GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה נקש:
אנחנו מכירים את הכול
משה נקש:
 אם יש בקשה לרשום עובד שעזב ורוצה לחזור, אז תגישו אותה, אנחנו נבדוק אותה
אליהו מרידור:
אני אנסה רגע לבאר
אליהו מרידור:
 אני מקווה שאני הבנתי נכון
אליהו מרידור:
 אומר מר תפארת, חברת ביצוע מסוימת, יש לה 930 עובדים כמכסה
אליהו מרידור:
 בפועל 600 עובדים לצורך המספר
אליהו מרידור:
 330 אלה ברחנים
אליהו מרידור:
 הם תופסים לו חלק מהמכסה
אליהו מרידור:
 100 מתוכם הוא יודע לאתר היום ולהשיב אותם באופן חוקי, להלבין אותם
משה נקש:
אצלו, להחזיר אותם
אליהו מרידור:
שיתחילו לשלם עליהם
אליהו מרידור:
 הרי כשהם עובדים לא חוקי גם אין מיסים ואין ביטוחים ואין לנו מעקב ויכולת ניטור אחר מקום הימצאם, כך שיהיה לנו יותר קשה לאכוף את הרצון להוציא אותם כשהם יסיימו
אליהו מרידור:
 הוא אומר, תאפשרו לי מתוך ה-330 שהם בין כה וכה נספרים אצלי, להלבין 100
אליהו מרידור:
 נכון זו הבקשה? אוקיי, אז אני הבנתי נכון
אליהו מרידור:
 תגישו בקשה
אליהו מרידור:
 אני מצרף את בקשתי לבחון זאת ולעדכן אותי בהתאם
אליהו מרידור:
     אנחנו נתכנס לדברי סיכום
אליהו מרידור:
 אמנם יש עוד שמונה דקות לתחילת הדיון הבא
אליהו מרידור:
 מי שמוזמן אצלי לדיון הבא, יש לו עוד עשר דקות התארגנות והתאווררות לפני שנתחיל את הדיון הבא
אליהו מרידור:
 זה אומר שאנחנו נתחיל את הדיון בעזרת השם ב-16:40
אליהו מרידור:
 הדיון שאחרי זה יתחיל ב-21:00
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת ממשרד העבודה להעביר בתוך שבוע את תקנות הפיקדון הרלוונטיים לתשתיות לאומיות, ומבקשת להעביר לוועדה את הפנייה שהועברה היום לשר בנושא
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת ממשרד הבינוי והשיכון לבדוק מול התאגידים כמה מתוך 3,000 המועמדים בהודו כבר הוציאו תעודות יושר ובדיקות רפואיות
אליהו מרידור:
 אני מבהיר ואומר, דרשתי וסיכמתי עם יושב-ראש התאחדות התאגידים מר אלדד ניצן שגם נמצא עכשיו בהודו, אגב, גם אני הייתי אמור להיות, גילוי נאות
אליהו מרידור:
 אני דרשתי שכל מועמד שמקבל את האישור העקרוני מרשם האוכלוסין שניתן לעבור איתו לשלב הבא, שיפעל באופן מיידי להוצאת תעודת היושר ותעודת בריאות תקינה כדי שברגע שהוא עובר את המיונים בהצלחה, ניתן יהיה כבר לשבץ אותו לטיסה
אליהו מרידור:
 זה הרעיון
אליהו מרידור:
 עד היום היו עובדים בטור
אליהו מרידור:
 אני שואף לעבודה במקביל תמיד
אליהו מרידור:
 אני מבקש להתעדכן איפה זה עומד
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין וההגירה לעדכן את הוועדה עד סוף השבוע בדבר הסיוע לענף התשתיות
אליהו מרידור:
 אני מבקש שתשקלו צעדים גם בטווח הקצר לצד הצורך במתן מענה לטווח הארוך
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת ומצפה מאגף התקציבים לכנס את צוות היישום הבין-משרדי להחלטת ממשלה מס' 175 ולעדכן בתוצאות הפגישה
אליהו מרידור:
 כאמור, עד סוף שבוע עדכון לגבי מועד ההתכנסות, ועד שבוע מאותו רגע לגיבוש הצרכים ופרסומם
אליהו מרידור:
     הישיבה הנ"ל נעולה
אליהו מרידור:
בוקר טוב לכולם וברוכים הבאים
אליהו מרידור:
 לפני שנפתח את הדיון אנחנו נזכור ולא נשכח את 133 חטופות וחטופים, בני הערובה, הנמצאים אצל האויב המר חמאס דאעש
אליהו מרידור:
 נשלח מכאן את בקשתנו להשתתפות בצער משפחות החלל האחרון שנוסף לרשימה ארוכה וכואבת
אליהו מרידור:
 ונשלח את איחולינו הכנים למשפחות הפצועים ולפצועים עצמם
אליהו מרידור:
 שישובו באיתנה במהרה
