GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
 להבדיל מעובד זר שעובד באתר בנייה, שהכלי שהוא בדרך כלל מפעיל יכול להיות קונגו או איזשהו כלי קל, לתפעל עבודה בתשתיות זה בהכרח לנסוע על צמ"ה
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת גם מה ההתייחסות של המשרדים הרלוונטיים למתן מענה שכן בעל חברת תשתיות לא יביא נהג לזה ועובד לזה וכן הלאה
אליהו מרידור:
 זה מגוון רחב ואני אשמח במסגרת ההתייחסות הכוללת שניגע גם בזה, בסדר?
צביקה דוד:
 גם זה פתיר, אדוני היושב-ראש
צביקה דוד:
 אפשר לעשות הכשרה קצרה דרך משרד התחבורה
צביקה דוד:
 יש בתי ספר שההתאחדות קשורה איתם ואפשר לעשות את זה מהר מאוד
עינבל משש:
אגב, הפער של כלי צמ"ה התעצם בגלל המלחמה? התעצם כי הרבה מהעובדים הלכו למילואים
עינבל משש:
 גם הכלים
צביקה דוד:
לא נעים להגיד בכנסת, אבל היו מפעילים שעבדו למרות שהיה אסור
צביקה דוד:
 עבדו מפעילים פלסטינים על כלי צמ"ה כי לא הייתה ברירה
צביקה דוד:
 אין מפעילי צמ"ה
עינבל משש:
אני לא יודעת לתת פתרון לדברים שאסור
אליהו מרידור:
כשאין אוכל זמין יתר ההישרדות הוא כזה שבן אדם אם יאלץ ללכת ולגנוב, הוא יגנוב בשביל לשרוד
עינבל משש:
אנחנו לא מעודדים לגנוב
אליהו מרידור:
אני לא אמרתי, חלילה, זה בהשאלה
אליהו מרידור:
 כשאין עובדים וקבלן מחויב לעמוד בהתחייבויות ויש לו כלים שהוא מחויב עליהם לפעמים במיליונים רבים, הוא מעסיק
אליהו מרידור:
 אני מוחה אבל אני מוחה קודם כל על כך שאנחנו כמדינה מביאים למצב שזה המוצא שלהם
עינבל משש:
הנושא הזה של כלי צמ"ה אני חושבת שצריך לתת פתרון לאו דווקא בהכרח עובדים זרים
צביקה דוד:
אנחנו מנסים אבל זה לא כל כך עובד
עינבל משש:
אני חושבת שעכשיו זה התעצם בגלל המלחמה כי גם כלים נלקחו וגם ישראלים נלקחו
אליהו מרידור:
עם כל זה שכלים נלקחו, חסרים מי שיפעיל
אליהו מרידור:
 תארי לעצמך שלא היו מגייסים בצו 8 את כלי ההנדסה, אז המחסור בעובדים היה מכפיל או משלש את עצמו
עינבל משש:
אתה צריך לשבת על תוכנית ולתת לכם מענה
עינבל משש:
 יכול להיות של תמהיל מסוים, אבל אין ספק שזה לא צריך להתבסס רק על עובדים זרים הנושא הזה, על כלי צמ"ה, לא אחרים
צביקה דוד:
אני חושב שאם לא - - - פלסטינים, וככה אמר היושב-ראש, ואין עובדים ישראלים שמעוניינים, אחוזים בודדים - - -
עינבל משש:
אגב, הוא לא אמר
עינבל משש:
 הוא אמר שזה מצב נתון כרגע שלא מכניסים פלסטינים, נכון?
אליהו מרידור:
כרגע זה שלושה חודשים, ולפחות לטווח הקרוב לא יכנסו, לפחות על פי האינדיקציות שאנחנו מקבלים לאורך הימים האחרונים, וגם כשיכנסו לא יכנסו מספיק, ויש צורך מוגבר, וגם אז כבר היה צורך עוד לפני המלחמה
אליהו מרידור:
 זה מסביר שגם אם היום יקלטו עובדים זרים ומחר יכנסו פלסטינים, לא זה יישאר מחוסר עבודה ולא זה יישאר מחוסר עבודה
צביקה דוד:
אני רוצה להעלות עוד נושא אחד, ברשותך, את הנושא של אפשרות העסקה של עובדים זרים במסלולים אחרים כמו התעשיינים, עובדים מקצועיים
צביקה דוד:
 בואו תאפשרו לנו להביא לפחות 2,000 או כמה העובדים הראשונים שיגיעו לתחום הזה במסלול הזה של עובדים מקצועיים
צביקה דוד:
 אני במקרה גם חבר בהתאחדות התעשיינים
צביקה דוד:
 בשעה טובה קיבלתי הקצאה של שני עובדים
צביקה דוד:
 אני לא יודע מה הם יעשו, תה או קפה
אליהו מרידור:
אתה מבקש להכניס עובדים זרים במסלול מומחים?
צביקה דוד:
כן
עינבל משש:
הוא ביקש בתעשייה
עינבל משש:
 בתעשייה יש מכסה של תעשייה
אליהו מרידור:
לא, זה לא מה שהוא אמר
עינבל משש:
הוא אמר תעשייה
צביקה דוד:
אמרתי שאני במקרה גם תעשיין חוץ מהיותי קבלן, בעוונותיי
עינבל משש:
בכישוריך הרבים, למה בעוונותיך?
