GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סיגל מוחגולי:
 מלח הארץ למעשה מעסיקה כ-130 עובדים בעתלית ובאילת
סיגל מוחגולי:
 ואנחנו הספק היחידי של המלח בארץ
סיגל מוחגולי:
 יש לנו בריכות, בטח כולכם מכירים בתוך העיר, כן, בדיוק, עם הפלמינגו
סיגל מוחגולי:
 מייבשים את מי הים, וכמו שאתם יכולים לתאר לעצמכם זו לא עבודה קלה
סיגל מוחגולי:
 במיוחד בחודשי הקיץ, חם מאוד באילת, קרני השמש חוזרות מהבריכות
סיגל מוחגולי:
 מאוד קשה לעבוד שם
סיגל מוחגולי:
 ועובדים ישראלים, שאנחנו כל כך נאבקים לגייס למשרות האלה – פשוט לא מעוניינים לעבוד בזה
סיגל מוחגולי:
 ניסינו כל מיני טכניקות, בונוסים, להעלות שכר
סיגל מוחגולי:
 גם כשמצליחים לגייס הם ממש לא שורדים את העבודה הזאת לצערי
אליהו מרידור:
מדובר בבריכות שנמצאות בחלק הצפוני של אילת, בכניסה לעיר?
סיגל מוחגולי:
כן, כן, בדיוק
אליהו מרידור:
מה העבודה שם, אגב? מה הפעילות, מה מהות הפעילות?
סיגל מוחגולי:
הם צריכים גם להשגיח על הבריכות
סיגל מוחגולי:
 יש אחר כך טרקטורים שממש מושכים את המלח, מביאים אותו אל תוך המפעל
סיגל מוחגולי:
 בתוך המפעל המלח עובר איזה שהוא תהליך של עיבוד, שטיפה
סיגל מוחגולי:
 גם כן, מפעל לא ממוזג, מאוד מאוד ותיק
סיגל מוחגולי:
 משנת 1976 קיים באילת
סיגל מוחגולי:
 למעשה צריך לזכור שאנחנו גם כן מפעל חיוני, קיומי
סיגל מוחגולי:
 ואנחנו מספקים מלח לא רק לכל בית בישראל, אלא גם מהווים חלק מתעשיות אחרות
סיגל מוחגולי:
 כמו למשל תעשיית הבשר
סיגל מוחגולי:
 אנחנו משמשים להכשרת הבשר
סיגל מוחגולי:
 מן הסתם המלח שלנו יוצא לכל מיני תעשיות נוספות
סיגל מוחגולי:
      עובדים ירדנים אצלנו, בעבר היו שבעה
סיגל מוחגולי:
 אחר כך במשבר הקורונה משהו התפספס, איזה שהיא תקלה טכנית ולא הצלחנו להגיש בקשות להיתרים נוספים
סיגל מוחגולי:
 אז יש לנו כיום שני עובדים מקסימים
סיגל מוחגולי:
 אני מכירה אותם באופן אישי
סיגל מוחגולי:
 דוברים עברית, מנוסים, מקצוענים
סיגל מוחגולי:
 היינו רוצים עוד, היינו רוצים להחזיר את השבעה עובדים, ככה את מלוא המכסה
אליהו מרידור:
עוד חמישה
סיגל מוחגולי:
עוד חמישה, בדיוק
מוריה ברבי:
אז מתוך ארבעת ההיתרים שיש לתעשייה שניים יש למלח הארץ וזה רק מנכיח את העובדה עד כמה ענף התעשייה לא מקבל ביטוי בהקצאה של ההיתרים
אליהו מרידור:
כמה עובדים לתעשייה להבנתך זקוקים להקצאות לירדנים לאילת?
מוריה ברבי:
אני לא יודעת לתת לך מספר
אליהו מרידור:
אני אשמח בבקשה
מוריה ברבי:
אבל כ-300 עובדים
מוריה ברבי:
 עכשיו, אם יש הגדלה של ההקצאה, בוודאי שנשמח להשתתף
מוריה ברבי:
 אבל אנחנו חושבים שצריך להיות ביטוי לחשיבות של ענף התעשייה ולשנות את שיטת ההקצאות
מוריה ברבי:
 כך שאנחנו, בשל החשיבות המשקית
אליהו מרידור:
 את היטבת להסביר את זה כבר כמה פעמים, אני מודה לך מאוד
ניצן אבירן:
שמי ניצן אבירן, אני מנהל אגף כלכלה, משק והכלכלה בתנועת הקיבוץ הדתי
ניצן אבירן:
 למעלה מ-25% ממשקי הקיבוץ הדתי יושבים בעמק המעיינות שסמוך למעבר הגבול נהר הירדן
ניצן אבירן:
 ובשל כך אני מבקש להרחיב את היריעה שהוצגה על ידי עוף טוב, ביחס לנושא שאתה נותן לו תמיכה ואני מודה לך על כך
ניצן אבירן:
 תראו, לעמק המעיינות ולעיר בית שאן יש מסורת של שיתופי פעולה עם השכנים שלנו מירדן, מאז חתימת הסכם השלום ב-1994, בתחומים רבים מאוד
ניצן אבירן:
 גם בתחומי חקלאות
ניצן אבירן:
 כלומר בכל מיני דברים שקשורים בחקלאות בעבודה משותפת