אליהו מרידור:
      אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת לעובדים זרים בנושא תמונת המצב להעסקת עובדים ירדנים בישראל
אליהו מרידור:
 הוועדה עסקה בנושא באופן נמרץ בכמה מחוזות
אליהו מרידור:
 העובדים הירדנים שבעיקר הגיעו למלונאות, לחקלאות, לתעשייה ולבניין, לאילת
אליהו מרידור:
 מיד אנחנו נתייחס גם כן לעניין יישום ההחלטה שקידמנו עוד במושב הקודם לעניין שילוב כמה מאות ירדנים לחקלאות בערבה
אליהו מרידור:
 הוועדה רואה חשיבות רבה לעובדת הירדנים בישראל
אליהו מרידור:
 חשיבות אסטרטגית ביחסי השלום מול ירדן
אליהו מרידור:
 חשיבות כלכלית לפיתוח ולשגשוג העיר אילת וגם חשיבות ביטחונית שמפאת שיקולים ביטחוניים, אני לא אפרט אותם
אליהו מרידור:
 לפי הדיווחים השוטפים שהוועדה קיבלה העסקת הירדנים טרום המלחמה היא הצלחה גדולה
אליהו מרידור:
 הרשויות מרוצות, העסקים מרוצים, הירדנים מרוצים והעיר אילת כולה מרוצה
אליהו מרידור:
 מדובר בעובדים מסורים, נכונים, זמינים, עם תודעת שירות גבוהה
אליהו מרידור:
 מינימום בעיות משמעת
אליהו מרידור:
      מטרת הדיון היום היא להבין מהי תמונת המצב של העסקת הירדנים בעקבות המלחמה
אליהו מרידור:
 לאור העובדה שההחלטה להכנסת ירדנים לערבה, חלף המכסה שהייתה לעזה, אני מזכיר עוד טרום המלחמה אני קידמתי החלטה שהתגבשה בהבנה אצל כלל הגורמים הרלוונטיים להשאלת מכסת עובדים ירדנים מזו של הפלסטינים שהיו אמורים להיכנס מעזה ולא מומשה
אליהו מרידור:
 בפועל גם אותם 500, המכסה בפועל נפתחה ליותר, אבל גם אותם 500 בפועל לא נכנסו
אליהו מרידור:
 אני אשמח לדעת למה
אליהו מרידור:
 אחד מהישגי הוועדה השנה זה כאמור אותם 500 ירדנים לחקלאות בחבל אילות ובערבה
אליהו מרידור:
 הבנתי כי המכסה עדיין לא מומשה ואנחנו עכשיו נוגעים בכך
אליהו מרידור:
 ובענפי המלונאות, התעשייה והבניין אני רוצה לדעת כמה מהמכסה הקיימת ממומשת
אליהו מרידור:
      מה הקולות מהשטח לגבי הירדנים, מה הם החסמים
אליהו מרידור:
 מה הסיבה שלענפים שכן יש מכסה פעילה והיו רגילים להיכנס עד פרוץ המלחמה אחוז הכניסה עדיין לא מממש את הפוטנציאל שלו
אליהו מרידור:
 וגם את יחס הכניסה כפי שהיה עד המלחמה
אליהו מרידור:
 בסוף אני ארצה להבין אם יש אפשרות להוסיף עובדים ירדנים גם לאזור התעשייה בבית שאן
אליהו מרידור:
 אחד הדיונים שקיימנו עלה הצורך לסייע גם לתעשייה וגם לחקלאות באזור בית שאן דרך הכניסה הצפונית
אליהו מרידור:
 אנחנו נרצה גם לגעת בכך
אליהו מרידור:
 אני אבקש להפנות שאלה לרשות האוכלוסין, אבקש שניישר קו באילו ענפים מותר להעסיק, באיזה ענפים מותר למעסיקים לבקש היתר להעסקת עובדים ירדנים
אליהו מרידור:
 היום יש הגבלה לסוגי עבודות
אליהו מרידור:
 ואז אנחנו נעבור לשאלה הבאה, אבל אני אבקש את הסקירה מפי ראש מנהל עובדים זרים, עו"ד ענבל משש
עינבל משש:
בוקר טוב אדוני, תודה על הדברים החשובים שאדוני אמר ביחס לתעסוקת ירדנים
עינבל משש:
 אנחנו רואים כמובן את הדברים עין בעין
עינבל משש:
 הנושא של תעסוקת ירדנים הוא אחד הפרויקטים של שיתופי פעולה המצוינים ואולי כמעט היחידים, יש פה חברים ממשרד החוץ שיוכלו אולי להרחיב, בין ישראל לבין ירדן
עינבל משש:
 אני מדברת על ימים כתיקונם, שעבד בצורה מצוינת
עינבל משש:
 כפי שאדוני אמר, לשביעות רצון כל הנוגעים בדבר, גם מדינת ישראל וגם הצד השני וכמובן המעסיקים והעיר אילת
עינבל משש:
 ליווינו את הפרויקט הזה לאורך השנים וגם לאחרונה הייתה ועדה משותפת שקידמה ודיברה כמובן על הגדלת המכסה
עינבל משש:
 באמת כפועל יוצא של הוועדות השונות שהתקיימו והעלאת הצורך מהסקטורים השונים של גיוס העובדים הללו
עינבל משש:
      אז אכן ב-30
עינבל משש:
7
עינבל משש:
2023 הייתה החלטת הממשלה
עינבל משש:
 כפי שאדוני יודע, תעסוקת עובדים זרים במדינת ישראל היא בענפים המותרים שקבעה הממשלה בהחלטותיה
עינבל משש:
 ולגבי עובדים זרים מירדן אז זה רק באזור אילת
עינבל משש:
 יש לנו את המכסה של המלונות שהיא גדלה בהחלטת הממשלה בעבודות שמוגדרות בנוהל
עינבל משש:
 אפרת יכולה להרחיב
עינבל משש:
 ויש את המכסה הקודמת שהייתה של ה-300 עובדים שהיא מכסה שהיא גם תעשייה וגם בניין
עינבל משש:
 והחלטת הממשלה האחרונה דיברה על מכסה נוספת לענף החקלאות של כ-500 עובדים
עינבל משש:
 אז אלו ארבעת הענפים: תיירות, מלונאות, תעשייה בניין וחקלאות, שבהם מותרת העסקת ירדנים באזור אילת
עינבל משש:
 כמובן לפי החלטות הממשלה והנהלים שמסדירים את תעסוקת הירדנים, כי יש קריטריונים ומפתחות חלוקה ויש שונות בין הענפים
אליהו מרידור:
אז שוב, גברתי, יש 500 לחקלאות, שמענו שהקצנו אותם באופן חריג
עינבל משש:
500 על הנייר, בהחלטת הממשלה
אליהו מרידור:
נכון, נכון, שעדיין לא מומשו
עינבל משש:
נכון
אליהו מרידור:
תכף אנחנו ניגע בכך
אליהו מרידור:
 כי יש צורך ויש רצון ויש יכולת
אליהו מרידור:
 אז תכף אנחנו נבין רגע מהם החסמים
אליהו מרידור:
 במלונאות מה המכסה? 2,500? הבדיקה האחרונה שקיימנו עמדה על 50% כניסה אם אני זוכר נכון
עינבל משש:
 אפילו קצת פחות מכך, לצערי, בימים האלו
אליהו מרידור:
 וגם בכך אנחנו ניגע
אליהו מרידור:
 ונשארנו עם תעשייה ועם בניין
אליהו מרידור:
בסדר? אז כמה לתעשייה?
עינבל משש:
זה לא בדיוק מוגדר תעשייה ובניין
עינבל משש:
 זה מוגדר לעבודות אחרות, כך כתוב בהחלטת הממשלה
עינבל משש:
 פועל יוצא של החלוקה וההקצאה בהתאם לביקוש היה כמובן לכל המעטפת שתומכת את עבודת המלונות ותעשיות שונות באילת
עינבל משש:
 זה יכול להיות מכבסות שמאוד זקוקות לידיים העבודות האלו
עינבל משש:
 זה יכול להיות גם אחרים וגם קבלני תשתיות באילת שהסתייעו בעובדים הללו
עינבל משש:
 החלוקה פחות הייתה, פחות או יותר, כן? 50-50
אליהו מרידור:
באופן מצרפי כמה?
עינבל משש:
50-50
אליהו מרידור:
300?
עינבל משש:
כן, 300
עינבל משש:
 בחלוקה כמעט של 50% לכיוון הזה
אליהו מרידור:
 אז אנחנו יודעים שיש לנו אפס מימוש חקלאות, 50% בקירוב למלונאות
אליהו מרידור:
 וכמה לשאר?
עינבל משש:
אז זהו, שלגבי המעבר היומי, כרגע לפי מה שאני מבינה מביקורת הגבולות והמעבר עצמו, מדובר על כ-1,000 עובדים שנכנסים מידי יום מתוך המכסה הכללית היותר גדולה
עינבל משש:
 בהערכה שלנו, זה לא מדויק, אבל זה 80% מלונאות ו-20% לתשתיות
עינבל משש:
 יש פער כמובן במימוש
עינבל משש:
 זה כתוצאה מהמצב של המלחמה במדינת ישראל
עינבל משש:
 אז פחות עובדים נכנסים
אליהו מרידור:
פחות עובדים, גברתי, נכנסים מתוך בחירה שלהם? זאת אומרת הצד הירדני פחות שולח? או שמאתנו יש מגבלה? הייתה מגבלה של שעות פתיחת המעבר
עינבל משש:
הם הסתדרו ויש, המעבר פתוח
עינבל משש:
מבחינת הלוגיסטיקה של המענה בכניסה, אז המעבר פתוח ויש כניסה של עובדים
עינבל משש:
 היא אמורה הייתה להיות רציפה וסדירה
עינבל משש:
 פועל יוצא של המצב שפחות עובדים נכנסים
עינבל משש:
 או שהם מצביעים ברגליים או שאני לא יודע לומר מה הסיבה
אליהו מרידור:
מה שאני מנסה ללמוד מכם, גברתי, האם יכול להיות, זה הביצה והתרנגולת
אליהו מרידור:
 האם יכול להיות ששעות הפעילות המצומצמת של המעבר גרמה לאינסנטיב שלילי בעצם גילוי העניין של עובדים להיכנס?
