אליהו מרידור:
 מי שאמור ליצור את התשתיות תרתי משמע, צריך חפירה והידוק ומצעים והשקיה וריבוד וחשמל ומים וניקוז
אליהו מרידור:
 מי יכול לעשות את זה? בין היתר עובד זר
אליהו מרידור:
 זה מה שכתוב באותה החלטה מס' 3516
סמדר לוי:
נכון, ואני רוצה לדייק
סמדר לוי:
 באתר שלנו כתוב: "עבודות הכנת תשתית למערכות בניין"
צביקה דוד:
אדוני היושב-ראש, אולי כדאי שנבהיר קודם כל מה זה באמת תחום התשתיות ולא המקצועות הרטובים או הסמי-רטובים
אליהו מרידור:
אבל זו הייתה השאלה כמעט הראשונה שלי
צביקה דוד:
אני חושב שיש פה איזושהי אי הבנה
צביקה דוד:
 קודם כל אנחנו נמצאים במצב חירום, במצב מלחמה ואנחנו מדברים על סמנטיקה, מה התכוונה החלטת הממשלה לפני X שנים
אליהו מרידור:
אני רוצה להסביר לך משהו
אליהו מרידור:
 אחד הנושאים שאני נדרש להם בימים האלה לא קשורים לענף שלכם, קשורים לענף הניקיון
אליהו מרידור:
 הם מבקשים בקשה לקבל הקצאה של מכסת עובדים זרים לניקיון, ואפשר להקשיב לבקשה הזאת
אליהו מרידור:
 הטענה שלהם היא טענה שחייבים להתייחס אליה, אבל כשגורמי המקצוע באים ואומרים לי כעובדה, עד היום לא הייתה החלטה בעניינם והם לא הסתייעו בידיים זרות, אז זה יכול לחכות, זה לא חוסה תחת המלחמה
אליהו מרידור:
 אני בא ואומר לך שבדיוק הפוך התחום שלך, למה? כי כבר התקבלה החלטת ממשלה
אליהו מרידור:
 לגישתי הפקידות באופן שגוי, לא מכוון חלילה, מפרשת אותה הפוך ועל זה אני מתעכב
אליהו מרידור:
 אני לא רוצה היום ליצור בגלל המלחמה
אליהו מרידור:
 אני אומר, בגלל המלחמה תאיצו את מה שהיה אמור להיות מבוצע מלפני המון שנים והוא גם בחקיקה כבר ב-2018
אליהו מרידור:
 לשם אני מתכוון
סמדר לוי:
רציתי להקריא לגבי תשתית בהגדרה של משרד השיכון, עבודות רטובות
סמדר לוי:
 יש גם עבודות הכנת תשתית בלבד למערכות בניין
אליהו מרידור:
אני לא מדבר על זה
אליהו מרידור:
 זה לכל שכן
אליהו מרידור:
 גבירתי לא יכולה לקחת אותי למקום שאני לא רוצה לדבר עליו
אליהו מרידור:
 אני לא רוצה תשתיות
אליהו מרידור:
 תשתיות זה תת ענף בענף הבניין
אליהו מרידור:
 ככה זה
אליהו מרידור:
 צריכים להירשם בפנקס הקבלנים, צריך לעבור בקרה
אליהו מרידור:
 בסדר, זה תת ענף
אליהו מרידור:
 לגישתי תת הענף הזה אמור להיות מבודד בטיפול בדיוק כמו שיש התייחסות לסיוד ביתי מול סיוד מוסדי
מיכאל אורן:
חבר הכנסת רביבו, אפשר להתייחס?