צביקה דוד:
אומרים שזה עוון להיות את שניהם
צביקה דוד:
 אני מבקש אם אפשר לתת אפשרות לייבא עובדים במסלול של עובדים מקצועיים
צביקה דוד:
 כמו שהתעשיינים קיבלו את ה-3,000 עובדים האלה, גם לקבלנים
צביקה דוד:
 זה ייתן מענה בייחוד לעובדים המקצועיים
עינבל משש:
לתעשייה יש 3,000
עינבל משש:
 לבניין יש 50,000
עינבל משש:
 זה פרופורציות אחרות לגמרי אבל בסדר
צביקה דוד:
בואו נפריד את התשתיות מהבניין
עינבל משש:
דיברנו אחורה
עינבל משש:
 אתה עכשיו לוקח אותנו אחורה
עינבל משש:
 אמרנו שנשב ביחד איתך כדי לדייק את הצרכים
עינבל משש:
 פעם ראשונה שאתה מדבר איתי על הנושא הזה, נכון?
צביקה דוד:
אנחנו תמיד זמינים, בכיף
אליהו מרידור:
לפני שאנחנו נעבור לאיזושהי קבלת סקירה ממשרד התחבורה לעניין תשתיות לאומיות שזה מרכז הדיון שהזמנו להיום, אני אשמח בבקשה לדעת, אני מקבל שאלה נבונה מאוד מגדעון המוכשר מהממ"מ על עניין נוהל הסדרת עובדים זרים בענף טכנולוגיות ומיכון ייחודיים, נוהל של רשות האוכלוסין, האם אפשר יהיה להעסיק עובדים זרים בעבודות הטכנולוגיה ומיכון ייחודיים גם כן בענף התשתיות?
אפרת לב ארי:
טוב, אז גם כאן אנחנו נצטרך לחזור להחלטת ממשלה שמקורה כבר בשנת 2005, אבל היא תוקנה ב-2018, החלטה 3431 שמבהירה שכדי להיכנס למסלול של מיכון וטכנולוגיה ייחודיים צריך להוכיח שהעבודות מבוצעות בפרויקט במיכון ו/או טכנולוגיה ייחודיים שאין בנמצא בישראל ושניתן לבצע רק באמצעות עובדים זרים
אפרת לב ארי:
 במשך השנים אנחנו אישרנו היתרים להרבה פרויקטים מהסוג הזה, פרויקטים אפילו מאוד מוכרים במדינה כמו הרכבת הקלה בגוש דן, הקמת נמל אשדוד ונמל חיפה החדשים, אגירה שאובה בגלבוע ובכוכב הירדן
אפרת לב ארי:
 נקש הוביל את הנושא הזה במשך שנים רבות
אליהו מרידור:
אני מניח שגדעון מכוון לשאלה הקודמת שלי לעניין מיכון בעבודות תשתיות, נכון גדעון? אנחנו מדברים על הפעלת צמ"ה
משה נקש:
מה שאפרת הדגישה, שהיום החלטת הממשלה מסבירה בצורה ברורה שמדובר בטכנולוגיה ומיכון ייחודיים שאין בנמצא בישראל, שצריך להביא אותם מחוץ לארץ כמו מכונת TBM שעושה את החפירות של הרכבת עם הצוות שבא ומכיר ועובד עליהם
משה נקש:
 כדי להביא עובדים או לאפשר לעובדים להיכנס במסלול הזה לטכנולוגיה שהיא לא טכנולוגיה ייחודית צריך לתקן את החלטת הממשלה
אליהו מרידור:
אוקיי, ומה עמדתכם?
אפרת לב ארי:
מה שיוחלט אחרי השיח הפנים-ממשלתי
אפרת לב ארי:
 כמובן לא רק אנחנו נמצאים כאן
אפרת לב ארי:
 יש גם את משרד האוצר
אליהו מרידור:
מה עמדתכם כחוליה?
אפרת לב ארי:
אם יוחלט לפתוח לענף התשתיות - - -
אליהו מרידור:
צריכה להיות לכם עמדה שתומכת או לא תומכת
אפרת לב ארי:
לא בטוח שצריך
משה נקש:
לא בטוח שצריך לגעת בהחלטת הממשלה הזאת, כי עינבל הרגע אמרה שאנחנו נקיים שיח בין-משרדי וגם עם הלקוחות כדי להבין את הצורך
משה נקש:
 יכול להיות שהצורך יינתן בהחלטת ממשלה נפרדת
משה נקש:
 לאו דווקא צריך לגעת בהחלטת הממשלה הזאת
אפרת לב ארי:
יש גם הרבה הגבלות למסלול הזה
אפרת לב ארי:
 צריך להוכיח שיש לפחות 50% ישראלים בפרויקט ואי אפשר להגדיל אלא רק במשורה 10% הגדלה בכל פעם
אפרת לב ארי:
 לא בטוח שהם רוצים להיכנס למסלול
אפרת לב ארי:
 זאת הכוונה
אפרת לב ארי:
 זה מסלול עם הגבלות מאוד קונקרטיות שנועדו גם לשמור על שוק התעסוקה בישראל וכו'
אליהו מרידור:
 אנחנו נקבל סקירה ממשרד התחבורה לעניין תשתיות לאומיות
אליהו מרידור:
 אני אסכים לקבל את התייחסותך גם לגבי כל השיח שניהלנו עד עכשיו, בתוך הסקירה שלך
אורי סבג:
אורי גנן, אני מהיחידה לתיאום תשתיות לאומיות
אורי סבג:
 קודם כל אנחנו מברכים על הדיון המאוד חשוב
אורי סבג:
 הרבה דברים שנאמרו פה עד עכשיו, אני חושב שהם מאוד חשובים
אורי סבג:
 גם הדברים של צביקה מהתאחדות הקבלנים, גם השולחן העגול אני חושב שזה מאוד חשוב
אורי סבג:
      יש מחסור מיידי של כ-7,000 עובדים והוא ילך ויחמיר ב-2024
אורי סבג:
 דיברת על תשתיות
אורי סבג:
 יש החלטות ממשלה שכן יוצרות תיעדוף, פרויקטים חיוניים מועדפים, המטרו, רכבת קלה בגוש דן, מסילות רכבת וכו'
אורי סבג:
 חברות התחילו לנסות לגייס עובדים זרים באמצעות קבלנים
אורי סבג:
 נאמרו פה הרבה דברים על סיבות להאטה שיש ממגוון סיבות
אורי סבג:
 אני חושב לציין ואיציק אולי גם ירחיב
אורי סבג:
 יש נושא שברגע שהדברים הם ביחד, עובדים שהם עובדים בתשתיות במקום פתוח, גם כשהם נקלטים יכול להיות שאחרי כמה ימים מעדיפים ללכת לתחום הבניין כי זה עבודה יותר נוחה
אורי סבג:
 אני חושב שצריך איפשהו גם את זה לקחת בחשבון
אורי סבג:
 הדבר הזה גם לוקח זמן
אורי סבג:
 עד שמכשירים עובדים, עד שמאתרים עובדים, רואים שהם מיומנים
אורי סבג:
 דובר פה על הלנה, על ביטוח
אורי סבג:
 יש לנו השבוע פגישה עם התאחדות הקבלנים, עם החשב הכללי ואגף תקציבים באוצר
אורי סבג:
 אנחנו חושבים שזה מפתח חשוב בשביל לקדם את הנושא קדימה
אורי סבג:
      יתר הדברים שאמרו פה, אני לא אחזור עליהם אבל אני מצטרף לרוב הדברים שנאמרו גם מצביקה וגם נושא הוודאות ודברים אחרים שנאמרו פה וגם נאמרו בדיונים קודמים
אליהו מרידור:
אתה תוכל בבקשה להרחיב מעט יותר על העובדים הזרים שעובדים בפרויקטים לאומיים כמו הרכבת הקלה?
אורי סבג:
מבחינת המחסור בעובדים לפי חברות אתה מתכוון? בירושלים יש מצב קשה, משהו כמו 20%–30% תפוקה היום, זאת אומרת מחסור גדול שילך ויגדל
אליהו מרידור:
בעקבות המלחמה?
אורי סבג:
כן, זה משפיע
אליהו מרידור:
וערב המלחמה?
אורי סבג:
משפיע כי בירושלים הרבה הסתמכו על עובדים מיהודה ושומרון
אורי סבג:
 בכלל באזורים עירוניים המצב יותר קשה
אורי סבג:
 באזורים בין-עירוניים יש יותר תפוקה, 50%–60%
אורי סבג:
 שם מצליחים להסתדר יותר
אורי סבג:
 בשני המקרים המצב הוא לא טוב
אליהו מרידור:
 כמה פלסטינים היו מועסקים?
אורי סבג:
אין לי מספרים מדויקים
אורי סבג:
 אני חושב שאיפשהו זה בין מה שעינבל ציינה ומה שצביקה ציין
אליהו מרידור:
 זה המקום לציין שאכן הנושא שאנחנו דנים בו היום מאוד רגיש אצל השרה שלך
אליהו מרידור:
 קיימה איתי בשיחה בנושא, הצטערה שלא התאפשר לה להגיע אבל היא הבטיחה שיגיע מישהו שיבטא היטב, ועושה רושם שאתה עושה את עבודתך נאמנה
אליהו מרידור:
 אין מי שמכיר טוב ממנה את ההשלכות וההשפעות על המשק במחסור בידיים עובדות
אליהו מרידור:
 אשמח לדעת ברשותך אם ידוע לך אם בוצעו פעולות כלשהן מאז החלטת הממשלה בפברואר 2023 לעניין הצבת מכסה והמתנה לתקנון, ואם כן, מה הפעולות שבוצעו על ידכם אל מול לשכת שר העבודה?
אורי סבג:
תחדד כי לא הבנתי עד הסוף
אליהו מרידור:
בפברואר 2023 התקבלה החלטת ממשלה שעוסקת במתן מכסה לעובדים זרים בתחום התשתיות הלאומיות
אליהו מרידור:
 בחודש אפריל הלשכה המשפטית של משרד העבודה סיים את עבודתו לצורך הכנת התקנות שבעטיין יהיה ניתן לסיים את התהליך ולהתחיל להביא את העובדים הזרים
אליהו מרידור:
 משום מה לאור העובדה כפי שסקרתי בהתחלה, ששתי ההחלטות על שני תקנונים, גם בחקלאות וגם בתשתיות הלאומיות משולבות ביחד, כך לא ניתן לקדם את האחד בלי השני ויש עיכוב בעניין החקלאות, יוצא שהתשתיות הלאומיות עדיין לא מקבלות את העובדים על פי אותה מכסה כפי שסוכם של 1,500
אליהו מרידור:
 אני אשמח לדעת האם כמשרד שהצורך הזה הוא צורך ישיר אצלו במשרד, המשרד שלכם ביצע איזה שהן פעולות בירור או המרצה מול לשכת שר העבודה כדי לזרז את הנושא שנכנס לקיפאון מאפריל?