ניסים בן עזרא:
אני מהמעבר, ניסים מרשות שדות התעופה
ניסים בן עזרא:
 אין שום קשר
ניסים בן עזרא:
 אנחנו נשארנו פתוחים, למעט ביום השני של המלחמה
ניסים בן עזרא:
 אנחנו פתוחים באותן שעות של לפני המלחמה ואין שום מגבלות בכניסת פועלים
אליהו מרידור:
טוב, אני שמח
אליהו מרידור:
 כי זאת לא הסקירה שאני קיבלתי וזה לא העדכון שאני קיבלתי עד לפני כמה ימים
עינבל משש:
נכון, היה פער
עינבל משש:
 היה פער, היה מכתב
עינבל משש:
 נכון אדוני
עינבל משש:
 אדוני צודק, היה מכתב
עינבל משש:
 אבל הדברים אחר כך הסתדרו וחזרו למסלולם
עינבל משש:
 היה משהו, מקטע מאוד מאוד קצר אולי של יום אחד או בכלל לא
ניסים בן עזרא:
למעשה לא סגרנו שעה אחת
אליהו מרידור:
 אני אין לי אלא לברך על כך
אליהו מרידור:
 אני לא רוצה להתעכב על דברים שהם היום פחות רלוונטיים
אליהו מרידור:
 אני מנסה באמת לאמוד מה סיבת אי כניסתם
אליהו מרידור:
 כי אם הם לא מגלים עניין, יכול להיות שזה רק מגביר את הצורך, על פי משנתי, שכל ענף יזכה לקבל עובדים מכמה מקורות ולא יישען רק על מקור אחד
אליהו מרידור:
 אני קודם כל אשמח בבקשה לדעת גברתי מהם אמצעי הגיוס ואיתור העובדים הירדנים להיכנס לישראל
אפרת לב ארי:
בוקר טוב
אפרת לב ארי:
 אפרת לב ארי מהלשכה המשפטית ברשות האוכלוסין וההגירה
אפרת לב ארי:
 יש לנו פרוטוקולים, שאלה הם המסגרת ההסכמית
אפרת לב ארי:
 זה בעצם פרוטוקולים של ועדת התיאום עקבה-אילת, שהיא ועדה שהוקמה בהמשך להסכם השלום עם ירדן, לצורך תיאום של כל מיני נושאים בנוגע לשיתופי הפעולה בין עקבה לאילת
אפרת לב ארי:
 לא רק לגבי עובדים זרים; לגבי כל מיני נושאים אחרים של תיירות, פיתוח, תשתיות, מים, חקלאות
אפרת לב ארי:
 אם צריך להרחיב משרד החוץ ודאי יוכל לעשות את זה יותר טוב ממני
אפרת לב ארי:
      בכל אופן, בהתאם לפרוטוקולים שיש בינינו לבינם, במסגרת הפרוטוקולים האלה שרלוונטיים להסדרת העסקה של העובדים הירדנים באזור אילת נקבע שתהיינה חברות ירדניות שפועלות בצד הירדני, שהחברות הללו דואגות לגיוס של העובדים האלה לפי הצרכים, לפי הביקושים מצד המעסיקים
אפרת לב ארי:
 גם מלונאים, אבל גם מעסיקים בענפים אחרים
אפרת לב ארי:
 אם זה קבלני בניין, אם זה עסקים מתחום התעשייה, השירותים, מכבסות שזה גם סקטור רציני של מעסיקים באילת שמעסיקים את העובדים הללו
אפרת לב ארי:
 אז יש חברות תיווך או גיוס ירדניות מורשות
אפרת לב ארי:
היום אם אני זוכרת נכון, כן, יש שלוש
אפרת לב ארי:
 שהחברות האלה צריכות להיות מאושרות ומורשות בצד הירדני
אפרת לב ארי:
 אבל גם אנחנו, הצד הישראלי צריכים לאשר אותם
אליהו מרידור:
מי מצידנו יוצר איתם קשר?
אפרת לב ארי:
עם החברות?
אפרת לב ארי:
המעסיקים ישירות אמורים ליצור איתם קשר
אליהו מרידור:
 אז זה מפנה אותי להחלטת ממשלה מה-30 ביולי 2023
אליהו מרידור:
 החלטת הממשלה 860 שמדברת על הצורך להקמת מערכת מקוונת שאמונים עליה גם רשות האוכלוסין וגם רשות התקשוב
אליהו מרידור:
 120 יום מה-30 ביולי זה הזמן שמוקצב לטובת הכנת המערכת המקוונת
אליהו מרידור:
 ומעורבות המערכת הייתה לאפשר למעסיקים להגיש בקשה
אליהו מרידור:
 בסוף שם זה מתחיל
אליהו מרידור:
 מישהו אמור לאתר את הצורך, להיות זכאי לקבל זכאות מאתנו ואז לפנות לאותן שלוש זכייניות ירדניות
אליהו מרידור:
 אשמח בבקשה לדעת מה הסטטוס
עינבל משש:
אני אגיד, קודם כל הדרישה להקים מערכת הייתה שלנו ברשות האוכלוסין וההגירה כדי לייעל את השירותים שניתנים למעסיקים, מתוך רצון כמובן לשפר את השירות, שהוא אחד מאבני היסוד בפעילות שלנו במנהל
עינבל משש:
 הרעיון היה לא כדי להתקשר עם החברות הזרות
עינבל משש:
 הרעיון היה כדי לתת מענה מהיר יותר למעסיקים
עינבל משש:
 זה נכנס לתוכנית העבודה שלנו
עינבל משש:
      אני אגיד רק שזה לא מונע מאתנו לתת, השירות ניתן כל הזמן
עינבל משש:
 בסדר? רצינו פשוט לייעל את השירות שניתן
עינבל משש:
 אז השירות ניתן כבר עכשיו באמצעות האגף של מיטל שעושה עבודה טובה אל מול המעסיקים השונים, ממש בקצרי זמן מאוד מאוד קצרים
עינבל משש:
 אדוני מכיר את ההתחייבות שלנו לזמני טיפול מאוד מאוד קצרים
עינבל משש:
 הרעיון היה ממשק כדי להקל על השירות
עינבל משש:
 אבל הוא כרגע בתוכנית עבודה, הוא עוד לא יצא אל הפועל
עינבל משש:
 אבל זה לא, כרגע ניתן שירות וניתן שירות טוב באמצעים אחרים ומהיר
עינבל משש:
 אפשר לשאול את כל מקבלי השירות
עינבל משש:
 רצינו לייעל את השירות באופן שהוא גם יקל עלינו בבקרה שאנחנו עושים על התהליכים
אליהו מרידור:
8 מיליון שקלים שהיו אמורים להיות מוקצים לטובת הפרויקט הזה הוקצו?