מיכאל אורן:
בכל זאת יש שונות בעולמות האלה
מיכאל אורן:
 העולם של בניית גשר או כבישים, לא הכול הוא תמיד הגדרה של לאומית, אבל גם לא הכול הוא תמיד הגדרה של תומך בניין
מיכאל אורן:
 בסוף לנו יש איזה מומחיות בעולמות תוכן שצריך כן לדייק אותה
מיכאל אורן:
 אני לא אדע למיין בונה גשרים עכשיו לצורך העניין, במידה ויש עליי איזה סוג של אחריות כמשרד, אז אם אנחנו עכשיו הולכים לעולם שבו מדייקים את ההגדרות, אז בכל זאת יש איזושהי משמעות גם למה המומחיות או מה הערך המוסף שאנחנו כמשרד יודעים לבחון או לבדוק בתוכו
מיכאל אורן:
 כל עוד זה עבודות רטובות, מבחינתנו המהלכים והמאמצים שנעשים עכשיו אמורים לתמוך בכלל העבודות הרטובות ואנחנו רוצים גם לפעול להגדיל את המכסה ככל שהדבר הזה ניתן
מיכאל אורן:
 במידה ותתקבל החלטה שעושים איזשהו גידור לעולם התשתיות, כן צריך יהיה לבדל דברים שאנחנו כמשרד יודעים לבדוק, לבחון, למיין ולבחון את הכשירות שלו אל מול דברים שאנחנו כמשרד פחות יודעים
אליהו מרידור:
גברת ארן, אני מבקש ברשותך לחלק את זה לשלושה חלקים ואז תמשיכי כדי שלא תתעייפי לחינם
אליהו מרידור:
 חלק ראשון, תני לי בבקשה מענה והתייחסות מה בדעתכם לעשות כדי לתת פתרון תפעולי לכל ענף התשתיות
אליהו מרידור:
 זה הענף שחוסה תחת המשרד שלכם
אליהו מרידור:
 הם אמורים לקבל פתרון להעסקת עובדים
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת מה הפתרון שאתם מציעים
אליהו מרידור:
 שניים, אני עומד על כך שתבצעי הפרדה בין תשתיות לאומיות לתשתיות, כי תשתיות הן לא פחות חשובות מתשתיות לאומיות
אליהו מרידור:
 לגישתי, כל התשתיות הן לאומיות, לפחות רוב רובן
אליהו מרידור:
 המטרו חשוב מאוד אבל מחלף ירידה מכביש מהיר הוא גם תשתית לאומית
אליהו מרידור:
 גם סלילת כביש בכניסה ליישוב מתפתח זה גם תשתית לאומית
אליהו מרידור:
 זה בעל חשיבות לאומית
אליהו מרידור:
 כדי שיהיה קל להתקדם ולתת מענה ולא נתפזר, בואי נפריד בין תשתיות לאומיות שמקבל התייחסות כאמור לבין תשתיות
אליהו מרידור:
 בנושא התשתיות יש החלטת ממשלה משנת 2018 שמגדירה, הואיל והתשתיות הן חלק מענף הבנייה, ומתייחסים לתשתיות, לפחות לחלק של התשתיות שתומך בנייה, מתייחסים לזה בתוך אותו ענף גם לצורך ההקצאה, הגדירו המחוקקים דאז מה הן הפעולות בעבודת התשתית שמצדיקה קבלת עובד זר ואז ציינו, חשמל, מים, ריבוד, תיעול, סליקה, סניקה, ניקוז וכן הלאה
אליהו מרידור:
 אני מבקש רגע שתסבירו לי, כי אני לא הצלחתי להבין
אליהו מרידור:
 אם זה אכן כך, אז למה אומרים, אבל ברטוב? אם זה ברטוב אז זה לא מוחרג, ואם זה מוחרג אז זה לא קשור לרטוב, שאגב זה גם רטוב כי אי אפשר לבצע עבודת תשתית בלי ברזלן, ואי אפשר לבצע עבודת תשתית בלי תיעול שזה בפנים, ובלי ניקוז ובלי מים
מיכאל אורן:
אני רוצה רגע להתייחס
מיכאל אורן:
 הנושא של עבודות רטובות הוא גם בעת הבנייה של הבניין עצמו
מיכאל אורן:
 נשים בצד את הדיון על תשתיות
אליהו מרידור:
כל הדיון הוא על תשתיות
אליהו מרידור:
 אני לא יכול רגע לשים אותם בצד
מיכאל אורן:
הכוונה שלי, גם אם אני לוקחת רק את הבניין כבניין, גם בו העובדים הזרים הם לעבודות רטובות
מיכאל אורן:
גם בבניין עצמו העובדים הזרים לעבודות רטובות
מיכאל אורן:
 גם בעולם התשתיות תומכות דיור העובדים הם לעבודות רטובות
מיכאל אורן:
נכון שעכשיו אנחנו במלחמה וצריך להסתכל אולי על הדברים טיפה אחרת, אבל כן היה היגיון בזה שיש מקצועות מסוימים שהם לא עבודות רטובות, שרצו להעסיק במתכונת מקומית, לכן עבודות הרטובות הייתה הגדרה שעליה נשענה הממשלה
מיכאל אורן:
 ככל שזה עבודות רטובות בעולם התשתיות ואנחנו עכשיו מביאים עובדים ומגדילים מכסה, מבחינתנו הם יכולים לגשת ולקבל מענה
מיכאל אורן:
 אני יודעת שהם נשענו ברובם על עובדים פלסטינים
מיכאל אורן:
 זה עובדים זולים יותר, אנחנו יודעים את זה
אליהו מרידור:
הם אפילו לא זולים יותר
מיכאל אורן:
 בישיר, לא בעקיף
מיכאל אורן:
 בישיר הם היו זולים יותר לצורך העניין ולכן הענף הזה ברובו נשען על כוח העבודה הזה
אליהו מרידור:
הם היו זמינים יותר בעיקר
מיכאל אורן:
אנחנו נמצאים במצב חירום ויש מחסור
מיכאל אורן:
 עם צביקה גם דיברתי
מיכאל אורן:
 אנחנו דיברנו על כמה אפיקי פעולה, אחד מהם באמת היה הגדלת המכסה השנייה של עבודות רטובות גם בתשתיות וגם בבניין, בעינינו אחד, זאת אומרת העובדים שאנחנו פועלים עכשיו להביא, נכון שזה לא המספרים המאוד גדולים אולי שכולם מדברים עליהם, אבל אני איתך בגישה שבה אנחנו צריכים לפעול, לראות שאנחנו מצליחים ללמוד מהדברים שאנחנו עושים ולהתקדם בתוך הדבר הזה
מיכאל אורן:
 אנחנו גם נפעל להגדיל ככל שנצליח להוכיח את עצמנו, כי אנחנו צריכים למצות את המכסות שקיימות אצלנו ולא רק לפעול להגדיל אותן, אלא גם למצות ולהגדיל במקביל
מיכאל אורן:
 ככל שהדבר הזה יתקדם, מבחינתנו זה צריך לתת מענה לדבר הזה
מיכאל אורן:
 בעולם ההכשרות ובעולם היכולת לעודד את התעסוקה המקומית בעולם התשתיות זה עוד אפיק פעולה שהמשרד פועל בו, אגב, בהרבה מישורים, חלק עם משרד האוצר - - -
אליהו מרידור:
גברת ארן, אבל זה פתרון לטווח הרחוק
אליהו מרידור:
 יש היום בומגים שלא עובדים
מיכאל אורן:
מבחינתי הם אמורים לגשת ולבקש עובדים
מיכאל אורן:
 גם הייתה ישיבה עם ההתאחדות, עם צביקה בדיוק על הנושא הזה שאנחנו נביא הרבה מאוד עובדים כדי שהם יוכלו לגשת ולבקש הבאה של הדבר הזה גם כן
צביקה דוד:
אז אפשר להסכים שאין מגבלה של עבודות רטובות או לא עבודות רטובות?
מיכאל אורן:
 זה יהיה לעבודות רטובות בעולם התשתיות
צביקה דוד:
אוקיי
צביקה דוד:
 אפשר להסכים שאיפה שהעבודה הרטובה בתשתיות, אז אפשר לקחת עובדים, ואם זה לא רטוב אז נרטיב אותו?
צביקה דוד:
כבוד היושב-ראש, עד שמיכל תתחבר חזרה לזום, אני חושב שצריך באמת להבין אחת ולתמיד שענף התשתיות הוא עולם בפני עצמו, וכל הניסיונות להגדיר את זה תשתיות בתוך הבניין או תשתיות לאומית, חד הם
צביקה דוד:
 אותם הקבלנים שעושים עבודה של כביש הם אותם הקבלנים שיעשו גשר, הם אותם הקבלנים שיבנו שדה תעופה
צביקה דוד:
 אי אפשר להגיד, בואו ניתן לכם עובדים כל עוד אתם עובדים בתשתיות לאומיות, אבל אם אתה עושה את הפיתוח - - -
אליהו מרידור:
אני חושב שזה כבר לא רלוונטי
אליהו מרידור:
 ברור ומוצהר שכשמדברים על תשתיות זה לא בהכרח תשתיות לאומיות
צביקה דוד:
צריך להבין את המורכבות של ענף התשתיות
צביקה דוד:
 ענף התשתיות, העובדים האלה עובדים בחוץ
צביקה דוד:
 הם לא עובדים בתוך אתר ולא בתוך בניין
צביקה דוד:
 הם עובדים בחוץ, בכבישים, בגשרים, בכל מה שאתה רק יכול לדמיין
צביקה דוד:
 הם לא יכולים לעבוד 236 שעות כמו שדורשים מאיתנו חברות כוח האדם, להעסיק את העובדים 236 שעות
צביקה דוד:
 הם לא יכולים להיות צמודים לאזור גיאוגרפי כי היום חברה מסוימת עובדת בצפון ומחר היא עובדת בדרום או במרכז, לכן צריך להתאים את תנאי ההעסקה של עובדים זרים לתחום העיסוק הזה של תשתיות, ובשכל ישר, לא להינעל, אם מישהו קבע 236 שעות, ובחורף אין שום סיכוי שאנחנו, חברות התשתית יכולים להעסיק את העובדים האלה, אז לשלם להם 40 או 50 שעות על זה שמישהו החליט שזה 236 שעות? או למשל כל הנושא של הסעות או מגורים
צביקה דוד:
 אם הוא עובד בדרום וחברת כוח האדם, יש לו מגורים במרכז, אז מה אני עושה איתו? אני חושב שצריך להתאים, לעשות אדפטציה, להנחות את חברות כוח האדם לבנות מתווה מיוחד לתשתיות ביחד, בהסכמה
אליהו מרידור:
יש לך עובד מהודו שגר בפתח תקווה
אליהו מרידור:
 זה משרד האם
אליהו מרידור:
 רוב העבודות הן בפתח תקווה
אליהו מרידור:
 אתה זכית במכרז בדימונה
אליהו מרידור:
 מה אמור לעשות אותו עובד?