ניצן אבירן:
 בצד השני שלנו זה ה- Jordan valley authority שזה מעין ממשלה בתוך המציאות של ירדן, בתוך הממלכה של ירדן
ניצן אבירן:
 עם שר חקלאות, עם שר מים, עם הכול
ניצן אבירן:
 זה אזור עם הרבה מאוד חקלאות
ניצן אבירן:
 אזור חקלאי במהותו
אליהו מרידור:
בצד הירדני
ניצן אבירן:
בצד הירדני
אליהו מרידור:
בוודאי, בוודאי, אני מכיר
ניצן אבירן:
כמו גם אצלנו
ניצן אבירן:
 יותר מזה, בשונה מהמעבר הדרומי, שבאמת עם כל הכבוד ובאמת הצורך הגדול מאוד של אילת וחבל אילות לקבל את העזרה של העובדים הירדנים, אצלנו בצפון כמות עצומה של אוכלוסייה גרה סמוך למעבר ואותו דבר גם אצלנו
אליהו מרידור:
אגב, חשוב שנבהיר שמרחק הנסיעה, לרבות הפרוצדורה בתוך המעבר, יענקל'ה, מרחק הנסיעה וזמן הנסיעה מכפר ממוצע סמוך מעבר בירדן הוא פחות מחצי, משמעותית, של זמן ומרחק הנסיעה שיש מנפת ג'נין לעמק בית שאן
ניצן אבירן:
אמת
ניצן אבירן:
 נכון מאוד
אליהו מרידור:
אני בדקתי את זה כמה פעמים
אליהו מרידור:
 גם במעבר, גם כשעברתי את הגבול, גם כשחזרתי
אליהו מרידור:
 וגם כשדגמתי את זה לאזור הנפה
ניצן אבירן:
נכון מאוד
ניצן אבירן:
 ההדדיות במאפייני העיסוק גם בצד הירדני וגם בצד הישראלי יוצר חיבור מאוד מאוד טבעי של עובדים ירדנים שיבואו אלינו
ניצן אבירן:
 עכשיו תראו, בעמק המעיינות עבדו עד ה-7 באוקטובר מאות עובדים
ניצן אבירן:
 אני עצמי גר בעמק המעיינות, בקיבוץ מירב
אליהו מרידור:
מאות עובדים מאיפה?
ניצן אבירן:
פלסטינאים, סליחה
ניצן אבירן:
 כן, עובדים פלסטינאים מנפת ג'נין
ניצן אבירן:
 רובם המוחלט מנפת ג'נין
ניצן אבירן:
 ביישוב שבו אני גר, קיבוץ מירב, מעסיקים בשיא 150 עובדים פלסטינאים
ניצן אבירן:
 No more, לא יותר
ניצן אבירן:
 ואין לנו מי שקוטף את המנגו ואין מי שקוטף את התמרים
ניצן אבירן:
 אני לא בא בשם הצורך הספציפי של הקיבוץ שלי, אלא הצורך של עמק המעיינות, עמק הירדן, עמק חרוד
ניצן אבירן:
 אזור עמק יזרעאל
ניצן אבירן:
 הכול עדיין ביוממות סבירה מאוד מהמעבר עד למקום העבודה ובחזרה באותו יום
ניצן אבירן:
 האפשרות לפתוח את המעבר הזה לקליטה של עובדים ירדנים תיתן גיוון מאוד מאוד משמעותי ויכולת לתת מענה מאוד מאוד חשוב
ניצן אבירן:
      אני מודע למגבלות של הביטחון
ניצן אבירן:
 אבל ברור שלכל דבר יש פתרון
ניצן אבירן:
 הנושא הזה שאני מעלה פה עלה אצלך אדוני בוועדה גם על ידי וגם על ידי אחרים עוד הרבה לפני ה-7 באוקטובר
ניצן אבירן:
 ובעזרת השם אנחנו גם כן נגיע לימים טובים יותר שנוכל גם לקיים את הפעילות הזאת בביטחון גדול
ניצן אבירן:
 עדיין תמיד נהיה צריכים ערבויות ביטחוניות ויש לדברים האלה פתרונות
ניצן אבירן:
      הוזכר פה על ידי אחרים, אנשים בסופו של דבר רוצים לעבוד
ניצן אבירן:
 גם העובדים הפלסטינאים אומרים לי בסופו של דבר אנחנו מחפשים פרנסה
ניצן אבירן:
 אנחנו צריכים לעבוד
ניצן אבירן:
 יש בכל חברה את הקיצוניים
ניצן אבירן:
לכן אני קורא באמת, במיוחד לכל נציגי הממשלה המכובדים שיש פה, ודאי ענבל, קדמו את הנושא הזה, זה בנפשנו
אליהו מרידור:
 אמנם כפי ששמתם לב אנחנו היינו אמורים כבר לסיים את הדיון על פי התקנון
אליהו מרידור:
 אבל קיבלנו באופן חריג מיושב ראש הכנסת זמן הארכה
אליהו מרידור:
 מכאן שלוחה לו תודתי והערכתי
אליהו מרידור:
      לכן, לפני שאני אעבור לכמה שאלות ודברי סיכום, אני אבקש לדעת מפי נציג המל"ל
אליהו מרידור:
 האם בשאלת היום שאחרי אתם יוצרים בידול ביחס של השבת פלסטינאים לעבוד בין נפת ג'נין לרמאללה למשל? האם קיים מדרוג? אנחנו יודעים שמאה אחוז בוודאי לא מעזה
אליהו מרידור:
 באיזה שהוא שלב כנראה ייכנסו אחוז מסוים באזור רמאללה ופחות מזה, אבל כן מחברון
אליהו מרידור:
 השאלה היא איפה ג'נין נמצאת בסקאלה הזאת, שכן קני הטרור הפעילים יותר הם בנפת ג'נין
אמיר ענבר:
אז נעשה ככה: אחד, המל"ל באמת הציג איזה שהיא עבודה לקבינט בנושא של כניסה של פלסטינים, לפי מדרגות מסוימות
אמיר ענבר:
 מדרגה ראשונה באמת הייתה עבודה מחוץ למרכזי הערים, עבודה בתשתיות, בשביל להימנע מאיזה שהוא חיכוך
אמיר ענבר:
 הקבינט לא אישר את זה
אמיר ענבר:
 ולכן כרגע למעט אלפים בודדים שנכנסו כבר בתחילת המלחמה, באמת בסוגיות, בענפים מאוד - - -
אליהו מרידור:
תודה לך
אליהו מרידור:
 ענית לי, ענית לי
אליהו מרידור:
 שבוע הבא, בעזרת השם, אנחנו נקיים דיון ממוקד יותר ואנחנו ננבור בסוגייה הזאת יותר לעומק
אליהו מרידור:
 רק רציתי לדעת אם קיים אצלכם בידול
אליהו מרידור:
 אני אשמח בבקשה לדעת מהי עמדת משרד החוץ לעניין שילוב ירדנים בצד הצפוני, בכניסת בית שאן
אהד צמת:
בנוגע למעבר הצפוני, בשונה מאילת, מאילת ועקבה כבר בהסכם השלום זה נכלל תחת מעטפת עצמאית וקודמו הסכמים
אהד צמת:
 בנוגע למעבר הצפוני אין כאלה
אהד צמת:
 ולהגיע להסדרים עם הירדנים בנושא הזה, זו סוגייה שלוקחת זמן
אהד צמת:
למה להגיע להסכמה עם הירדנים בנושא הזה?
אליהו מרידור:
תראה, עו"ד לב רן כבר מעסיקה אותי
אליהו מרידור:
 אם היא תסכים שנחלק את המשרה גם לך אני אשמח להשיא עצה
אליהו מרידור:
 אני אשמח
אהד צמת:
מניסיון העבר תהליך של משא ומתן בין מדינות בפרט בנוגע לירדן, בנושא הזה, הוא תהליך שלוקח זמן
אהד צמת:
 זה לא שהרעיונות האלה לא עלו ונדונו בעבר
אהד צמת:
 יש את פרויקט שער הירדן, נכון קוראים לו? שגם הרבה שנים מה שנקרא עובדים עליו
אהד צמת:
 גם באזור של הקיבוצים בצפון ואמור לתת חלק, לתת מענה אני חושב שיותר בהיבט התעשייתי
אהד צמת:
 זה פרויקט שהוא הרבה זמן נמצא
ניצן אבירן:
מ-1995
אליהו מרידור:
אני מניח, אדוני, שברור לכולנו שכל מדינה מבקשת להניע את הכלכלה שלה
אליהו מרידור:
 ובוודאי מדינה שבה אחוז האבטלה בתוצר הגולמי לא גבוה בלשון המעטה
אליהו מרידור:
 וחוששים מתסיסות כאלה ואחרות
אליהו מרידור:
 הם היו שמחים גם להניע את הכלכלה בהיבט מתן מקורות פרנסה עצמאיים לתושביה וגם להזרמת כסף מחוץ לממלכה אליה, במקרה של ירדן
אליהו מרידור:
 והואיל כבר קיימת קונסטרוקציה ויש הסכם שלום ויש נכונות מצד העובדים עצמם ונכונות מצד המעסיקים כאן, כל מה שנשאר לנו זה באמת ליישם ולהשאיל ולהעתיק
אליהו מרידור:
 כמו שיש הסכם באזור מעבר רבין, גם כן למעבר הירדן
אליהו מרידור:
 זה לא נראה לי שזה כזה תורה מסיני
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת מה הפעולות, אם ננקטו פעולות
אליהו מרידור:
 ואם כן, מהן? ומתי יהיה אפשר לגבש איזה שהיא מסקנת ביניים ולדעת אם יש חסמים, מהם, ולראות איך לפתור אותם
אליהו מרידור:
      טוב, אז בוא תרשום לך את זה
אליהו מרידור:
 בסדר? ועכשיו, התקבל אצלי הרושם שהדיון הזה, בדיון הזה שעיממתי את ראש מנהל עובדים זרים ורשות האוכלוסין וזה כבר נראה לי דיון שלישי שכמעט את לא נדרשת לשאלות
עינבל משש:
למה? עד עכשיו היינו פעילות מאוד
אליהו מרידור:
לא יודע, את עונה על הכול מראש
עינבל משש:
הייתי פעילה מאוד
עינבל משש:
 קיבלתי מחמאות מחבר הכנסת גואטה
אליהו מרידור:
זה רק צריך להגביר את מסד השאלות