עינבל משש:
חלק מהכסף הוקצה על ידי משרד התיירות
אליהו מרידור:
 אז עוד מעט אנחנו נחזור לזה, בינתיים בואו ננסה רגע לדגום
אליהו מרידור:
 נמצא איתנו מר יענקל'ה מוסקוביץ', אחת הנשמות המרכזיות בענף החקלאות
אליהו מרידור:
 שהוא דואג לכלל החקלאים ואני מודה לך מכאן שוב פעם, גם על ההתגייסות שלך
אליהו מרידור:
 אני מרבה להתגייס ביענקל'ה גם בצרכים פרטניים של חקלאים שפונים אליי מכלל הענפים מכל הארץ
אליהו מרידור:
 אז ישר כוח
אליהו מרידור:
      אני אשמח בבקשה לדעת מה אתם עשיתם בשביל לממש את אותה מכסה של ה-500 שהקצנו לירדנים לחקלאות בערבה, לאילות?
יענקלה מוסקוביץ:
לצערי הרב זה לא יושם
יענקלה מוסקוביץ:
יש החלטת ממשלה, אבל היא לא יושמה בפועל
יענקלה מוסקוביץ:
 אני יכול להגיד לך שרשות האוכלוסין לא קיבלו הקצאות למי לחלק את ה-500
יענקלה מוסקוביץ:
 משרד החקלאות לא הוציא הקצאות
יענקלה מוסקוביץ:
 אולי גם מיטל תוכל לענות על זה
יענקלה מוסקוביץ:
 אתם לא קיבלתם הקצאות למי לחלק
יענקלה מוסקוביץ:
 הנה, הדבר המינימום שהיה צריך לעשות
יענקלה מוסקוביץ:
 הדבר, המינימום
אליהו מרידור:
תעצור, לא, שנייה, שנייה
אליהו מרידור:
 אם אתה תמשיך זה יכול ממש לעצבן אותי
יענקלה מוסקוביץ:
בדיוק
אליהו מרידור:
אז שנייה, שנייה
אליהו מרידור:
 נציגי משרד החקלאות, מי מכבד אותנו בנוכחותו? טוב, אז נציגת משרד החקלאות, ברוכה הבאה
אליהו מרידור:
 אשמח בבקשה לדעת אם יש סיכוי אחד למיליארד שהחלטת הממשלה וכל המאמץ הלא שגרתי שלנו לטובת החקלאות באזור אילות והערבה לא ממומש בגלל משרדכם
יהודית כרמי:
אני יהודית כרמי, מנהלת תחום עבודה ועובדים זרים
אליהו מרידור:
אז פה ברשותך, זה כבר לא יכול להיות למיטב הבנתך
אליהו מרידור:
 כי זאת, או ידיעתך, זאת ליבת העשייה שלכם
אליהו מרידור:
 של הענף שלכם בתוך משרד החקלאות
אליהו מרידור:
 אני צריך בבקשה לדעת האם החלטת הממשלה שמדברת בעניין הקצאה וחלוקת אותה הקצאה של 500 עובדים ירדנים עדיין עומדת ותלויה במשרדכם
יהודית כרמי:
אני יודעת שזה כרגע ממתין במשרד החוץ
אליהו מרידור:
 שלום, ברוך הבא
אהד צמת:
תודה רבה
אהד צמת:
 אני אהד צמת, מנהל מחלקת ירדן במשרד החוץ
אהד צמת:
 קודם כל, תודה חבר הכנסת על הפתיחה ועל הדגשת החשיבות של היחסים עם ירדן
אהד צמת:
 הפרויקט הזה הוא מאוד חשוב
אהד צמת:
 אילת ועקבה עוד בהסכם השלום הוכרזו כאזור מיוחד לפיתוח ולשיתוף פעולה אזורי
אהד צמת:
 כמו שענבל ואפרת הציגו את כל ההתפתחויות עוד משנת 2000 הנושא של העובדים נדון ומגיעים עובדים
אהד צמת:
 מבחינת החקלאות ספציפית, היה ממש ערב המלחמה פגישה של ועדת עקבה אילת
אהד צמת:
 שזאת הוועדה מכוח הסכם השלום שמרכזת את נושא שיתוף הפעולה בין עקבה לאילת
אהד צמת:
 הנושא נדון בהתאם, כלומר החלטת הממשלה הייתה לפני הוועדה, על מנת שמדינת ישראל תבוא לאחר החלטה שהתקבלה
אהד צמת:
 הנושא נדון שם ופרצה המלחמה
אהד צמת:
 ולכן עדיין לא הושגה הסכמה עם הירדנים בנוגע לזה
אליהו מרידור:
אדוני מדבר על הסכמה לעניין ה-500?