צביקה דוד:
אותו קבלן שעובד מול - - -
אליהו מרידור:
אתה הקבלן
צביקה דוד:
אני הקבלן, אני צריך לתת לעובד את התנאים שהוא יוכל לישון בדימונה
צביקה דוד:
אם חברת כוח האדם היא זאת שמספקת את המגורים, היא זאת שמספקת את מסגרת השעות - - -
אליהו מרידור:
מסגרת השעות זה פועל יוצא של החלטת ממשלה במעורבות כלל המשרדים הרלוונטיים
אליהו מרידור:
 מצריך התייחסות, אתה צודק
אליהו מרידור:
 עניין הדאגה למגורים, על פי מיטב הבנתי הלא מספיק רחבה כנראה, זו סוגיה שיכולה להיסגר בין הקבלן לחברת כוח האדם
צביקה דוד:
חברות כוח האדם צריכות לעשות התאמה של ההתקשרות עם קבלני התשתיות בהתאם לפעילות שלהן, אז אנחנו נמצא את הפתרון
אליהו מרידור:
אז אני אומר לך לאן אני שואף
אליהו מרידור:
 כשאתה קבלן מבצע, אתה מקבל מחברת כוח האדם 20 עובדים
אליהו מרידור:
 אתה צריך לדאוג להם למגורים ולקחת בחשבון שאם אתה מתמודד וזוכה בעזרת השם במרכז באזור מרוחק, חלק מהעלויות שאתה תצטרך לקחת בחשבון כשאתה מתמודד, זה גם שכירת דירה או מתן מענה מגורים ראוי במקום העבודה שבו אתה זוכה לביצוע
צביקה דוד:
מעולה, רק שאני לא צריך לשלם מחיר כולל מגורים והסעות לחברת כוח אדם ואני צריך גם לספק לו מגורים והסעות
צביקה דוד:
 צריך למצוא את הדרך
אליהו מרידור:
 מי רוצה להתייחס לשתי הסוגיות האלה?
עינבל משש:
הרעיון הוא די ברור
עינבל משש:
 אין ספק שענף התשתיות נפגע פגיעה משמעותית
אליהו מרידור:
אנושה
עינבל משש:
נכון, משמעותית
עינבל משש:
 שמענו את הדברים
עינבל משש:
 צריך לבחון אותם
עינבל משש:
 אני חושבת שצריך לתת להם מענה, זה ברור פה לכולנו
עינבל משש:
 אי אפשר להשאיר את המצב כמו שהוא
עינבל משש:
 נעשה איזושהי בחינה בגלל מה שכתוב לנו בהחלטות הממשלה
עינבל משש:
 מבינים את רוח הדברים וצריך לעשות את זה מיידית
אליהו מרידור:
אני רוצה להציע ייסוד שולחן עגול עם כל הגורמים הרלוונטיים באופן מיידי
אליהו מרידור:
 אני רוצה להיות חלק ממנו
אליהו מרידור:
 מה אתם אומרים?
צביקה דוד:
מעולה
אליהו מרידור:
לא, אתם לא חלק מהגורמים הרלוונטיים עכשיו
צביקה דוד:
אנחנו משקיפים
צביקה דוד:
 לפחות נדע שזה קורה
אליהו מרידור:
מה אומרת עו"ד משש?
עינבל משש:
הוא מקבל שירות בקצה
עינבל משש:
 אני חושבת שאפשר לפתור את זה במהירות
אליהו מרידור:
אפשר לקבוע זמנים?
עינבל משש:
בוא נקבע שאנחנו נשב על הדברים כדי לדייק אותם שייתן את המענה
עינבל משש:
 נשב גם עם ההתאחדות
עינבל משש:
 נשמח לעדכן אותך עד סוף השבוע
אליהו מרידור:
אוקיי, גבירתי, מקובל, אני מודה לך
אליהו מרידור:
      אגב, עוד נושא שאני מציף פה בהעסקת עובדים זרים בתשתיות זה הפעלת כלים