אליהו מרידור:
 לא? וכל זה כשאני לא סיפרתי על המחמאות שמגיעות ובצדק
אליהו מרידור:
 שמת לב שכאילו פטור כזה? אני אשמח בבקשה לדעת מה תאריך היעד
אליהו מרידור:
 אני רוצה תאריך קרוב, למימוש ההקצאה של ה-150 הנוספים
עינבל משש:
טוב, אז אני אגיד
עינבל משש:
 באמת קודם כל ההקצאה של ה-150 נוספים הייתה כתוצאה מסיור השטח שעשינו באילת, יחד עם הקבלנים
עינבל משש:
 תנופת בנייה מטורפת בעיר אילת, גאווה גדולה
עינבל משש:
 ובאמת הבטחתי לעזור להם
עינבל משש:
 תודה לאל, הצלחנו להעביר החלטת ממשלה שמקצה להם 150
עינבל משש:
 הקצאה ייעודית, לא מתוך המכסה של ה-300
עינבל משש:
 מתעדפת אותם כדי שהיא לא תתפזר על פני תעשייה ושירותים אחרים, אלא תתעדף את הענף
עינבל משש:
      אני אומר, ככלל בכל שנה אנחנו פותחים את ההקצאות מחדש
עינבל משש:
 בגלל המצב שנוצר עכשיו אנחנו נתנו תעדוף לכל אותם מעסיקים שמעסיקים את הירדנים שלא במלונאות
עינבל משש:
 אתם קיבלתם הארכה של ההיתר עד ה-31 במרץ 2024 אוטומטית כדי לסייע לכם וכדי שתהיה כרגע ודאות
עינבל משש:
 את ההקצאה הזו צריך בסוף ליצור רציפות תפקודית
עינבל משש:
 אז לא רצינו עכשיו לקחת את המכסה של 450 ולפתוח אותה מחדש, כדי לתת להם את הרציפות
עינבל משש:
 אבל אנחנו כנראה נעשה, בגלל זה הארכנו להם עד מרץ כדי שיינתן להם מענה
עינבל משש:
 אנחנו עכשיו ניקח את המכסה הזאת וננסה לפתוח את ההקצאה מחדש כדי לתת לכם את התוספת מכסה של ה-150 בזמן הקצר ביותר האפשרי
עינבל משש:
 אנחנו נעשה עבודת מטה מאוד קצרה יחד עם מיטל
עינבל משש:
 כי אני בסוף לא רוצה שהם ייפגעו, כדי שהרציפות התפקודית הזאת תישמר
עינבל משש:
 למעסיקים שמעסיקים כעת את העובדים, אנחנו נעשה את זה ממש בזמן קצר
אליהו מרידור:
להערכתך, אם אני אבקש לשריין ביומנים שלנו את יום שני הקרוב, שאני ואת נדרים לאילת לקבל את העובדים הראשונים מתוך ה-150 זה זמן סביר?
עינבל משש:
אז זהו, יש פה איזה סוגיה
עינבל משש:
 לא רצינו לפתוח את כל ה-450 מחדש, כי כבר יש להם, יש להם את ה-150 שהם כבר מעסיקים
עינבל משש:
 אז רק את התוספת אנחנו ננסה רגע לייחד רק את התוספת, כדי לתת להם עוד משהו ולא חלילה לפתוח מחדש
עינבל משש:
 כי יש להם הארכות עד מרץ
עינבל משש:
 אני לא רוצה לפגוע בהם
אליהו מרידור:
לא, לא בלפגוע
אליהו מרידור:
 קודם כל אני מאוד מעריך גם את עניין הקשב והרגישות והנגישות שלך לעניין והמגויסות
אליהו מרידור:
 וגם הביצוע
אליהו מרידור:
 הביצוע כהחלטה
אליהו מרידור:
 עכשיו, הביצוע כביצוע, אנחנו מבינים ונכון, ותודה שאת לא רוצה לפתוח את זה מחדש
עינבל משש:
לא רצינו להוריד מהם, כי יכול להיות שבהקצאה החדשה הם עלולים להיפגע
עינבל משש:
 אז זה היה החשש
אליהו מרידור:
לא, אני אומר, ההקצאה החדשה היא אוטונומית
אליהו מרידור:
 היא בלתי תלויה
אליהו מרידור:
 היא פשוט לפתוח עוד צוהר נוסף
עינבל משש:
לא, אבל זה פותח עכשיו את כל ה-300 להקצאה מחדש
עינבל משש:
כי 150 כבר יש להם והארכתי להם עד מרץ, כדי לתת להם רציפות וודאות
אליהו מרידור:
אני אומר במקביל, באופן עצמאי, לפתוח את ה-150 שהם לא בהשקה כחלק מה-300
אליהו מרידור:
 ואז הם יהיו עצמאיים
אליהו מרידור:
 לא נצטרך להידרש לסוגיית ההקצאה מחדש לגבי הקיימים
אליהו מרידור:
 ואת תפתחי באופן עצמאי
עינבל משש:
הרי בהחלטה כתוב ש-70% מהמכסה היא תהיה, אז יש פה, כן, מינואר
עינבל משש:
 טוב, אנחנו נעשה רגע משהו מאוד קצר וננסה לעשות את זה
אליהו מרידור:
אז לא יום שני הקרוב?