אהד צמת:
נכון
אהד צמת:
 לעניין החקלאות בלבד
אליהו מרידור:
מה ההסכמה שהייתה אמורה?
אהד צמת:
לא, הנושא של חקלאות עדיין לא
אהד צמת:
 עד עכשיו בעצם לא עברו עובדים ירדנים לחקלאות בכלל
אליהו מרידור:
אז מה? אני ביקרתי לא מעט פעמים בירדן, באזור סמוך הגבול, לכל אורכו
אליהו מרידור:
 למען האמת, הרבה יותר בצפון, צפון עד מרכז
אליהו מרידור:
 יש שם שטחים חקלאיים עצומים, עם אזורים כפריים שיש בהם המון המון ידיים עובדות
אליהו מרידור:
 לא עם תעסוקה באחוזים גבוהים
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שלמצוא את אותם עובדים זה לא, בסדר? אז צריכה להיות הבנה דיפלומטית, אם אני מבין נכון, בין ישראל לירדן?
אהד צמת:
צריכה להיות הסכמה בין המדיניות
אהד צמת:
 כמו שיש הסכמה בנושא עובדי מה שנקרא תשתיות או עובדים בכל הסקטורים האחרים שהם לא תיירות
אהד צמת:
 וכמו שיש עובדים בענף התיירות
אהד צמת:
 בשני הענפים האלה הגיעו להסכמה
אהד צמת:
 נחתמו הסכמים, פרוטוקולים עם ירדן
אהד צמת:
 מבחינתנו כמובן, מבחינת משרד החוץ, אני חושב מבחינת מדינת ישראל הנושא מאוד מאוד חשוב
אהד צמת:
 והמטרה היא כן להביא
אהד צמת:
 זה לא שאין רצון, פשוט לא עלינו, פרצה המלחמה
אהד צמת:
 בדיוק באמת הדיון היה ממש ממש, ממש לפני החגים
עינבל משש:
ב-6 בספטמבר
אהד צמת:
והמטרה היא כן להביא את זה, זה לא תלוי רק בנו
אהד צמת:
 כמובן זה תלוי בירדנים
אהד צמת:
 אבל המטרה מבחינתנו היא כן לנסות להגיע להסכמה
אליהו מרידור:
 אז אם אני יכול להבין נכון ממך, בעת הזו, בשל רגישויות כאלה ואחרות אין תשתית לקדם את ההחלטה
אהד צמת:
אני לא, פשוט אין
אליהו מרידור:
אני צריך לדעת, תבינו רגע משהו
אליהו מרידור:
 בהנחה שלא הייתה פורצת המלחמה ועדיין היו נכנסים עובדים מעזה, אז יש פחות 500 עובדים שיכולים להיכנס מעזה, כי סיפרנו לעצמנו שייכנסו 500 עובדים מירדן
אליהו מרידור:
 כל זמן שלא נכנסים מירדן, אם לא הייתה פורצת מלחמה, הייתי פונה לעזה לנסות להכניס משם
אליהו מרידור:
 בסדר? לא שמשם הייתה באמת גאות כל כך גבוהה לכניסה לענף החקלאות, אני מודה
אליהו מרידור:
 פניתי לאפיק הזה מתוך הבנה שיש חוסר מימוש של כלל המכסה הקיימת
אליהו מרידור:
 בוודאי אני צריך לדעת אם ענף מסוים משווע לידיים עובדות ואני בונה על פלח שוק מסוים והוא לא מגיע מאותו מקום שאני מתכנן ומעוניין לקדם בברכה
אליהו מרידור:
      אגב, אני תמיד אומר, אני תמיד סוקר בפני מי שקצת פחות מצוי, שהעדיפות של מדינת ישראל היא קודם כל להעסיק ידיים ישראליות; ואם לא – אז פלסטינאיות; ואם לא – אז ירדניות; ואם לא – אז לשאר העולם, שיש לנו איתם הסכמים בילטרליים ואנחנו חיים איתם בשלום
אליהו מרידור:
 זאת השאיפה תמיד המרכזית
אליהו מרידור:
 אז ירדן נמצאת במקום מאוד מאוד טוב באמצע
אליהו מרידור:
 אם יש עיכובים מצידם, תחזרו אלינו, תגידו חבר'ה אל תבנו על זה, תחפשו אפיקים נוספים
אליהו מרידור:
 כל עוד שאני לא מקבל מכם על כך אינדיקציה ועוברים חודשים רבים
אליהו מרידור:
 אני מדבר חודשים רבים לאמיתו של דבר עוד לפני שפרצה המלחמה
אליהו מרידור:
 לכן אני מבקש לקבל התייחסות עם עבודת עומק שבודקת ופונה לממלכה ובודקת אם יש לכם עניין ורצון בעת הזאת, כן או לא? כן – מה צריך לקרות כדי שייכנסו
אליהו מרידור:
 לא – תודה רבה
אליהו מרידור:
 כשאתם תרצו אנחנו גם נפעיל שיקול דעת שלנו אם זה מתיישב עם הצרכים והרצונות שלנו
אליהו מרידור:
      כך אני מבין את זה
אליהו מרידור:
 אני לא מבין את זה אחרת
אליהו מרידור:
 כי אנחנו לחלוטין נותנים עדיפות
אליהו מרידור:
 זה עכשיו עונה לי אפילו לשאלה של מתן מענה לכוח, לכוח עבודה שאני בונה עליו להכניס לאזור בית שאן
אליהו מרידור:
 וזה מסביר לי אותי, וזה כבר נותן לי מענה
אליהו מרידור:
 למה שאני סתם ארוץ על העקבים ואקבל בסוף לא?
