GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד מור:
 באים ומדברים על הודים, אני בתקווה בכלל שהם יצליחו לקלוט אותם בצורה מסודרת פה, כי אם אתה תדבר על הרומנים, על הטורקים, על חבר'ה מהסוג הזה שעבדו פה בארץ ונתנו מענה בענף, יכול להיות שיהיה פה עודף של עובדים זרקים, שגם לא יצליחו לתת מענה מקצועי בפועל
יצחק קורן:
יש לך מדינת יעד, שאתם מהניסיון שלכם אומרים: זאת מדינת יעד של עובדים, שהם טובים לענף השיפוצים?
דוד מור:
חד-משמעית, גם הוכיחו את עצמם, לדוגמה רומניה
דוד מור:
 רומניה מדינה שהוכיחה את עצמה
אליהו מרידור:
אני רק רוצה לעדכן אותך, אל תבנה על רומניה
אליהו מרידור:
 אני מאוד מאוד השתדלתי להעלות מרומניה
אליהו מרידור:
 המציאות שבה בעבר הגיעו פועלים מרומניה היתה לפני שכל הגוש האירופי עבד כמקשה אחת
אליהו מרידור:
 היום לרומני משתלם, זמין, זול לעבוד במדינה סמוכה אליו במעבר יבשתי, כשהוא מקבל במכפלות של יורו ויכול לחזור לביתו לעתים תכופות, ולא באמצעות אינטר ויזה פעם בתקופה ממושכת
אליהו מרידור:
      אבל כאן אני שואל את הגברת ארן, ברוכה השבה אחרי נסיעה ארוכה
דוד מור:
מה לגבי הטורקים? זאת אוכלוסיית עובדים שהוכיחה את עצמה
אליהו מרידור:
לגישתי, אין כניסה לטורקים, כל עוד האנטישמי המרושע ארדואן עומד בראשה
אליהו מרידור:
 אין לי בעיה עם הטורקים, יש לי בעיה עם הממשל ועם המושל העריץ שלהם
אליהו מרידור:
 לי אין שום כוונה לקדם ולטפח את הכלכלה שלהם
אליהו מרידור:
 חשוב שנבין, שכשמדינה שולחת עובדים מגבולותיה, זה בבחינת זה נהנה וזה לא חסר, כי אנחנו רוצים להתפתח ולהעסיק ולצרוך שירות, והם מחיים את הכלכלה שלהם
אליהו מרידור:
 לא ראוי ולא ציוני בעיניי, שבימים שבהם העריץ המרושע שלהם מטנף עד כדי כך על מדינת ישראל ומכחיש את השואה שחווינו ב-7 באוקטובר, יזכה להחיות את הכלכלה הרופסת והמושחתת שלו על ידי כספים שמגיעים ממדינת ישראל
דוד מור:
אני חוזר ואומר לגבי ענף הבנייה והשיפוצים – אנחנו חלק בלתי נפרד, גוף אחד
אליהו מרידור:
זה לא הבנייה והשיפוצים, שוב פעם אני מנסה להסביר
אליהו מרידור:
 בנייה כוללת בתוכה בנייה רוויה, בנייה צמודת קרקע, תשתיות, שיפוצים, פיגומים וכן הלאה
אליהו מרידור:
 כל מה שמזין את הענף נכלל בתוך אותו ענף
אליהו מרידור:
 זה שיש בלבול, זו לקונה
אליהו מרידור:
 השאלה הזאת מופנית גם לגברת ארן נציגת משרד הבינוי והשיכון, וגם לנציגי משרד האוצר
אליהו מרידור:
 לכן אני אפתח בברוכה השבה – הגברת ארן חזרה לאחר נסיעה ממושכת מאזור המזרח, הודו וסרי לנקה לקליטת עובדים חדשים בענף הבניין
אליהו מרידור:
 אם תרצי להתייחס לזה, אשמח שתתני סקירה, אבל קודם נתחיל בשאלה שמופנית - - -
מיכאל אורן:
אני לא ידעתי שביטוח לאומי לא הגדיר את המקצועות האלה בהיבט של התמריץ, ואני רוצה לבדוק את העניין הזה, כי מבחינתנו, כשאנחנו אמרנו מי זכאי בענף הבניין לקבל את המענק, דיברנו על ענפים כאלה בהחלט גם
מיכאל אורן:
 לא הגבלנו, לא הגדרנו בתוך עולם הבניין מי כן ומי לא
מיכאל אורן:
 מבחינתנו, שיפוצים זה חלק מהעניין
מיכאל אורן:
      אני רוצה להגיד משהו באופן כללי על ענף השיפוצים
מיכאל אורן:
 קודם כל, משרד הבינוי והשיכון, כשעסק בנושא של עובדים זרים, המטרה שלו היתה במקור – אני מדברת על לפני מלחמת חרבות ברזל – לתת מענה לצורכי הביקוש הגדולים של בנייה של יחידות דיור רוויות, ולכן לקחו את עקב האכילס הכי משמעותי של הדבר הזה, של בנייה של המון יחידות דיור ב-bulk גדול - - -
אליהו מרידור:
אני יכול רגע לחזור על תחילת ההסבר? כי יצרתם איזשהו בידול עד ה-7 באוקטובר, אם את יכולה להרחיב על זה