אורי סבג:
אני מודה שאני לא מכיר את הנושא
אורי סבג:
 אני יכול לבדוק
אורי סבג:
 אני אציין שלמיטב הבנתי גם משיח עם החברות, ויוכלו פרט, זה לא החסם כרגע
אורי סבג:
 החסם המרכזי הוא לא המכסה אלא דברים שצוינו פה בין התשתיות לבנייה, תמריצים לקבלנים לאור המצב
אליהו מרידור:
זה כבר תשתיות באופן כולל, לא תשתיות לאומיות
אורי סבג:
אבל תשתיות לאומיות הן חלק מזה
אליהו מרידור:
כן, אבל בזמן הזה הם מקבלים מענה כי הם עדיין חוסים תחת המכסה של הבנייה
אליהו מרידור:
      אני אשמח להקשיב למר מתן פלד, מנהל אגף בנת"ע שהיא החברה הממשלתית לנתיבי תחבורה עירוניים
נתן פלד:
אדוני היושב-ראש, יש שאלה ספציפית?
אליהו מרידור:
אם אתה יודע לפרט לנו את השפעות המלחמה על תת עיסוק הענף שלכם, ההסתמכות על עובדים זרים, עובדים פלסטינים כשהיו, מה הייתה מידת השביעות והפריון? בכל זאת הטרחת את עצמך עד לכאן
נתן פלד:
אנחנו בתחילת המלחמה עבדנו במצבה מלאה
נתן פלד:
 ביום המלחמה עזבו חצי מהפועלים
אליהו מרידור:
אתה יודע ליצור לי בידול, ברשותך, בין חברות הביצוע לעובדים שמגיעים דרך התאגידים?
נתן פלד:
אני לא יודע להגיד
נתן פלד:
 אני עובד מול הקבלנים שזכו אצלנו במכרז
נתן פלד:
 יש אצלנו בקו הירוק ספציפית שלושה קבלנים זרים שזכו
נתן פלד:
CRTG, PCCC ועוד אחד שאני לא זוכר את שמו
קריאה:
CSCEC
נתן פלד:
תודה
צביקה דוד:
סינים, בקיצור
קריאה:
אבל זה לא חברות בנייה למגורים
משה נקש:
זה במסגרת הפרויקטים המיוחדים
אליהו מרידור:
אלה חברות הביצוע לפרויקטים חיוניים
אליהו מרידור:
 זה נותן את המענה לסקירה שהתייחס מר נקש לעניין הפעלת מכשור טכנולוגי חיוני כמו אותן מקדחות ענקיות וכהנה
נתן פלד:
שלושת החברות האלו זכו במכרזים כדין ומנהלות צוות, חלק צוות מומחים וחלק צוות פועלים
נתן פלד:
 חלק צוות פועלים מקצועי וחלק צוות ידיים עובדות
נתן פלד:
 ראוי לציין שכשמגיע קבלן זר, הוא מגיע עם חבילה מסוימת שכוללת הכול, מהפועלים עד האנשים שמארגנים
נתן פלד:
 בסוף הם צריכים מתורגמנים, צריכים מקום לישון עד טבח
נתן פלד:
 הם מגיעים כחבילה שבסוף ככה הם עובדים
נתן פלד:
 יש להם תרבות
נתן פלד:
 אי אפשר להתעלם מהתרבות שלהם
נתן פלד:
 יש להם לפעמים את שנת הצוהריים
נתן פלד:
 הם מגיעים לישראל ויש להם את התרבות שהם עובדים בה וככה הם ממשיכים לעבוד במשך כל תקופת הפרויקט
אליהו מרידור:
איך ממשקי העבודה שלהם עם בני עמים אחרים בתרבויות שונות, בקצבי עבודה שונים?
נתן פלד:
הפועלים האלו הם פועלים מסורים
נתן פלד:
 הם באים לעבוד
נתן פלד:
 הם לא מחפשים פה להסתובב
נתן פלד:
 הם באים לעשות את העבודה
נתן פלד:
 עובדים בימי שישי, עובדים גם בימי שבת
נתן פלד:
 בסוף יש תקנות גם של עבודה בשבת
נתן פלד:
 הם עושים את העבודה שלהם למשך התקופה שהם מגיעים והם חוזרים חזרה לארץ המוצא
נתן פלד:
 ביום פרוץ המלחמה חצי מהפועלים הלכו
אליהו מרידור:
מה המספר?
נתן פלד:
אני לא יודע להגיד בדיוק את המספר
אליהו מרידור:
הם יצאו באינטר ויזה?
נתן פלד:
אני לא יודע להתייחס
אליהו מרידור:
אתה יודע לומר לי מה האחוז מהם שחזר או שמעוניין לחזור?
נתן פלד:
חצי, ועכשיו אלו שרוצים לחזור, צריכים להוציא להם ויזה חדשה
אליהו מרידור:
זאת אומרת שהם לא יצאו באינטר ויזה, נכון משה?