אהד צמת:
אולי רק עוד התייחסות קטנה
אליהו מרידור:
כן אדוני, בבקשה
אהד צמת:
רק להגיד שההסכם וההסדרים עם ירדן בנוגע לעובדים הם נובעים מהמעמד המיוחד או מוועדת עקבה אילת
אהד צמת:
 כלומר, ונושא של מקומות אחרים זה נושא שהוא אחר ומצריך דיון, חשיבה ופעילות אחרת
אהד צמת:
 וכמובן לא רק מהצד שלנו
אליהו מרידור:
 טוב, אז אני מבקש שעד סיום הדיון תעדכנו אותי מהם המועדים שבהם אתם מתכוונים למצות את כלל האפשרויות במישור הדיפלומטי
אליהו מרידור:
 ויכול להיות שזה יחזיר אותנו לאיזה שהיא בחינה לעניין שאר הענפים שעוד מעט אנחנו נגיע עליהם
אליהו מרידור:
 נמצא איתנו בזום מר שמעון לוי, סמנכ"ל משאבי אנוש רשת פתאל
אליהו מרידור:
 מייצגת את התאחדות בתי המלון
אליהו מרידור:
 שלום מכובדי
שמעון לוי:
בוקר טוב
אליהו מרידור:
 אני אשמח בבקשה לקבל ממך סקירה, שבה אתה תתייחס על אחוז המיצוי ערב פרוץ המלחמה, אחוז מיצוי מאז פרוץ המלחמה
אליהו מרידור:
 האם ישנה עלייה מאז פרוץ המלחמה עד היום או ירידה, מעבר
אליהו מרידור:
 כלומר, היה מעצר, היה איזה עוצר מסוים ואז התחילה כניסה שהתקרבה לכמעט 50%
אליהו מרידור:
 אני אשמח לדעת האם מאז זה בסימן ירידה או עלייה
אליהו מרידור:
 אני אשמח לדעת אם העובדים הנכנסים הם אותם עובדים שנכנסו מאז פרוץ המלחמה או הכמות גרוסו מודו נשמרת ורק העובדים מתחלפים
אליהו מרידור:
 זה נושא שמאוד חשוב לי לדעת
אליהו מרידור:
 ולאחר מכן אני אשמח שתענה לי מה אתם עושים אל מול שלושת הזכיינים הירדנים לעניין גיוס עובדים ויישום מחדש אם אלה שעבדו לא מעוניינים להיכנס
שמעון לוי:
טוב
שמעון לוי:
 לפני המלחמה היו באילת 2,500 עובדים ירדנים
אליהו מרידור:
2,500 עובדים ירדנים במלונאות
שמעון לוי:
כ-80% מידי יום
שמעון לוי:
 זה למעשה משרת את יום החופש שכל עובד חייב לקבל אחת לשבוע
שמעון לוי:
 אני מאמין שהיה ניצול די מלא של המכסה
שמעון לוי:
 עם פרוץ המלחמה אנחנו נקלענו ממש לשוקת שבורה
שמעון לוי:
 המעבר היה ממש על הסף להיסגר לגמרי
שמעון לוי:
 אני פה רוצה לנצל את ההזדמנות ולומר תודה רבה לרשות האוכלוסין, כמובן לעינבל ולצוות שלה, למל"ל, לאנשי המעבר
שמעון לוי:
 אני חושב שדי בנס אישרו את פתיחת המעבר וכמובן אנחנו התחייבנו שאנחנו נכניס סדר גודל של 50% מהעובדים
אליהו מרידור:
סליחה, אדוני
אליהו מרידור:
 אתם התחייבתם שתכניסו 50%; זאת אומרת עד 50% או לפחות 50%?
שמעון לוי:
אנחנו מכניסים כ-50%
אליהו מרידור:
לא, אני יודע שאתם מכניסים כ-50%, אדוני; אני מבקש לדעת האם אתם התחייבתם להכניס עד 50% או לפחות 50%?      אני אסביר ואבאר את זה יותר: עד 50% זה אומר היינו שמחים להכניס 100% מהפוטנציאל, אבל בשל אילוצים כאלה ואחרים אנחנו נסתפק ב-50%
אליהו מרידור:
 ולפחות 50% זאת אומרת יש למדינת ישראל אינטרס ש-100% ייכנסו, אבל אנחנו יודעים להתחייב על 50%
אליהו מרידור:
 ופה אני מבקש לקבל את התשובה, שתהיה ממש ממש ממוקדת, כי היא תענה לי על הרבה שאלות אחרות
שמעון לוי:
אני לא יודע להגיד לך בוודאות אם זה כ-50% או עד 50%
אליהו מרידור:
לא, לא, אין פה עניין של ודאות, אדוני
אליהו מרידור:
 אתה מייצג את התאחדות בתי המלון
אליהו מרידור:
 אתה המקור הסמכותי הגבוה ביותר שיודע להגיד לי האם לבתי המלון באילת יש עניין וצורך להכניס יותר עובדים, או שהם אומרים בגלל שיש הסכמים בין המדינות בלית ברירה אנחנו נכניס גם כמות שאנחנו לא צריכים, אבל היא תעמוד על כ-50%
אליהו מרידור:
 אני אגיד את זה, אני אשאל את זה במילים אחרות
אליהו מרידור:
 אם היום אני יכול להביא לך עוד 1,000 עובדים שהיום ייכנסו למעבר, תוך 10 דקות
אליהו מרידור:
 אתם מעוניינים בהם או לא? אתם מבקשים אותם או לא?