מיכאל אורן:
אני לא אגיד שיצרנו איזשהו בידול, אני אומרת שענף השיפוצים נשען עד כה תמיד על פלסטינים
מיכאל אורן:
 הוא נשען כך מהרבה סיבות, חלקן אובייקטיביות, גם אופי ההעסקה שהיה לענף השיפוצים, זה לא אותה כמות שעות, אלה לא אותן עלויות בהכרח שצריך לממן עובדים
מיכאל אורן:
 אגב, היו מערכות יחסים
אליהו מרידור:
האם בעיניכם כמות השעות המושתת לא מחייבת התייחסות מחדש, כשאנחנו מבינים שבענף הבנייה - - -
מיכאל אורן:
היא מחייבת, ולדעתי יש על זה דיון כרגע בנושא ההסדרים, אם אני מבינה נכון
אליהו מרידור:
אוקי, אז אני טיפה ארחיב
אליהו מרידור:
 היום כדי להביא עובדים זרים, לדוגמה לענף הבניין, המעסיק מתחייב להעסקה של לא פחות מ-236 שעות עבודה בחודש
אליהו מרידור:
 אנחנו מבינים שבענף הבניין לא בהכרח עובדים בימי שישי
אליהו מרידור:
 בחורף ברוב האתרים, אם לא מדובר בחברות גדולות שהאתרים שלהם הם סוג של אצטדיון, שעות העבודה הן שעות האור
אליהו מרידור:
 אם אנחנו פועלים באופן מצרפי לשעות אור סבירות, זה אומר שלא ניתן להגיע ל-236 שעות, גם אם אני לא מתייחס כרגע להשלכות מזג האוויר, כשגשום והמבנה עדיין לא בנוי ולא מקורה, ניתן באמת לעבוד, בוודאי ובוודאי בתשתיות, שזה גם תת ענף בענף הבנייה
אליהו מרידור:
 לפיכך, בעיניי מדובר בלקונה בתום לב, ואין שום מנוס מחשיבה מחודשת והתאמה של שעות העבודה הסבירות שניתן להפעיל
מיכאל אורן:
להבנתי, האוצר עושה איזושהי חשיבה כזאת, אולי עדיף שהוא יתייחס, אבל זה על הפרק, אני רואה את זה קורה
מיכאל אורן:
 מודל ההעסקה היה שונה בשיפוצים
מיכאל אורן:
 עוד לפני חרבות ברזל, אבל עכשיו זה מקבל משנה תוקף – אתה מההתאחדות, נכון?
מיכאל אורן:
אוקי, אז יש לנו איזה מיזם משותף, שרצינו לבצע בהקשר הזה, של מעין הכשרה מקומית והשמה בקצה, ואנחנו על זה
מיכאל אורן:
 אני מאמינה שזה שבוע, שבועיים עד שזה באוויר לטובת העניין הזה
מיכאל אורן:
 אנחנו מזהים בשוק המקומי פוטנציאל בהקשר הזה, והמטרה כאן היא באמת לקחת אנשים, להכשיר אותם ולהבטיח איזושהי השמה בקצה אצל מעסיק
מיכאל אורן:
 אנחנו מקווים שהדבר הזה יעבוד
מיכאל אורן:
      אני גם אגיד שמה שהתייחסתי קודם לגבי ביטוח לאומי, הוא גם קריטי בעיניי
מיכאל אורן:
 יש גם שיח עכשיו עם לשכות תעסוקה, עם משרד העבודה בכל נושא ההכשרות בזירה המקומית לנסות לעשות אולי גם שינוי בנרטיב
יצחק קורן:
יש לכם איזה פרק זמן שאתם תחומים בו, או שאת יודעת שזה יוצא לפרסום?
מיכאל אורן:
לגבי המיזם המשותף זה ממש עניין של שבוע, שבועיים לכל היותר עד שזה באוויר, ואנחנו  מתחילים להתקדם - - -
אליהו מרידור:
כמה זמן את מבקשת כדי לבדוק ולתקן את המעוות מול הביטוח הלאומי?
מיכאל אורן:
אני פעם ראשונה שומעת על זה, אז אני צריכה לדבר עם האוצר ולהבין מה הסיפור, אבל אותי זה מפתיע, כי אנחנו לא סגרנו את זה
אליהו מרידור:
נסכם בינינו שעד תחילת השבוע, תעבירי את התייחסות ומסקנות הביניים גם לוועדה וגם להתאחדות
מיכאל אורן:
בטח, אין שום בעיה בהיבט הזה
מיכאל אורן:
      אני גם יודעת שנעשו דברים בזירה של רשות האוכלוסין וההגירה בהיבט של עובדים זרים עם שיפוצים, אם אני זוכרת נכון
משה סנה:
את נסעת למזרח, יש ביקוש לעבוד בארץ? כי זה נושא שעלה, וזה הכי חשוב
מיכאל אורן:
הודו היתה הצלחה ממש טובה
משה סנה:
מה זה אומר הצלחה? תפרטי את זה
מיכאל אורן:
היו שם מיונים
מיכאל אורן:
 אני חושבת שמתוך ה-6,000 שפחות או יותר הגיעו להתמיין, 4,600 בערך עברו את המיונים, ומבחינתנו הם עכשיו בתהליך לראות איך מקדמים את הדבר הזה
אליהו מרידור:
את יכולה בבקשה להרחיב מה הוא התהליך?