משה נקש:
לא תמיד צריך להוציא ויזה חדשה
משה נקש:
 יכול להיות שהיה ויזה בתוקף
משה נקש:
 צריך לבדוק את זה
משה נקש:
 כל מקרה לגופו
נתן פלד:
נכון
משה נקש:
בגדול, הוצאנו הנחיה, אדוני היושב-ראש מכיר, גם לגבי ענפים אחרים, שאם עובדים יצאו בעקבות המלחמה ורוצים לחזור אז אנחנו מאפשרים את זה
אליהו מרידור:
מעודדים את זה ומקלים על כל ההליכים הביורוקרטיים
אליהו מרידור:
 אתה אומר ש-50% עזבו ו-50% מתוך אותם 50% חזרו או מעוניינים לחזור
נתן פלד:
לגייס מחדש את הצוות, אם אני מעוניין שיהיה 50 פועלים ועזבו אותי 50%, ועכשיו להביא ויזות חדשות ל-25 פועלים או כמה פועלים שצריך, כל מקטע או כל פרויקט, כל קבלן זה לפי סד"כ העובדים שלו
אליהו מרידור:
ידוע ששרת התחבורה התרעמה ואפילו כעסה על נטישה חד-צדדית בתקופת המלחמה של אותם עובדים של חברות שהן נותנות שירות אאוטסורסינג, מה שנקרא
אליהו מרידור:
 האם נשקלת ונבחנת אפשרות התקשרות עתידית בפרויקטים אחרים איתם? אני שואל גם אותך וגם את נציג משרד התחבורה
נתן פלד:
אנחנו בסוף מתקשרים מול קבלני ביצוע שיש להם ניסיון, שברגע שהם זוכים במכרז הם מקבלים אשרה
נתן פלד:
 הם לא רשומים ברשם הקבלנים
נתן פלד:
 כל פעם כשהם זוכים במכרז הם מקבלים פטור, אז בסיטואציה הזאת הם עושים את הפרויקט והם ממשיכים הלאה
נתן פלד:
 אין פה עניין של כוח אדם
צביקה דוד:
אם יורשה לי להוסיף
צביקה דוד:
הוא ציין רק את שלושת הזכיינים, אבל בחברת נת"ע יש עשרות רבות של קבלנים
צביקה דוד:
 גם אני קבלן של חברת נת"ע ולכן הם כן התבססו על עובדים פלסטינים ומחר בבוקר הם צריכים להתבסס על עובדים זרים
אליהו מרידור:
      יצחק מחליף אותי לדקות הקרובות
יצחק קורן:
אם תוכל רק לחזור על מה שאמרת
צביקה דוד:
ציין ידידי שיש שלוש חברות שהגיעו בהסדר מיוחד עם העובדים שלהם לחברת נת"ע
צביקה דוד:
 אני אומר שגם בחברת נת"ע שהיא מבצעת תשתית לאומית הכי גדולה שיש בישראל והולכת להיות עוד יותר עם המטרו, בעצם יש עשרות חברות ישראליות שעובדות בנת"ע והן זכייניות של נת"ע, שהן התבססו עד ערב המלחמה על עובדים פלסטינים ומחר בבוקר או אתמול צריך לדאוג לעובדים זרים שיחליפו אותם כדי להמשיך את העבודה
דיקלה טקו:
שאלה למשרד האוצר
יצחק קורן:
בהמשך להחלטת הממשלה 175 הוחלט להקים צוות ישים בראשות אגף התקציבים
יצחק קורן:
 האם אתה יודע לעדכן מה הסטטוס שלו?
רום בר-אב:
כן, אני אשמח
רום בר-אב:
 קודם כל אני אשמח לדייק ולהגיד שהיום ועד ליישום החלטה 175 כפי שהוזכר פה, יש עובדים זרים שמוקצים לטובת תשתיות לאומיות תחת החלטת ממשלה 3431 משנת 2018 שהיא תיקנה החלטת ממשלה קודמת משנת 2005 אני חושב, כלומר יש כבר הרבה שנים עובדים זרים שנכנסים לטובת תשתיות לאומיות
יצחק קורן:
במספרים אתה יודע להגיד?
רום בר-אב:
רשות האוכלוסין אולי יוכלו תיכף לדייק אותי, אבל יש כמויות משמעותיות
יצחק קורן:
ואין הבדל בין הלאומיות מבחינתכם בהחלטה הזאת
רום בר-אב:
אני אסביר
רום בר-אב:
 החלטה 3431 מספקת מענה למגוון רחב של פרויקטים ולכמויות רחבות
רום בר-אב:
 במסגרת ההחלטה יש קריטריונים מאוד ברורים לאיזה פרויקט יכול להיכלל ולקבל מענה במסגרת המנגנון שנקבע בהחלטה, ומה המנגנון שמובילה רשות האוכלוסין שקובע איזה פרויקט נכנס לאותו מענה
רום בר-אב:
 בשנה שעברה במסגרת עבודת מטה משותפת של כל המשרדים הרלוונטיים זיהינו שיש פרויקטים לאומיים מסוימים שמתקשים לקבל מענה במסגרת המנגנון הזה, ולאור החשיבות המשמעותית שלהם אנחנו רוצים להבחין אותם ולספק להם מנגנון אחר
רום בר-אב:
 מתוך הדבר הזה נולד הרעיון, וכמובן לצד החוק של מיזם תשתית לאומיות שאני מניח שכולנו מכירים, שעבר במסגרת ההסדרים האחרון, חוק מאוד עבה, במסגרת החוק הזה הוצג לנו הצורך של שימוש בעובדים זרים בעבור הפרויקטים האלה כנדבך מאוד משמעותי בחלק מהם, ועבדנו ביחד בעצם עם המשרדים הרלוונטיים לייצר מנגנון לפרויקטים האלה
רום בר-אב:
 הפרויקטים האלה נקבעו בהצעת המחליטים של 175
רום בר-אב:
 יש בסוף טבלה ארוכה שמפרטת מה נכלל תחת הכותרת או קטגוריה של מיזם תשתיות חיוני
רום בר-אב:
 ההחלטה בעצם מגדירה שבעבור הפרויקטים האלה תהיה מכסה נפרדת של 1,500 עובדים
רום בר-אב:
 המטרה של הדבר הזה בעצם לאפשר כניסת עובדים בעבור אותם מיזמים
יצחק קורן:
המספר הזה הוא מספיק, ה-1,500?