שמעון לוי:
כרגע אנחנו לא מבקשים אותם
אליהו מרידור:
הבנתי, הבנתי
אליהו מרידור:
 אתה ענית לי על הכול
שמעון לוי:
אדוני, רק תן לי להסביר
אליהו מרידור:
מה אחוז התפוסה באילת היום בבתי המלון?
שמעון לוי:
משהו כמו 70%, אבל זה הולך ויורד ועדיין חשוב לדעת שזו תפוסה של מפונים
שמעון לוי:
 זה לא בדיוק מלונאות רגילה
שמעון לוי:
 אין אירועים ואין הרבה פעילות במלון עצמו
שמעון לוי:
 ולכן הפעילות בתפוסה, כוח האדם הוא לא ביחס ישיר לתפוסה, היות שאנחנו עושים מלונאות אחרת באירוח של המפונים ולא מלונאות רגילה
שמעון לוי:
     לגבי שאלתך, אני מעריך שאחרי המלחמה, אם אילת תהיה מלאה לחלוטין בתיירות ישראלית בעיקר, ואנחנו נצטרך את כל המכסה
אליהו מרידור:
מר לוי היקר, מה יקרה אחרי המלחמה חזון אחרית למועד
אליהו מרידור:
 כולנו אופטימיים
אליהו מרידור:
 אני לא שואל אותך על אחרי המלחמה
אליהו מרידור:
 אל תמכרו לי סיפורים ואל תערבבו אותי
אליהו מרידור:
      אני אסביר עכשיו לכל מי שקצת פחות מצוי
אליהו מרידור:
 בזמן שמעסיקים רבים במדינת ישראל משוועים לידיים עובדות חלק גדול מהם באחוז תפוקה מאוד מאוד נמוך
אליהו מרידור:
 ענף המלונאות במדינת ישראל עובד בהיקפים מאוד מאוד גבוהים ביחס לעונה
אליהו מרידור:
 הפך להיות ספק של מדינת ישראל
אליהו מרידור:
 תוך כדי סיור שלי עם התאחדות בתי המלון בתל אביב, ראיתי שמצד אחד יש אחוז תפוסה מאוד מאוד גבוה, עם צורך בפעילות מוגבלת
אליהו מרידור:
 אמנם לא באווירה תיירותית, אבל עדיין עם אחוז פעילות מאוד מאוד גבוה, לאורך כל שעות היממה
אליהו מרידור:
 ואני אומר שעות היממה, זאת אומרת שכשהייתי בבוקר הייתה פעילות ענפה וכשהייתי אחר הצוהריים המקום היה מלא וגם באמצע הלילה כשבאתי לבקר הלובי היה כמו שבת ב-12:00
אליהו מרידור:
 שאלתי מה אחוז העובדים שמגיעים לעבודה והאם יש מחסור בימים האלה ואם רוצים עוד ולמה שלא יגייסו מהמפונים וכן הלאה
אליהו מרידור:
 ואז עלה בי חשד שהגישה של בתי המלון כלפי המפונים, שהם מקבלים המון המון כסף ממדינת ישראל, אגב, המון, היא גישה שאומרת לא באתם לנפוש פה
אליהו מרידור:
 אתם ישנים כאן, אנחנו ניתן את מה שאנחנו מבינים שצריך
אליהו מרידור:
      ומצד אחד, נעבור רגע לאילת, מצד אחד יש אינטרס למדינת ישראל להפרות את מערכת היחסים עם הממלכה ההאשמית בירדן ואנחנו מעוניינים לקיים הסכמים ונוהגים בהכנסת כמות עובדים לענף מסוים ובמקביל לזה יש צורך
אליהו מרידור:
 אבל לצד זאת המעסיקים עצמם מעוניינים להוציא כמה שפחות כסף בימים האלה, כיוון שהאורחים שמתארחים אצלם הם לא מגיעים על חשבונם ולא מגיעים בפן תיירותי
אליהו מרידור:
 ולכן מבקשים - - -
קריאה:
גם הלקוחות שבויים
אליהו מרידור:
יפה מאוד, יפה מאוד
אליהו מרידור:
 ואז מסתפקים במקסימום 50%
אליהו מרידור:
 אני שאלתי והתעקשתי על השאלה, מכובדי, אם זה מינימום 50% או מקסימום 50%
אליהו מרידור:
 והשאלה שנשאלת היא האם מבקשים 100% אבל מסתפקים ב-50% או האם מוצע 100% אבל לא מתחייבים על יותר מ-50%
אליהו מרידור:
 וההבדל הוא הבדל מהותי
אליהו מרידור:
 ועל כן אני נזעם
אליהו מרידור:
 זה מסביר לי למה אין בקשות חוזרות ונשנות מענף המלונאות להכנסת עוד עובדים וקליטת עוד עובדים
אליהו מרידור:
 זה מסביר לי למה יש 16,600 בקשות, אם אני זוכר נכון, בלשכת התעסוקה כמבקשי עבודה
אליהו מרידור:
 כשבמקביל לזה נפתחו 55 הזמנות מצד המעסיקים