מיכאל אורן:
התאגידים היו צריכים לקבל את השמות של מי שעבר במיונים
מיכאל אורן:
 יש עוד איזושהי קבוצה של חבר'ה שעברו את המיונים, הגיעו דרך תאגידים קודמים, אבל לא היו דרך התאגידים הרשומים פה, שצריך לראות מה עושים איתם עכשיו, זה בעבודה
מיכאל אורן:
 יש צורך שלהם להשיג את כל ההיתרים, את כל הרישיונות לפי הנוהל שיצא מרשות האוכלוסין
אליהו מרידור:
יש פה נציג של ההתאגדות? של התאגידים?
משה סנה:
מה הפוטנציאל של כמות העובדים מהודו?
אליהו מרידור:
ברשותך, רק רגע
אליהו מרידור:
 הוא ענק, הוא ענק
קריאה:
הוא ענק, עשרות אלפים
משה סנה:
אז מעולה
מיכאל אורן:
רגע, יש גם את הבילטרלי, שאני אשמח שהרשות תתייחס
אליהו מרידור:
כמובן שרוב הפוטנציאל הוא הבילטרלי
אליהו מרידור:
 אם אתם קצת פחות מצויים בהבדלים שביניהם ובהליך המזורז והחריג של מדינת ישראל, בהובלת משרד הפנים ומנהל עובדים זרים, אני אתייחס יותר מאוחר, אבל אני שואל אם נציג של אלדד ניצן נמצא פה – לא, הוא הוזמן?
דיקלה טקו:
הוזמן
אליהו מרידור:
אוקי, אז אני אספר לכם מה אני שאלתי את הגברת ארן
אליהו מרידור:
 מכיוון שמר אלדד, מסיבותיו שלו, לא הגיע ולא שלח נציג, יכול להיות שהוא חשב בתום לב, שאם הוא לא יגיע או לא ישלח נציג, אני לא אציף את מחדליו, אבל הנה, אני פה כדי לעשות אותו
משה סנה:
מה התפקיד שלו?
אליהו מרידור:
אלדד ניצן הוא יושב-ראש התאחדות התאגידים בענף הבניין
משה סנה:
תאגידים שמייבאים עובדים?
אליהו מרידור:
 יש 49 היום, הגישו בערך 150 תאגידים חדשים - - -
עינבל משש:
280
אליהו מרידור:
באמת? אוקי, אז מדווח כרגע שזה פי שניים, כ-280 תאגידים חדשים מבקשים להצטרף
אליהו מרידור:
 נאחל לכל מי שבאמת עומד בתקנים, שיעשה זאת בתבונה, בחוכמה, ושיצליח במעשה ידיו
קריאה:
שיעמוד בכללים
אליהו מרידור:
נכון, אז אני אבטא את זה כאן
אליהו מרידור:
 תמיד אני מבקש שכל ענף יבצע את התהליכים במקביל ולא בטור
אליהו מרידור:
 הנחיתי את התאגידים לעשות כן ביתר שאת, בוודאי מאז פרוץ המלחמה
אליהו מרידור:
 כדי שעובד יגיע למדינת ישראל, צריכה להיות מכסה, צריך להיות צורך, שהשוק יזהה את הצורך
אליהו מרידור:
 לצורך העניין, בענף הבניין התאגיד אמור ליצור קשר עם חברת כוח אדם מורשית באותה מדינת מקור
אליהו מרידור:
 הם אמורים לגייס עבורו עובדים, כנגד זה אמורה לצאת משלחת, שתבחן ותמיין שאכן העובדים עומדים בדרישות הישראליות וברמה הנדרשת
משה סנה:
גם התאגיד? המשלחת מטעם מי?
אליהו מרידור:
לא, המשלחת היא מטעם משרד השיכון, ומי שמרכיב אותה הוא נציגי התאחדות הקבלנים בוני הארץ, הם הזכיינים שנותנים את השירות
אליהו מרידור:
 במקביל לזה, כל עובד שאמור להגיע לכאן, אמור לעבור כמה תהליכים: הוא אמור להנפיק תעודת יושר מהמשטרה – ומיד אני אשמח שנרחיב גם על זה את הצוהר – והוא אמור להוציא  תעודה רפואית, שבאמת אכן הוא כשיר מבחינה רפואית להגיע
אליהו מרידור:
 עוד תת תהליך כשרוצים להתחיל בכלל את התהליך הפרטי שלו, נשלחים למנהל עובדים זרים, כדי שייתן את האישור העקרוני להגעתו לארץ
אליהו מרידור:
 כשהוא עובר את כל אלה, שולחים בקשה
משה סנה:
כמה זמן זה כל התהליך?