עינבל משש:
אם אני יכולה יום ראשון אני אעשה את זה יום חמישי
עינבל משש:
 בסדר? הכול, אנחנו נעשה את זה
אליהו מרידור:
לא, יום ראשון אני לא יכול לפנות את הלו"ז
אליהו מרידור:
 יום שני נראה לי סביר
אליהו מרידור:
 אה, בעצם את רשומה בסיור ביום ראשון
עינבל משש:
אנחנו נעשה רגע חשיבה איך אנחנו לא פוגעים ואיך אנחנו עוזרים
עינבל משש:
 כי יש פה הארכה אוטומטית שניתנה
אליהו מרידור:
 מעריך את זה מאוד
אליהו מרידור:
 מודה לך
פנינה בר:
יש פרויקטים
אליהו מרידור:
בסדר, היא יודעת, היא יודעת
עינבל משש:
אני הייתי בפרויקטים שלך
פנינה בר:
אני חמישה חודשים מחכה ל-150 עובדים האלה
פנינה בר:
 עכשיו, אם זה עד מרץ, כמו שאני מכירה את - - -
עינבל משש:
בסדר, הוועדה עם הירדנים
פנינה בר:
זה יהיה במרץ ואני עדיין עם עובד אחד
עינבל משש:
הוועדה עם הירדנים הייתה ב-6 בספטמבר
עינבל משש:
 אז זה כדי לקבל את ההסכמה שלהם ואז פרצה המלחמה והארכנו לכם
עינבל משש:
 אז אנחנו רוצים לעזור
עינבל משש:
 לא חלילה
עינבל משש:
 זה לא כתוצאה מזה שהתרשלנו
פנינה בר:
אני חלילה לא אומרת
עינבל משש:
לא, בסדר
עינבל משש:
 אז אנחנו נעשה רגע חשיבה איך אנחנו לא פוגעים בהקצאה הקיימת ונותנים עוד את ה-150
עינבל משש:
 ואני אעדכן את הוועדה בזמן קצר איך עושים את זה
עינבל משש:
 ומבחינתי זו פעילות פשוטה שאפשר לעשות, בהנחה שהם לא נפגעים
אליהו מרידור:
 את רוצה בבקשה רגע להתייחס לעניין, אין צורך גברתי
אליהו מרידור:
 אני יודע שהיא נעולת מטרה
עינבל משש:
יש לך הקצאה ל-34 עובדים
עינבל משש:
 נכון?
ניסים בן עזרא:
לי? 32
עינבל משש:
34
עינבל משש:
 ובפועל 33
עינבל משש:
 אבל בסדר, אנחנו רוצים לעזור לכם, זה ברור
עינבל משש:
 אנחנו נקצה לכם עוד עובדים
אליהו מרידור:
היא זה לא הוא
עינבל משש:
לא, אני יודעת, אני יודעת
קריאה:
גם אני זה לא הוא
עינבל משש:
אני יודעת
עינבל משש:
 כל אחד בפני עצמו
אליהו מרידור:
 את מעוניינת לפני שאני עובר לדברי הסיכום, גברתי, להתייחס לעניין הצורך בחלוקת ההקצאות מחדש לתעשייה?
עינבל משש:
אז קודם כל זה פועל יוצא של ביקוש, בסדר
עינבל משש:
 אז אפשר להלין שלא חילקנו אם לא ביקשו
עינבל משש:
 וגם נאמר פה, לא, בסדר, נאמר פה גם בהגינות שהיו שבעה וביקשו ואחר כך ביקשו פחות בגלל איזה שהיא טעות
עינבל משש:
 ההקצאה היא פתוחה לפי קריטריונים
עינבל משש:
 גם תעשייה וגם שירותים זה דברים מאוד חשובים למשק
עינבל משש:
 אתה מכיר, יש לנו גם הקצאות לעובדים זרים וגם היו פלסטינאים וגם הירדנים
עינבל משש:
אז אנחנו נעזור
אליהו מרידור:
אני לא רוצה לחרוג מעבר למה שיושב-הראש נתן לי הארכה, וקיבלתי כבר איתותים מהסדרנים שבאו לוודא שאנחנו סוגרים בזמן ואנחנו נעמוד באופן ג'נטלמני בכך
אליהו מרידור:
 אז אני אעבור, ברשותכם, לדברי הסיכום
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר להעביר העתק של המלצתם לחלוקת ההיתרים לחקלאים באזור אילת והערבה עד סוף השבוע הקרוב ומועדים להמשך ההתקדמות בנושא ממשרד החוץ
אליהו מרידור:
 הם כרגע נמצאים בתת טיפול לדיון הוועדה, יש לזה משמעות
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין וההגירה להשלים את פרויקט המערכת המקוונת עבור המעסיקים של העובדים הירדנים על מנת לשפר את השירות למעסיקים, עד סוף הרבעון של שנת 2024
אליהו מרידור:
 אם ישנה בעיה עם התקציבים אני מבקש לעדכן אותי
אליהו מרידור:
 אני מתרשם שהפעם לא זו הבעיה, אבל במידה ויש אני אשמח להיות מעורב
אליהו מרידור:
     הוועדה מברכת את רשות שדות התעופה ומודה לה על כך ששומרת את מעבר רבין פתוח
אליהו מרידור:
 זה צורך קריטי של העיר אילת ואני מודה על כך שוב פעם שנפתרו כלל הסוגיות
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין וההגירה לבחון הסבת העסקה של עובדים הירדנים בענף המלונאות למכסת ענף הבניין ו/או התעשייה
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת ממשרד העבודה והרווחה לבדוק מה המצב המשפטי של העובדים הירדנים שעבדו במלונות לפני המלחמה ולעדכן את הוועדה על תוצאות בדיקתם
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת ממשרד החוץ לבחון העסקת ירדנים מהצד הצפוני לאזור בית שאן ולעדכן את הוועדה על כך