רום בר-אב:
עשינו מיפוי צרכים כשעשינו את ההחלטה
רום בר-אב:
 יש פה גם סעיף שמגדיל את המכסה הזאת בכפוף למימוש, סעיף 17(6)(ד), והמטרה הייתה פה לספק מענה לפרויקטים האלה שיש להם חשיבות לאומית כאמור, לצד שמירה על זכויות העובדים
רום בר-אב:
 יש פה הרבה מאוד תנאים שמדברים על מה הקריטריונים של עובדים שיכולים להיכנס במסגרת ההחלטה
רום בר-אב:
 יש פה מדינה עם תוצר גבוה או שווה, הסכם בילטרלי וכו'
רום בר-אב:
 בנוסף לכך בשביל לאפשר הגעה של עובדים נוספים ולהגדיל את הכמות של העובדים שיכולים לבוא קבענו קריטריונים נוספים שדורשים הגדרה יותר מעמיקה
רום בר-אב:
 ההגדרה הזאת תיקבע בצוות כפי שמפורט בסעיף 18 של ההחלטה
רום בר-אב:
 אנחנו קיימנו עבודת מטה בין המשרדים ללא כינוס רשמי אצל הצוות, ואנחנו בהחלט צריכים להשלים אותו
רום בר-אב:
 אנחנו נכנס את הצוות, נשלים את עבודת המטה ונשלים את הסעיפים הנדרשים בהחלטה
דיקלה טקו:
מתי הצוות יתכנס?
רום בר-אב:
הצוות יתכנס בהקדם
רום בר-אב:
     (היו"ר אליהו רביבו)
אליהו מרידור:
אנחנו מדברים על הצוות הבין-משרדי שמשום מה שכח להתכנס?
רום בר-אב:
עכשיו אמרתי, אנחנו קיימנו עבודת מטה אבל לא ביצענו כינוס רשמי של הצוות, ואנחנו נשלים את זה
אליהו מרידור:
מה הסיבה שעד היום הוא לא כונס?
רום בר-אב:
לא ביצענו את הכינוס
אליהו מרידור:
אם הוא היה מתכנס, מתי הוא היה אמור לסיים את עבודתו?
רום בר-אב:
על פי ההחלטה, 90 יום מהעברת ההחלטה
אליהו מרידור:
כמה זמן עבר?
רום בר-אב:
יותר מ-90
אליהו מרידור:
כמה? למה לענות בחמיצר? אני לא חכם כמוך
אליהו מרידור:
 כמה זמן, רום?
רום בר-אב:
ההחלטה עברה ב-24 בפברואר
אליהו מרידור:
רק לקבל אינדיקציה, רק להבין
אליהו מרידור:
 תן לי רגע לומר לך משהו
אליהו מרידור:
 כשבן אדם קובע עם חבר שלו לקפה ל-16:00 והוא מתקשר להגיד לו, אני לא אגיע בדיוק ב-16:00, זאת אומרת אל תרתיח את המים, זה מ-16:10 כזה, לא יכול להיות שבסוף הוא יגיע ב-02:00 בלילה
אליהו מרידור:
 כשבן אדם אומר, אני לא אגיע בדיוק ב-16:00, זה טיפה אחרי 16:00
אליהו מרידור:
 כשאתה אומר לי עד 90 יום, אגב, זה לא 90 יום זה עד 90 יום, בסדר? אז בוא נדייק בסמנטיקה, היא מאוד חשובה
אליהו מרידור:
 כשאני אומר לך כמה זמן עבר מה-90 יום, אתה אומר לי, עבר מעט יותר מה-90 יום
אליהו מרידור:
 כמה זה מעט? חבר הכנסת קרויזר, קצת יותר מ-90 יום
אליהו מרידור:
 לא 90 יום, 94 ימים, 99 ימים
אליהו מרידור:
 עד 90 יום לא התכנסה הוועדה הבין-משרדית
אליהו מרידור:
 מפברואר עד 90 יום, זאת אומרת מפברואר היינו אמורים עד מאי לקבל תוצאה ואנחנו עוד עשר שניות כבר מחליפים שנה, אז כשאני שואל בעדינות וברמיזה מתי כן, מצופה ממך, אתה בחור מאוד רציני, מאוד איכותי, מאוד יסודי, אני משוכנע
אליהו מרידור:
 אני מוכן לחתום על כך שאם זה נפל, זה לא נפל במשמרת שלך, אבל עדיין כשאני שואל אותך, אוקיי, עד היום לא, "בדיל ויעבור" אומרים
אליהו מרידור:
 אני אומר לך, מתי כן? במקום שתגיד לי, מחר, זאת אומרת בוא, אני רוצה לצמצם, ואז אני אומר, מודה ועוזב ירוחם מה שנקרא, בוא נתקדם הלאה
אליהו מרידור:
 כשאתה אומר לי בקרוב, זה אומר, אני עדיין לא רוצה להתחייב על מועד, ופה אני נכנס ללחץ
אליהו מרידור:
 אתה מבין עכשיו מאיפה זה מגיע?