אליהו מרידור:
עכשיו אני בדיוק מספר לך, חשוב רגע שתבין מה הוא כשל שוק, ומה הוא מחדל של מי שאמור לספק פתרון לענף
אליהו מרידור:
 מכיוון שהמועדים משתנים בין מדינה למדינה בהנפקת שני האישורים, רפואי ומשטרתי, אני דרשתי שמהרגע הראשון שמשרד כוח אדם מציג שם כמועמד, הוא אמור לצאת מנקודת הנחה שאנחנו נבדוק שאכן הוא באמת בעל מקצוע, ולפיכך הוא אמור מראש לשלוח אותו להנפקת תעודת יושר ולאחר מכן תעודה רפואית
אליהו מרידור:
      הנפקת תעודת יושר היא זולה, עולה כמה דולרים בודדים בכל מדינה
אליהו מרידור:
 מועדי ההנפקה משתנים ויכולים להיות ממושכים, לצורך העניין בהודו זה יכול לקחת בין שבועיים לבין ארבעה שבועות, כי הדרישה של מדינת ישראל היא לתעודה שבשביל להנפיק אותה, צריך להגיע בין היתר פיסית לבית המבקש; ומכיוון שיש כמה מחוזות בהודו, והמשטרה לא מספיק דיגיטלית לבדוק בבדיקת מסך אחד את מצבו בכל אותם מחוזות, צריך לעבור ולבדוק
אליהו מרידור:
      אני מפנה מפה את השאלה למנהל לעובדים זרים, האם יכולה להישקל אפשרות להקלה בצורך הנדרש להנפקת תעודת יושר; ובמקביל אני אומר לך, שאז הבדיקה השנייה היא בדיקה רפואית, שלוקחת כמה ימים, כי זה ממש סקר מקיף עם בדיקות דם והמעבדה לוקחת זמן
אליהו מרידור:
 הבדיקה הזאת עולה כ-100 דולר
אליהו מרידור:
 עובד לא מעוניין לשלם 100 דולר, אם הוא לא מגיע
אליהו מרידור:
 אני אומר שמי שמבקש להתמיין, מעמיד סיכון מסוים, כי אם הוא מניח שהוא בריא ואין לו בעיות רישום פלילי והוא באמת בעל מקצוע, אין שום סיבה שהוא לא יגיע
אליהו מרידור:
 אז הוא יצטרך לעשות איזשהו ניהול סיכונים, האם הוא מעוניין לסכן והוא מאמין באמת וסומך על הכישורים שלו להיות מותאם כמי שיגיע לארץ, ולכן הוא ייגש ויעשה את הבדיקות
אליהו מרידור:
 ככה אני ציפיתי ודרשתי, שכאשר שאדם מגיע למיונים, יש כבר את האישורים, כך שטכנית הוא יכול להגיע עם מזוודה למיונים
אליהו מרידור:
 אם מתאים – תעלה על המטוס ותנחת במדינת ישראל
אליהו מרידור:
 משום מה, אני מודה שעדיין לא הצלחתי לפצח את זה, בין היתר כי אני לא מגיע לאתרים עצמם בחו"ל
אליהו מרידור:
 משום מה, בעלי המקצוע שאמורים לרוץ וליזום את הרעיון שאני מבקש לקדם, לא מקדמים את זה, כך שיש לנו מעל 4,000 אנשים שעברו מיון בהצלחה בהודו, שעדיין ממתינים לאישורים רפואיים ומשטרתיים, והם לא יכולים להגיע לארץ
אליהו מרידור:
 אגב, יש כמות כזאת, שכבר יש להם הכול וגם לא מגיעים, וזה נושא שהוא בבדיקה
משה סנה:
כמה פוטנציאל יש לנו מהודו?
אליהו מרידור:
עשרות אלפים
משה סנה:
ומה פער השכר בין הודו לבין ישראל? כדי לדעת כמה זה רווחי להם באמת
אליהו מרידור:
עצום, עצום, יותר מפי שש
אליהו מרידור:
      אנחנו נתקדם
אליהו מרידור:
 מכיוון שבסוף הדיון הוא על פלסטינים, אנחנו לא נגנוב את השיח, ואני אבקש את המשך ההתייחסות מגברת ארן
אליהו מרידור:
 אגב, גם כשאני מדבר על הודים, זה בוודאי משליך ומושלך מעיקרון העסקת פלסטינים
מיכאל אורן:
לאיזה רכיב להמשיך להתייחס?
אליהו מרידור:
מאיפה שעצרת
מיכאל אורן:
האמת, אני אגיד בכנות שאני כבר לא זוכרת, אבל דיברנו על הודו – בסדר
מיכאל אורן:
      לגבי סרי לנקה, אני אגיד שבמיונים היה אחוז די נמוך של עוברים של המבחנים, זה משהו שאנחנו עכשיו רוצים לבדוק
מיכאל אורן:
 באוזבקיסטן היה לנו אירוע, שאני לא יודעת אם אתה מעודכן לגביו, שקרה רשמית אתמול, שלשום, ממש עכשיו
מיכאל אורן:
 אנחנו עושים עליו איזשהו תחקיר, אני מעדיפה להתייחס אליו אחרי התחקיר שאנחנו נעשה, אם זה בסדר
אליהו מרידור:
זה קרה שלשלום, אני חשוף אליו, נאלץ לחלוב, אני מודה
מיכאל אורן:
כן, אנחנו גם צריכים לעשות תחקיר מסודר אצלנו
אליהו מרידור:
אוקי, אני אדלג על זה, אני התכוונתי לפתוח את זה כאן, אבל אני אדלג על זה, ואני אשמח שנרחיב על זה אחרי הדיון
מיכאל אורן:
אני גם אשמח, בטח
אליהו מרידור:
 אתה יכול בבקשה לצאת למר סיב ולעדכן אותו מה הוא הפסיד, ואולי מזה הוא ילמד שמדברים רק ברשות דיבור שלי, ובטח ובטח כשאני מבקש לא להתפרץ, לא לעשות כן, שכן הנושא הזה נמצא בראשי סדרי העדיפויות
דוד מור:
הוא מדבר מדם ליבו, זועק את זעקתנו, זה לא פשוט
אליהו מרידור:
אני מבקש לתת את רשות הדיבור לגברת שירה ליבמן, מנכ"לית מועצת יש"ע, שהופיעה אצלנו גם בדיונים שעסק בתחום בעבר
שירה ליבמן:
שלום וברכה, אני קודם כל דודה של אליקים ליבמן, שחטוף כבר מעל ל-90 יום
שירה ליבמן:
 חשוב לי להזכיר אותו, יחד עם עוד 136 חטופים שעדיין אנחנו מחכים להם בבית
שירה ליבמן:
 חשוב לי להגיד את זה לא סתם
שירה ליבמן:
 הדיון הזה, יש לו הקשר ישיר לחטופים ולחטופות, שנמצאים אי שם בעזה, מתחת לפני הקרקע, מעל פני הקרקע, רעבים, קפואים, לא יודעים מה מצבם
שירה ליבמן:
 התפקיד שלנו כאן זה לוודא שאנחנו לא נצטרך לדבר שוב על אירועים מעין אלה
שירה ליבמן:
      בחרדת הקודש הזאת, אני רוצה להיות שותפה לדיון, שמתקיים כאן בעניין העובדים הזרים
שירה ליבמן:
 העמדה שלי היא מאוד מאוד מאוד ברורה וחד-משמעית, כדי שאנחנו לא נידרש לעוד אירוע נורא שכזה, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו להשתמש באותם כלים ולהמשיך להכניס פועלים פלסטינים כתמול שלשום, ולכן המנהיגות שלנו צריכה לקבל החלטה בעניין המדיניות להכנסת פועלים זרים אתמול
שירה ליבמן:
 באמת עבר כבר המון המון זמן, ואני מתפלאת שעדיין לא התקבלה החלטה אמיצה – אמנם אמיצה, כי זה דורש למצוא פתרון לפועלים הפלסטינים
משה סנה:
זה לא אמיץ, כי יש פתרון, זה רק לקבל החלטה ולראות את האזרחים שלך, לא צריך מעבר
שירה ליבמן:
אני שמחה שאתה אומר שזה כל כך פשוט
אליהו מרידור:
לצד זאת, חבר הכנסת סעדה, אני חושב שמן ההגינות לבטא כאן, שראשי רשויות מיש"ע מקדמים בברכה, תוך כדי עצימת עין, כניסת עובדים פלסטינים לאזורי תעשייה
משה סנה:
לא תקין בעליל
אליהו מרידור:
אין בעיה, אבל חשוב שנקרא לילד בשמו
אליהו מרידור:
 נמצאת כאן נציגה רשמית של מועצת יש"ע, חשוב שנבטא כאן שתוך - - -
שירה ליבמן:
זו החלטה של האלוף
שירה ליבמן:
 סליחה שאני מתפרצת, האלוף קבע שאפשר להכניס פועלים פלסטינים לאזורי תעשייה
שירה ליבמן:
 ראש רשות לא יכול שלא להכניס פועלים, ברגע שמתקבלת החלטה להכניס
שירה ליבמן:
 יש ראשי רשויות שניסו לעשות את זה והם נעתרו בבתי משפט
אליהו מרידור:
את יכולה בבקשה לדאוג לשלוח אלי את זה?
שירה ליבמן:
כן, בהחלט
ששון גואטה:
אבל מה שהיושב-ראש אומר זה שיש כאלה ש– את יודעת, אם היו רוצים, היו באים לכנסת - - -
שירה ליבמן:
נכון, אבל זה בדיוק מה שאני מבקשת מהוועדה
שירה ליבמן:
 למה אני נמצאת כאן? לכאורה, מה הקשר שלי לכניסת פועלים זרים? אני לא חקלאית, אני לא מסעדנית ואני לא קבלן, ואני עדיין כאן, כיוון שיש קשר הדוק בין שתי הסוגיות
שירה ליבמן:
 אי אפשר לא לפתור את הסוגיה של הכניסה של הפועלים הפלסטינים, אי אפשר שלא לדון בפתרון שצריך לתת או לא לתת לכמות הזאת של הפועלים הפלסטינים, שחיה מטר מהבית שלי, אני גרה בבית אל, בסדר? אי אפשר להתעלם מזה, וגם אי אפשר שלא להחליט להכניס עובדים זרים ממדינות אחרות, וזה המצב שקורה כעת – המדינה מחליטה שלא להחליט, שזה נחמד אבל זה לא הגיוני, וזה ממש לא נחמד, אני אומרת את זה כמובן בציניות מה, וזה כואב, זה כואב לי
שירה ליבמן:
 זה לא הגיוני שזאת העמדה של מנהיגות בעת הזאת
משה סנה:
אבל את מבינה שחייב להיות דין אחד לישראל וליש"ע, כי זה היינו הך
שירה ליבמן:
כן, בוודאי, וזאת הדרישה שלנו
אליהו מרידור:
כל שכן, כל שכן
משה סנה:
כל שכן, כי הביטחון שלכם לא פחות חשוב
שירה ליבמן:
וכרגע זה המצב, יש החלטה לא להכניס פועלים פלסטינים לישראל, ואין החלטה כזאת לגבי יהודה ושומרון, וזה לא הגיוני, וזה המצב
משה סנה:
אני מסכים לגמרי
אליהו מרידור:
אני מאוד מאוד מודה לך, אני מבקש להתייחס קודם כל לראשית דברייך
אליהו מרידור:
 כולנו בליבנו ובתפילותינו נמצאים עם תפילותיכם, ואנחנו כולנו לצורך העניין בערבות ההדדית בני משפחה של חטופים ופצועים – לא חטופים, בני ערובה, חשוב שנבהיר את הנרטיב הזה
אליהו מרידור:
      לעניין כניסת פלסטינים, אני אומר את זה גם אליך וגם לחברי משה סעדה, אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאחת הסיבות שבקשתנו לא נענית זו אותה בקשה מהממשלה להחליט
אליהו מרידור:
 אני מנהל על זה כבר סדרה רבה של דיונים
משה סנה:
שלושה מיליארד כל חודש היעדר החלטה
משה סנה:
הולכים לקצץ בתקציב – מחינוך, מרווחה, כאשר יש לנו שלושה מיליארד, שכל חודש משלמים על כך שלא מחליטים, זה לחודש, זה לא שנתי
אליהו מרידור:
אתה לחלוטין צודק
משה סנה:
זה אומר שעד היום 10 מיליארד והמונה ממשיך לדפוק, ולאף אחד לא אכפת, שהממשלה לא מחליטה
אליהו מרידור:
 אני מעדכן אותך - -
קריאה:
אתם בקואליציה
אליהו מרידור:
- - שבין היתר בעניין הזה נפגשתי בנפרד גם עם ראש הממשלה וגם עם נשיא המדינה, ואנחנו צריכים להחליט
אליהו מרידור:
 לצערי, הממשלה – שאנחנו חברי הקואליציה שלה – לא יודעת להחליט
משה סנה:
אני ביקשתי דיון דחוף בסיעת הליכוד והחתמתי חברי כנסת, כדי שיקיימו דיון, שסיעת הליכוד תקבל החלטה
משה סנה:
 זה אחד ממנופי הלחץ על ראש הממשלה ועל הממשלה, כי אי אפשר להחריש כשאתה רואה את המצוקה
אליהו מרידור:
מביך אותי שלא ראית לנכון להחתים אותי גם כן, הייתי שמח עם מרקר לחתום
משה סנה:
אתה פשיטא, אתה מסייע לאירוע הזה, זה ברור
אליהו מרידור:
לגישתי, עדיין אני אומר שצריך לקחת בחשבון שישנם שיקולים בין לאומיים רחבים מאוד מאוד מאוד, וזה שלא מחליטים זה כי מצד אחד ישנה התנגדות להכנסה בעת הזאת ואין את הבשלות הנדרשת, ומצד שני מבינים רוב מקבלי ההחלטות, אם לא כולם, שלא יהיה מנוס ותבוא העת וייכנסו עובדים פלסטינים בהיקף כזה או אחר ובתנאים כאלה ואחרים, ומכאן אני פונה לנציג רח"ל, ואני מבקש רגע לדעת – כי בדברי ההתייחסות שלך אתה דיברת על כך שנכנסים לכאן עובדים פלסטינים רק כשהמעסיק פונה למשרד הרלוונטי, והוא יודע להסביר שההעסקה היא לטובת מאמץ - -
מאיר מחלוף:
- - תמיכה במאמץ המלחמתי
אליהו מרידור:
- - תמיכה במאמץ הלחמתי
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת, האם מבחינתכם תמיכה במאמץ המלחמתי היא רק ישירה, או שאם מצב הרוח הלאומי שלנו ישתפר ויהיו מעסיקים פחות מוטרדים, זה גם חלק מתמיכה במאמץ המלחמתי?
מאיר מחלוף:
אנחנו התבקשנו לבחון את הבקשות שמגיעות למשרדי הממשלה, אנחנו מרכזים את העבודה מול כלל המשרדים, ואנחנו בוחנים את הבקשות של משרדי הממשלה
מאיר מחלוף:
 משרדי הממשלה עובדים מול כל הגופים האופרטיביים, מול הקבלנים, מול המעסיקים שלהם, על פי תחומי האחריות שלהם
מאיר מחלוף:
 בסופו של דבר, מגיע משרד ממשלתי ואומר: תקשיב, הפעילות הזאת של המעסיק הזה, של העובד הזה היא קריטית לתמיכה במאמץ המלחמתי, ואנחנו - - -
אליהו מרידור:
זה מה שאני שואל – א
אליהו מרידור:
 האם הוצאתם למעסיקים מה בגדר תמיכה במאמץ המלחמתי?
מאיר מחלוף:
אני לא עובד ישירות מול המעסיקים, אני עובד מול משרדי ממשלה
אליהו מרידור:
האם הוצאתם למשרדים הממשלתיים פורמט, מה נכלל בגדר תמיכה במאמץ המלחמתי ומה לא? זאת השאלה
מאיר מחלוף:
בנהלים שפורסמו לכלל המשרדים קבענו מה הן הדרכים שהם יציגו את הבקשה אלינו
מאיר מחלוף:
 תמיכה במאמץ המלחמתי מדברת על תמיכה ישירה
אליהו מרידור:
אדוני מדבר על הנוהל, בפרוצדורה איך עושים, אני שואל אם קבעתם פורמט, מה יכול להיכלל בהגדרה – סתם אתן לך דוגמה - - -
מאיר מחלוף:
אנחנו לא קובעים את המדיניות, אנחנו לא קבענו כזה דבר
מאיר מחלוף:
 אנחנו לא קובעים את המדיניות למשרדים
מאיר מחלוף:
 לכל משרד יש את האחריות שלו
אליהו מרידור:
אני אשאל אותך שאלה, מוסך של אוטובוסים, כשהאוטובוסים האלה מסיעים חיילים או מפונים ומעסיק פלסטינים נכלל בפורמט שאתה מדבר עליו או לא?