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין להקצות את 150 ההיתרים לעובדים ירדנים באילת לאחר עבודת המטה הנדרשת באופן עצמאי שהוא לא חלק מאותם 300 פתיחת הדיון מחדש
אליהו מרידור:
      אני שב ומודה לכל מי שהגיע, דגש על מי שהגיע ולא קיבל רשות דיבור
אליהו מרידור:
 ולא פחות מכך על כל אלה שהגיעו ישירות מאילת
יצחק קורן:
בוקר טוב, אני רוצה לפתוח את דיוני הוועדה לעובדים זרים בנושא תעסוקת עובדים פלסטיניים בישראל
יצחק קורן:
 הוועדה עוקבת אחר נושא תעסוקת עובדים פלסטיניים בישראל בעקבות המלחמה
יצחק קורן:
 לצערנו הרב, המסקנות מהוועדה של הדיון הקודם עדיין לא יושמו
יצחק קורן:
 הוועדה דרשה מהממשלה לייצר מדיניות קוהרנטית רציפה ויציבה בעניין כניסת פועלים פלסטיניים לישראל
יצחק קורן:
 אם יש מניעה ביטחונית, אזי בלתי אפשרית כניסת פועלים מיו"ש לא לתוך הקו הירוק וגם לא מעבר לקו הירוק
יצחק קורן:
 אבל אם אין – יש לאמץ בבקשה את מתווה המל"ל, ויפה שעה אחת קודם
יצחק קורן:
      אני רוצה לשמוע היום תשובות מהממשלה – תשובות ברורות בנושא של ענף הבניין ושל ענף החקלאות
יצחק קורן:
 אם יש כוונה לא להכניס יותר פועלים מיו"ש, אנחנו צריכים תשובות, צריך להתכונן לזה
יצחק קורן:
 אני מבקש להתחיל את הדיון בסקירה כללית של משרד האוצר, נציג אגף הכלכלן הראשי, של המל"ל ושל כל הגופים שנמצאים כאן לגבי ההשלכות של אי כניסת פועלים פלסטינים
יצחק קורן:
 אני רוצה לשים פה דגש במיוחד על ענף הבניין
יצחק קורן:
      חבר הכנסת סעדה, אתה רוצה לפתוח?
משה סנה:
כן, כמה מילים
יצחק קורן:
אז נעשה סבב קצר של חברי כנסת, מי שירצה ידבר, ונעבור לגופי המקצוע
יצחק קורן:
 תודה
משה סנה:
בוקר טוב
משה סנה:
 אמרתי את זה גם בדיון הקודם, ולצערי – אני חשבתי שאני לא אצטרך לחזור על זה, אבל – אני חייב לחזור ולשנות, כי כנראה זה לא חלחל לממשלה
משה סנה:
 אני אומר דברים פשוטים שברורים לכל אחד, אומה חפצת חיים לא מכניסה את האויב לעבוד בתחומה
משה סנה:
 אני לא מכיר אומה כזאת, לא זכור לי שהאוקראינים מכניסים את הרוסים
משה סנה:
 לא זכור לי שבריטניה הכניסה את הנאצים אליה לעבוד בשנות מלחמת העולם השנייה
משה סנה:
 זה דבר מובהק וברור
משה סנה:
 מעבר לזה שזה גם מסכן אותנו, זה גם לא ערכי ולא מוסרי
משה סנה:
 לא ערכי ולא מוסרי לתגמל אנשים, שאתה יודע שבכל סקר שעושים רוב האזרחים הפלסטינים בשטחי איו"ש, האדם שהם רואים בו מנהיג הוא יחיא סינוואר, האדם שמבחינתנו הוא אחד האנשים שביצעו את פשעי המלחמה הכי גדולים בהיסטוריה היהודית נגד העם היהודי
משה סנה:
 הוא ייזכר לדיראון עולם יחד עם פרעה, עם היטלר ועם עוד מגוון אנשים שביצעו רצח עם
משה סנה:
 זה האיש
משה סנה:
 את האיש הזה תושבי איו"ש מעריצים, ואת האוכלוסייה הזאת אנחנו רוצים להכניס אלינו הביתה? לא למדנו מה קרה בשביעי לאוקטובר, אחרי שגם הכנסנו אלינו 21,000 אנשים, פרנסנו אותם, היטבנו איתם, ובמה הם גמלו לנו? במה שהם אמרו כל הזמן שהם רוצים לעשות, להשמיד אותנו, ולא קלטנו את זה
משה סנה:
 שילמנו מחיר כבד
משה סנה:
 שילמנו, וזה לא נכון להגיד שילמנו, כי אנחנו עדיין משלמים יום יום מחיר כבד על ההתנהלות שלנו
משה סנה:
 אז עכשיו הגיע הזמן להתפכח
משה סנה:
 לא יכול להיות שאנחנו נקיים פה דיון, האם להכניס אותם או לא
משה סנה:
      אחת הבעיות שיש כאן – ותיכף נשמע את הטענות של כל המגזרים השונים – שחייבים עובדים פלסטינים, חייבים עובדים קודם כל
משה סנה:
 הבעיה שהממשלה לא מחליטה
משה סנה:
 זה ברור לי, כל עוד הממשלה לא מחליטה, הקבלנים מחכים
משה סנה:
 אם הייתם יודעים שעובדים לא ייכנסו, מעזה לא ייכנסו עובדים, ברור שכל אחד היה מביא עובדים ממדינה כזאת או ממדינה אחרת
ערן סיב:
היא מחליטה לא להכניס אותם
משה סנה:
אבל כרגע יש החלטה לא להחליט, וזה לא מקובל
משה סנה:
 ההחלטה לא להחליט זאת החלטה לא לראות את אזרחי ישראל; זאת החלטה לפגוע בכלכלה ההחלטה לא להחליט, ועד כאן
משה סנה:
      לכן אני אומר, החובה שלנו ושל הממשלה להחליט, ולהגיד: מה שהיה עד השביעי לאוקטובר, לא יהיה מהשביעי לאוקטובר
משה סנה:
 מדינת ישראל צריכה להיגמל מהעבודה הפלסטינית
משה סנה:
 צריך להבין שמולנו ניצב אויב
משה סנה:
 הוא אומר לנו את זה, הוא כותב את זה, וכל מה שנותר לנו לעשות זה להבין את זה
ערן סיב:
	אם תתנו אלטרנטיבות, אין שום בעיה
משה סנה:
יש אלטרנטיבות
ערן סיב:
מה האלטרנטיבות שיש?