רום בר-אב:
יש פה כמות יותר ממשרד אחד או שניים
רום בר-אב:
 זה מצריך תיאום של כולם
רום בר-אב:
 אנחנו נעשה את זה בהקדם האפשרי
אליהו מרידור:
 במקרה הכינותי מראש חלק מאנשי לשכתי שמחכים רק בשביל לתאם
אליהו מרידור:
 תביא עכשיו את הפרטים של מי
אליהו מרידור:
 עד סיום הדיון אנחנו נתאם לכם
אליהו מרידור:
 אתם לא יודעים לתאם, אני אעזור לך
רום בר-אב:
אנחנו נתאם, אין שום בעיה
אליהו מרידור:
אז תן לי מועדים
רום בר-אב:
אני אבדוק ואנחנו נחזיר לוועדה תשובה מפורטת מתי אנחנו נפגשים
אליהו מרידור:
אני באיחור של שנה, אני אחכה עוד שבועיים? איזה מן דבר זה? טוב, אנחנו היום יום שלישי
רום בר-אב:
עד סוף השבוע אנחנו נחזיר לוועדה תשובה מפורטת מתי אנחנו נפגשים
אליהו מרידור:
אוקיי, ובפועל זה לא יהיה מעוד שבוע
אליהו מרידור:
 תרשמי את זה בבקשה לפרוטוקול
צביקה דוד:
אולי אפשר לעבור לשיטת הקבלנות
צביקה דוד:
 קבלן, אתה אומר לו מתי, הוא אומר לך X זמן, ככה זה עולה
צביקה דוד:
 נראה לי שזה הפתרון
אליהו מרידור:
אני מצר על כך דווקא בגלל שמדובר בחבר'ה מהרציניים ביותר שאני בממשק עבודה איתם
אליהו מרידור:
 הרציניים והאחראים ביותר, וזה אתם ואתה בדגש גדול, לכן אני מצר על כך
אליהו מרידור:
 אני מניח שאתם יודעים שכל שיהוי כזה פשוט מרסק ענף שלם, כלכלה שלמה, אנשים, חברות שלמות וזה מתגלגל עד רמת הפרט
אליהו מרידור:
 זה פשוט בלתי מתקבל על הדעת
אליהו מרידור:
      אנחנו נחזור למר פלד
אליהו מרידור:
 אני אשמח אם תוכל בבקשה להרחיב לי על פרויקט המטרו, כמה מומחים זרים לבניית מנהרות שמגיעים, כמה אמורים להגיע, מתי להבנתכם הוא מתחיל בשלב המומחים?
נתן פלד:
כרגע המצב הוא שה-lay manager זכו במכרזים
נתן פלד:
 עשו join venture עם מספר חברות מחו"ל, חלק מצרפת, חלק מאנגליה, חלק מספרד
נתן פלד:
 זה יועצים מומחים שאמורים להגיע
נתן פלד:
 אנחנו מדברים על תחילת עבודות
נתן פלד:
 אני מאמין שייקח לזה זמן
נתן פלד:
 כרגע אנחנו בתכנון מוקדם
נתן פלד:
 אחרי זה יעברו לתכנון מפורט ויצאו למכרזים
נתן פלד:
 אני לא יודע להגיד לך כמה זה רלוונטי עכשיו המצב הנוכחי כי אנחנו מסתכלים על טווח ארוך
נתן פלד:
 כרגע לטווח הקצר אנחנו מדברים לפרויקטים הרק"לים שהם צריכים את הידיים העובדות
אליהו מרידור:
      נמצא פה מר אבי תפארת
אליהו מרידור:
 שלום, אדוני
אבי תפארת:
שלום, אני נציג של חברות ביצוע זרות בענף הבניין דווקא
אבי תפארת:
 באנו לדבר על המצוקה שלנו בענף הבניין
אבי תפארת:
 כפי שידוע לאדוני יש כיום כעשר חברות ביצוע זרות סיניות פלוס אחת תורכית
אבי תפארת:
 המצב שהיה עד ה-7 באוקטובר הוא היה עוד איכשהו נסבל מבחינתנו, אבל מה-7 באוקטובר המצב שלנו נקלע לתופעה של נטישה של המון עובדים זרים, הן נטישה כלפי חו"ל, אבל המסה העיקרית היא נטישה כלפי עבודה בצורה לא חוקית פה בישראל
אבי תפארת:
 מה שקרה, כל קבלן שהעסיק עובדים פלסטינים בפינוי בינוי, בתמ"אות למיניהן בכל אזור המרכז, מהמצוקה שלו לסיים את הפרויקט הוא נאלץ לקחת את העובדים מהפרויקטים שלנו
אבי תפארת:
 אין אכיפה בענף
אבי תפארת:
 רשות האוכלוסין וההגירה/משטרת ההגירה לא פועלת בענף מאז הקורונה
אבי תפארת:
 הנטישה שלנו היא יום-יומית
אבי תפארת:
 אנחנו נאלצים להוריד מנופים מפרויקט
אבי תפארת:
 אם יש לי פרויקט בבת ים שיש בו כשמונה מנופים, אנחנו מפעילים רק ארבעה, מחצית, בגלל שאין עובדים למטה אז אין טעם להעלות מנופאי למעלה
אבי תפארת:
      אנחנו חתומים על חוזה עם לוחות זמנים, מאוד דרקוני
אבי תפארת:
 אנחנו בטוח לא נעמוד בלוחות הזמנים
אבי תפארת:
 בגוף החוזה יש מה שנקרא בונוס או קונוס
אבי תפארת:
 לא עומדים ביעדים
אבי תפארת:
 אנחנו מתחילים לשלם קנסות
אבי תפארת:
 מדובר על 0
אבי תפארת:
15% מהיקף החוזה ליום
אבי תפארת:
 אנחנו חשופים לתביעות בהיקפים של עשרות מיליונים אם לא מאות מיליונים
אבי תפארת:
 כרגע החברה שאני מייצג, היה לנו מכסה של 939 עובדים עד סוף 2022
אבי תפארת:
 בשנת 2023 התחילו לנטוש אותנו
אבי תפארת:
 מפרוץ המלחמה הנטישה הגענו למצבת עובדים של 640 עובדים נכון להיום
אבי תפארת:
 כמובן אנחנו חתומים על היקף עבודות
אליהו מרידור:
אתם ביקשתם אישור לגייס עובדים שכבר עבדו ועזבו כדין, ובין היתר בעקבות פנייתי רשות האוכלוסין, המינהל לעובדים זרים אישרה לכם
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת כמה מתוכם קלטתם?