מאיר מחלוף:
אם אין חלופה ומשרד הביטחון יגיד שזה הכלי הכי חשוב ואין חלופה אחרת למדינת ישראל - - -
אליהו מרידור:
מה זאת אומרת משרד הביטחון? אתה אמרת המשרד הרלוונטי, לא אמרת שהטרנספורמציה עוברת דרך משרד הביטחון
מאיר מחלוף:
אני אסביר עוד פעם את התהליך, שיהיה לנו קל
מאיר מחלוף:
 דיברת עכשיו על חברת היסעים
אליהו מרידור:
לא, לא חברת היסעים
אליהו מרידור:
 מוסך אוטובוסים - -
מאיר מחלוף:
מול מי יש לו חוזה? למי הוא נותן שירותים?
אליהו מרידור:
לחברות אוטובוסים
מאיר מחלוף:
שנותנות שירות למי?
אליהו מרידור:
בין היתר, להסעת חיילים או מפונים
מאיר מחלוף:
למשרד הביטחון, כמו שאמרת, הסעת חיילים
מאיר מחלוף:
 יבוא משרד הביטחון ויגיד: המוסך הזה זה המוסך הכי קריטי - - -
אליהו מרידור:
משרד הביטחון?
מאיר מחלוף:
אם החוזה שלו מול משרד הביטחון - - -
אליהו מרידור:
לא לא, החוזה לא מול משרד הביטחון
מאיר מחלוף:
אני לא קובע מדיניות
אליהו מרידור:
אז אשאל אותך שאלה אחרת, מתפרה שתופרת מדים לצה"ל, מסייעת לתחום?
מאיר מחלוף:
יבוא משרד הביטחון ויגיד: תקשיב, את המתפרה הזאת אני צריך  - - -
אליהו מרידור:
הבנתי, חזרנו למשרד הביטחון
אליהו מרידור:
 בוא נעבור הלאה, מכובדי, מנהלת בית חולים שזקוקה לעובדי ניקיון וסניטרים פלסטיניים, כי אם לא יהיו לה עובדים, חדר ניתוח לא יכול להיכנס לפעולה ולנתח, בין היתר פצועים ממלחמה – יאללה הנה קיבלת – או מנפילת גראדים, שזה גם מלחמה
מאיר מחלוף:
בדיוק אותו דבר, משרד הבריאות
מאיר מחלוף:
 משרד הבריאות אחראי על בתי החולים, יגיד: תקשיב, העובד הספציפי הזה שמנקה, בלעדיו אין חלופה אחרת לבצע את עבודתו – נדון בבקשה, נתייעץ עם מתפ"ש ונקבל החלטה לגביו
מאיר מחלוף:
 אם יש חלופה לביצוע העבודה בתוך ישראל והעובד הזה הוא לא העובד הכי קריטי שצריך לתמוך את המאמץ המלחמתי, הוא לא יקבל אישור
אליהו מרידור:
אני שואל את נציג המתפ"ש, האם ישנם פלסטינים שנכנסים לעבוד בחקלאות? פלסטיני אחד יש?
ניר עזוז:
לא אישרנו להכניס עובדים פלסטינים בתחום החקלאות
אליהו מרידור:
אין אף אישור כזה?
ניר עזוז:
למיטב הבנתי, אין
אלון שוסטר:
מה הסיבה?
ניר עזוז:
הנחיה מדינית
אליהו מרידור:
הבנתי, ולאיו"ש כן?
אלון שוסטר:
אני מבין שהחלטה מדינית היא לאו דווקא ביטחונית
אליהו מרידור:
זה לוקח את זה לאן שאתה רוצה, ואז אתה תדבר
אליהו מרידור:
 לאיו"ש כן? אגב, אני מחזיק בנתונים שונים, אבל אני כרגע קצת פחות נכנס לזה
אליהו מרידור:
 בוא רק תאמר לי, לאיו"ש כן נכנסים?
ניר עזוז:
להבנתי כן
משה סנה:
ממש איפה ואיפה
אליהו מרידור:
אני מנסה רגע להבין
אליהו מרידור:
 עד עכשיו אומר לי באופן מאוד מאוד נחרץ והדוק ונאמן לעיקרון נציג רח"ל, שרק אם יוכח שאין חלופה – חדר ניתוח, יש חלופה של מישהו? לא, ייכנס; מתפרה, יש חלופה? לא, ייכנס
אליהו מרידור:
 נבדוק ונתייעץ ונשווה ונעבוד ביחד בשיתוף פעולה עם המתפ"ש, ורק ענף שהוא תומך במאמץ המלחמתי, ואין חלופה זולת אותו פלסטיני, ייכנס
אליהו מרידור:
 זה מה שאדוני אומר לי בכל וריאציה שלא הבאתי
אליהו מרידור:
      עכשיו אני שואל, האם חקלאי באיו"ש נקרא תמיכה במאמץ המלחמתי – כן או לא?
ניר עזוז:
הפרוצדורה שתיאר פה - - -
אליהו מרידור:
הבנת חבר הכנסת סעדה, חבר הכנסת אלון?
משה סנה:
כן, ברור
אליהו מרידור:
חבר הכנסת אלון, בסדר?