משה סנה:
דיברתי עם השר ברקת, והוא אמר לי: בהודו ישמחו מאוד, יש להם 200 מיליון מובטלים
ערן סיב:
למה אתם מחכים? כבר שלושה חודשים עברו, שלושה חודשים עברו; אתה מדבר איתי על עוד חודשיים, שלושה, ארבעה
ערן סיב:
 אנשים פה יקרסו, אנשים גם יפשטו את הרגל
ערן סיב:
 אתה מדבר על עוד ארבעה חודשים, כבר שלושה חודשים אתם ישנים, אתם לא עושים שום דבר
יצחק קורן:
- - - הממשלה שמחליטה שלא להחליט
ערן סיב:
מצוין
ערן סיב:
להחליט לא להחליט זה הדבר הכי טוב שיכול להיות בעולם, אבל אנשים פה פושטים את הרגל, אנשים פה קורסים, אנשים פה חס וחלילה גם יתאבדו, כי אין להם פרנסה, ואתם לא עושים שום דבר
ערן סיב:
 כלום אתם לא עושים, שום דבר
מאיר שמש:
הממשלה לא מחליטה כלום, אימפוטנטים
משה סנה:
אנחנו המחוקק, אתה יודע
משה סנה:
 יש רשות מחוקקת, רשות מבצעת, ואנחנו – התפקיד שלנו לשמוע את הזעקה שלכם ולזעוק אותה
ערן סיב:
אבל אתם לא שומעים את הזעקה שלנו
ערן סיב:
 אני יושב-ראש התאחדות קבלני השיפוצים, אתה יודע שעובדים זרים מגיעים לעבודות רטובות בלבד
ערן סיב:
 נתתם תמריצים שלושה חודשים רק לעבודות רטובות, ענף השיפוצים לא בלופ, אנחנו סוג ב', אנחנו לא קיימים בכלל, אתם לא סופרים אותנו
ערן סיב:
 אנשים פושטים את הרגל
ערן סיב:
 יושב כאן אדם, רן, יש לו 14 עובדים פלסטינים, עכשיו יש לו אפס עובדים, הוא לא יכול לעבוד בכלל
יצחק קורן:
ערן, אנחנו לא חלוקים בינינו, לא אתכם, זה לא אנחנו
ערן סיב:
אבל אנחנו מבקשים פתרונות
ערן סיב:
 אתה יודע, זה מאוד מאוד יפה לבוא לוועדה, זה מאוד מאוד יפה לשמוע אתכם, אבל אנחנו רוצים גם להשמיע
ערן סיב:
 אנחנו רוצים שתשמעו אותנו, ולא רק לשמוע אתכם
יצחק קורן:
לכן הוועדה הזאת מתכנסת ומקדמת את הנושא הזה
יצחק קורן:
 מעולה, אבל אתה רשום בזכות דיבור
יצחק קורן:
 ערן, אתה רשום בזכות דיבור שאתה תקבל
יצחק קורן:
 אני רוצה לשמוע קודם כל - - -
ערן סיב:
אנחנו מחכים לשמוע פתרונות – פתרונות, רוצים לשמוע פתרונות
יצחק קורן:
מעולה, נכון
יצחק קורן:
 לכן אנחנו פה
יצחק קורן:
 אנחנו נשמע את גורמי המקצוע
ערן סיב:
אנחנו שלושה חודשים מחכים
ערן סיב:
 שלושה חודשים מחכים, ואין פתרונות למדינת ישראל
ערן סיב:
 אין פתרונות
יצחק קורן:
ערן, תאמין לי שאתה תקבל את כל הזמן שצריך כדי לדבר
ערן סיב:
אז יפה לבוא ולדבר ולהשמיע, ואנחנו גם שומעים
ערן סיב:
 אנחנו רוצים שאתם תשמעו אותנו
ערן סיב:
 אנחנו באנו לפה לירושלים כדי שאתם תשמעו אותנו, ולא לשמוע אתכם
ערן סיב:
אם אני צודק, תעשו משהו
יצחק קורן:
אז עכשיו נשמע את גורמי המקצוע
יצחק קורן:
 אתה רשום בזכות דיבור ותקבל
ערן סיב:
אבל מה גורמי המקצוע יגידו? שענף השיפוצים לא מקבל עובדים זרים ולא מקבל עובדים, אין הכשרות לעובדים ואתם לא יכולים לעזור לנו
יצחק קורן:
אנחנו רוצים לשמוע אותם כדי להמשיך את הלחץ על הממשלה, שתקבל את ההחלטה הנכונה – או שמכניסים את הפועלים הפלסטינים או שלא ומייצרים תכנית שמצליחה לצאת לביצוע
יצחק קורן:
 אתה מכיר את הנקודה, עברו שלושה חודשים
ערן סיב:
העובדים הפלסטינים לא יכולים בעת הזו להיכנס לדירות בענף השיפוצים
יצחק קורן:
נכון
ערן סיב:
אף ישראלי לא יכניס עובד פלסטיני
יצחק קורן:
לא יכניס, אנחנו איתך
יצחק קורן:
 המטרה שלנו היא ידיים עובדות, ולא ידיים רוצחות
ערן סיב:
אנחנו צריכים פתרונות, כי אם אין פתרונות, אנשים פה יתאבדו במדינת ישראל
ערן סיב:
 לא יביאו פרנסה הביתה, אנשים פה יעזבו את המדינה, ואתם הממשלה צריכים לדאוג לאנשים שלכם
ערן סיב:
 אתם צריכים לדאוג לפרנסה
יצחק קורן:
ערכן, אמרת את אשר על ליבך, אתה תקבל גם זכות דיבור
יצחק קורן:
 אני רוצה לעבור לבת חן, חוקר מרכז המחקר והמידע, בבקשה
ערן סיב:
המשק פה בקריסה, ואתם לא עושים שום דבר, כלום – המשק בקריסה
יצחק קורן:
חברים, כדי שיהיה כאן דיון, אנחנו נצטרך לשמור פה על סדר
יצחק קורן:
 אדוני, אם אתה רוצה לדבר, אתה תדבר בשמחה, אבל בצורה מסודרת
יצחק קורן:
 אתה תקבל זכות דיבור
ערן סיב:
ועוד שאלה אחת אחרונה לגבי הנושא שהוא דיבר, למה שר הביטחון וראש הממשלה בעד להכניס עובדים - - -
יצחק קורן:
ערן, אני לא רוצה להוציא אותך, אני מכבד אותך והדעה שלך – חשוב שתישמע כאן
ערן סיב:
אבל הדעה שלי לא נשמעת
יצחק קורן:
האמן לי, היא תישמע
ערן סיב:
היא לא נשמעת, ואני גם לא מקבל תשובות לדעה שלי, זה הכי חשוב שאני לא מקבל תשובות, וזה מה שהכי מרתיח אותי, שאתם מדברים מדברים מדברים, ואתם לא נותנים לנו בכלל תשובות
יצחק קורן:
	ערן, אני לא רוצה להוציא אותך
יצחק קורן:
 בבקשה, אני לא רוצה להעיר לך עוד פעם
יצחק קורן:
 בבקשה, כי אני אאלץ להוציא אותך, וחבל
ערן סיב:
זה בכלל מוציא אותי מדעתי, שכל אחד בא, מדבר עשר דקות והולך, ואנחנו נשארים פה ואנחנו לא מקבלים תשובות
בת חן רוטנברג:
מעלים את המצגת? לא, בלי מצגת
בת חן רוטנברג:
 בסדר גמור, אז אני אגיד כמה נקודות עיקריות בלי מצגת
בת חן רוטנברג:
      נקודה ראשונה, הלמ"ס עשתה סקר עסקים וביקשה דיווחי מעסיקים למה הבעיה העיקרית בעסק שלהם במהלך המלחמה
בת חן רוטנברג:
 הם התחילו את זה בחודש נובמבר, כך שזה משקף חודשיים של לחימה
בת חן רוטנברג:
 אחר כך היה סקר נוסף, ואני אגיע גם אליו
בת חן רוטנברג:
 מהסקר עלה שעיקר הבעיה בכל ענפי המשק היא ירידה בביקושים, להבדיל מענף הבינוי שהבעיה העיקרית בו היתה מחסור בעובדים
בת חן רוטנברג:
 אחר כך עלתה גם בעיית אשראי
קריאה:
איפה ירידה בביקושים? במה?
בת חן רוטנברג:
	ירידה בביקושים בענפים השונים של המשק
קריאה:
בחקלאות אין שום ירידה, יש גידול כל הזמן
קריאה:
כל הפירות נופלים על הרצפה, על מה את מדברת?
בת חן רוטנברג:
אנחנו מדברים על כלל ענפי המשק, להבדיל מענף הבינוי, ששם היתה בעיה של מחסור בעובדים
בת חן רוטנברג:
      נקודה שנייה שעלתה מהמצגת שלא עולה כרגע, אבל אנחנו כן נגיד אותה זה הגידול של מספר העובדים הפלסטינים בשנים האחרונות, גם בענף הבינוי, גם בענפים נוספים
בת חן רוטנברג:
 עשינו איזשהו אומדן של נפח השכר של העובדים מכלל הענף
בת חן רוטנברג:
 אמנם עלה שמדובר באחוזים נמוכים, כלומר 3
בת חן רוטנברג:
3% מענף הבינוי – בענף החקלאות זה קצת יותר נמוך, ובמגזר העסקי אפילו עוד יותר נמוך – אבל צריך שוב להגיד, שהם יכולים להוות איזשהו צוואר בקבוק
בת חן רוטנברג:
 אנחנו מדברים על 77% מכלל העובדים בעבודות הרטובות שהם עובדים מהרשות הפלסטינית
בת חן רוטנברג:
 יכול להיווצר פה צוואר בקבוק, אם לא יהיו עובדים שיספקו את העבודה הזאת
קריאה:
הוא כבר נוצר
בת חן רוטנברג:
נקודה אחרונה לגבי האפשרות להתייחס למשבר שאנחנו נמצאים בו
בת חן רוטנברג:
 משבר בשפה העברית זה גם מקום של לידה