אבי תפארת:
עוד לא אישרה לנו
אליהו מרידור:
אישרה לכם
אבי תפארת:
עוד לא קיבלנו
אליהו מרידור:
אז הנה אני מספר לך שאישרה לכם
אליהו מרידור:
 כמה זמן מהרגע שאתה מקבל אישור אתה מחזיר לארץ עובדים שעבדו פה ויצאו כדין ואתה מעוניין בהם בחזרה?
אבי תפארת:
יש לנו אפשרות כן להכניס אותם, אמנם לא במסה כי ממשלת סין גם מערימה עלינו קשיים, על החברות
אבי תפארת:
 הנוהל של הבאה בצורה הרגילה הוא נוהל ארוך מאוד, הביורוקרטיה, למרות שקיצרו לנו כרגע חלק מהביורוקרטיה להבאה של העובדים, זאת אומרת אין את המפגשים יותר בקונסוליה, אין את הראיונות של העובד בקונסוליה אלא אנחנו מחתימים נוטריון בסין
אליהו מרידור:
אין ראיונות לעובד שהוא שב, כשסיים את עבודתו - - - ?
אבי תפארת:
לא, לא, כרגע ביטלו את זה
אליהו מרידור:
זה בסדר
אבי תפארת:
באו לקראתנו בקטע הזה
משה נקש:
חסכנו את הפרוצדורה הזאת
אליהו מרידור:
 בדיון פנימי קודם שקיימנו היום, ראש מינהל עובדים זרים השיבה לי שאכן כבר התקבלה החלטה בין היתר בעקבות שיח שהיה לנו בנושא, ושההחלטה פורסמה ויצאה
אבי תפארת:
עוד דבר אנחנו רוצים לדון זה הנושא של המכסה שרובצת
אבי תפארת:
 אם יש לי רישיון ל-934 כשביקשתי הגדלה כרגע ל-1,300 בגלל המחסור, ואני אמצה את האפשרות להביא את ה-300 מעל ה-1,000, אז זה יכסה
אבי תפארת:
 עדיין המכסה של הברחנים שהם פה בארץ יושבת עלינו
אבי תפארת:
 או שהרשות תצא בקריאה לעובדים שמי שחוזר - - -
אליהו מרידור:
מר נקש, ברשותך התייחסות
אליהו מרידור:
 מר אבי תפארת אומר, יש שתי סוגיות, האחת, בבקשה להשיב עובדים זרים שסיימו את עבודתם ועזבו את הארץ כדין והם מעוניינים להחזיר אותם בחזרה
אליהו מרידור:
 על כך נעניתי בחיוב על ידי עו"ד משש
אליהו מרידור:
 הסוגיה הנוספת, הואיל וברחן עדיין נחשב כחלק מהקפסיטי של החברה, הוא יודע להגיע לחלק לא מבוטל מאותם עובדים שלא מזמן סיימו את עבודתם אפילו, ולקלוט אותם בחזרה באופן חוקי
משה נקש:
מצאת את העובדים ואתה מבקש לרשום אותם מחדש, אז תגישו, אנחנו נבחן את זה
אבי תפארת:
למה צריך לבחון?
משה נקש:
אתה מבקש משהו, אז תבקש
אבי תפארת:
קיבלנו תשובה שלילית
משה נקש:
אתה רוצה תשובה בלי שנבדוק?
אבי תפארת:
לא
אבי תפארת:
 אנחנו מגישים בקשות לרישום של עובדים שקיימים פה בארץ ואנחנו מקבלים תשובה שלילית
משה נקש:
צריך לבדוק את זה
אליהו מרידור:
מה שאומר מר תפארת, יש פה עניין של מדיניות
אליהו מרידור:
 הוא מבקש שתשקלו אותה בחיוב, כך שכולם ייהנו מזה
משה נקש:
אם הבקשה היא להסיר מהמכסה את העובדים - - -
אליהו מרידור:
לא, לא, זאת לא בקשתו
משה נקש:
יש הרבה עניין עם העובדים האלה שנחשבים ברחנים, נוטשים, כל ההגדרות האלה
משה נקש:
 בדרך כלל הם עובדים בענף וכולנו מכירים גם את הדברים האלה
אבי תפארת:
אבל במקום אחר
משה נקש:
אצל מעסיק אחר לפעמים
אבי תפארת:
לא בצורה חוקית