אלון שוסטר:
כן, חברים, צריך להבחין בין כמה מונחים – החוסן והחסינות
אלון שוסטר:
 החסינות שלנו, יכולת ההתגוננות שלנו מפני האיומים, אני מניח שבשלבים הראשונים בשבועות הראשונים, אם תרצו בחודש, חודשיים, היתה חשיבות עליונה
אלון שוסטר:
 החוסן שלנו, החוסן הכלכלי והחוסן הייתי אומר צופה פני עתיד של האומה שלנו, יש לו רכיבים נפשיים, רכיבים כלכליים שהם גם סותרים
אלון שוסטר:
 יש מי שכאשר הוא רואה פלסטיני, קשה לו להתמודד עם המציאות, אבל אותו אדם לפעמים או בני משפחתו, אנשים שעובדים איתו, כאשר הם מאבדים את הפרנסה שלהם או את האופק שלהם, גם כך הם מאבדים את החוסן
אלון שוסטר:
      אני חושב שככל שעובר הזמן, אנחנו צריכים לשים דגש הולך וגדל על החוסן הכלכלי ועל החוסן הכולל שלנו לעמוד למשך זמן ממושך במערכה הכבדה
אלון שוסטר:
 כמובן שבמקרה הזה, כניסה של פלסטינים צריכה להיות תחת האבטחה של מוסדות הביטחון, אבל זה המקום היחיד שמוסדות הביטחון או לארגוני הביטחון יש עליונות
משה סנה:
כתושב הדרום לא התפכחת מה-7 באוקטובר? לא נגמלת מהדבר הזה?
אלון שוסטר:
אני לא נגמלתי מהידיעה שהעוצמה הכלכלית - - -
אליהו מרידור:
אני מתנצל, בתחילת הדיון בהיעדרי אישרתי לנהל ויכוח שהוא על גבול האידיאולוגי, ואני כרגע לא נמצא שם
אליהו מרידור:
 בוא תסיים
אלון שוסטר:
אני אפילו לא מסתכל על מה קורה בכלכלה באיו"ש, אני מסתכל מה קורה בכלכלה וביכולת של מדינת ישראל, תושביה, חברתה וכלכלתה לצפות פני חודשים רבים בעתיד
אלון שוסטר:
 יחד עם זה, אני כמובן מאוד מצדד בהשקעות במו"פ, שיכניסו טכנולוגיה ויחליפו כוח אדם רב, אבל בינתיים, למען השם, אנחנו צריכים לייצר מזון, לייצר ביטחון מזון, צריכים לייצר תפיסת שטח
אלון שוסטר:
 אנחנו לא יכולים אלא תחת המסננת הביטחונית לאפשר ככל האפשר למשק לחזור למסלולו
אליהו מרידור:
 אני מקווה שהזמן יאפשר לנו ואני כן אתייחס לזה, אני עדיין שואל: מגיעה משחטה ואומרת שבשל התפשטות הניוקאסל – שאגב גם עופות שכבר לא יידבקו, לא יוכלו לעבור תהליך גידול, שחיטה והטלה – האם מדינת ישראל בענף החקלאות מוגדרת ככזאת שיש בתוכה את הניוקאסל, ואז מגיעה משחטה ואומרת לצה"ל: אני ספקית שלכם, עוד מעט לא יהיה לי לתת לכם עופות, אנחנו חייבים לחסן את העופות, אתם תכירו בהם או לא?
ניר עזוז:
קודם כל, סקטור החקלאות עלה לדיונים בקבינט המלחמה, והועלתה הצעה גם על ידי המל"ל לאפשר איזושהי מדרגה של הכנסה של פועלים בתחום החקלאות
ניר עזוז:
 המדייניות הזאת לא אושרה, ולכן אנחנו לא מכניסים חקלאות לשטחי ישראל
אליהו מרידור:
ולכן את השאלה הזאת בדיוק אני מפנה למכובדי מרח"ל
ניר עזוז:
בנוגע למה שטענת, כשאנחנו רואים שיש צרכים חיוניים, שאין חליף לעובדים, אנחנו מקבלים גם את ההמלצות האלה מרח"ל, אנחנו מאשרים במשורה, פועלים שיתנו מענה בדיוק לצורך שתיארת
אליהו מרידור:
האם רח"ל מעורבת בשיקול הדעת בהכנסת פלסטינים לאיו"ש?
מאיר מחלוף:
לא, אנחנו לא קובעים מי נכנס לאיו"ש, זאת החלטה של האלוף, זה לא קשור אלינו
אליהו מרידור:
בסדר, אז קיבלתם תשובה? קיבלתם התייחסות? ולכך קוראים אנרכיה, אנחנו חווים בדיוק את המציאות הזאת בהפעלת שיקול דעת בפינוי יישובים לדוגמה בצפון, שיכול להיות שבזמן שפיקוד העורף גורס שצריך לפנות יישוב מסוים, פיקוד צפון גורס שאין הצדקה מספקת ולכן לא מפנים, והנה שני אלופים שאחד אומר כן, השני אומר לא, ואולי מטילים מטבע ואם יוצא עץ או פאלי, מקבלים את ההחלטה
אליהו מרידור:
 ככה לא מנהלים מערכה מדיניות, מלחמתית, בטח לא בשנות האלפיים, ואני מלין על כך
אליהו מרידור:
      	עוה"ד עינבל משש, כפי שאת יודעת, ענף החקלאות זועק ומשווע לידיים עובדות
אליהו מרידור:
 חלק ממנו היה מעסיק עובדים זרים, חלק פלסטינים, חלק גם וגם