GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מטי צרפתי הרכבי:
אבל אני רוצה לומר עוד משהו, הרבה מאוד מהחקלאים יודעים, או שמעו, או מקווים שהתאילנדים שעבדו אצלם יחזרו, חלקם חוזרים ובהיקפים גדולים ולכן - - -
אליהו מרידור:
זאת אומרת שהתאילנדים תופסים את החקלאים כבני ערובה
יצחק קורן:
אבל רגע, היושב ראש, אם אתה עכשיו מביא למישהו חקלאי, סתם בלי לפגוע פה באף מדינת יעד, בסדר? יש לו נשירים ואתה מביא לו הודים, הם לא יודעים לעבוד בענף הזה, הוא לא רוצה להשתמש בוויזה בשביל לתפוס את ההסכם החדש
אליהו מרידור:
אתה יודע מתי אתה צודק, חבר הכנסת קרויזר, אתה יודע מתי? כשמגיע חקלאי ללשכה ואומר, אני זקוק בבקשה לקפסטי כזה וכזה, בתת ענף כזה וכזה, לא הגיעו בקשות בכלל, תבוא ותגיד, אני צריך כרגע, רק לנשירים, אנחנו עדיין לא בנשירים, כמו שאתה יודע, יותר טוב ממני, זה לפחות עוד חמישה-שישה חודשים - - -
יצחק קורן:
לא של כולם, דרך אגב לא של כולם
מטי צרפתי הרכבי:
לא, לא, לא, אוטוטו גוזמים
אליהו מרידור:
גוזמים, אבל זה עדיין לא
מטי צרפתי הרכבי:
גוזמים זה עבודה, אבל עוד אמירה, אני פגשתי חקלאי - - -
אורי אור:
אני יכול להשלים את דבריי? חבר הכנסת רביבו
אליהו מרידור:
מיד כשחברת הכנסת תסיים את דבריה
מטי צרפתי הרכבי:
אני פגשתי חקלאי, רביבו, שהיה לו עובד אחד תאילנדי אחד, משק קטן, הציעו לו עובד מהודו, הוא אומר, כל המושב תאילנדים, יש קהילה תאילנדית, אני אביא הודי, הוא לא יחזיק מעמד, הוא יברח, כי אין לו שום - - -
אליהו מרידור:
חקלאי לא זקוק לעובד בדרך כלל, הוא זקוק לקבוצת עובדים
מטי צרפתי הרכבי:
לא, לא, לא, יש חקלאים שיש להם עובד אחד, חקלאים קטנים במושבים במשקים יותר קטנים, לא משקים גדולים שאתה יודע - - -
אליהו מרידור:
ואם יבוא היום ישראלי עולה חדש והוא לא הודי והוא לא תאילנדי?
מטי צרפתי הרכבי:
אז הוא לא ישן אצלנו, אבל זה ישן אצלו, הוא גר אצלו, בדרך כלל יש להם מגורים משותפים
אליהו מרידור:
אני לא מדבר כרגע על מקרים פרטניים, ככל, חשוב רגע שנבהיר, מיד אורי היקר ימשיך את הסקירה ואת המענה לשאלה
אליהו מרידור:
 חשוב רגע שנבהיר, המוצא שמדינת ישראל פנתה אליו להבאת עובדים זרים, שלא במסגרת הסכם בילטרלי הוא לא ברירת מחדל, הוא צו השעה, כפי שאפיינו שבאמת צריך ומצדיק והמדינה פעלה באופן נמרץ ובלתי רגיל, לפתוח את האפיק הזה, זאת אומרת זה לא נוצר משום מקום, היה צורך כזה, הייתה בקשה כזאת ומהרגע שנפתחה האפשרות להביא באופן פרטי, אין בקשה להביא באמצעות פרטיים, בוא נסגור את זה, בוא נבטל את המכסה הזאת, באו נחזור, אך ורק לאפיק הבילטרלי ונחכה, או עד ש- להבדיל הפריץ ימות, או עד שהשומר ימות, אבל בלתי מתקבל על הדעת, שגם פתחנו אפיק נוסף, שגם פקידים עובדים מסביב לשעון ואני אומר מסביב לשעון, אני מתכוון לזה, כי כשפקיד מדבר איתי בשלוש לפנות בוקר והוא אומר, אני חייב לסיים איזשהו דוח, כי אני טס כרגע לשדה, כי אני טס כרגע לפגישה בהודו, או באוזבקיסטן, או אני לא יודע מה, בשביל לפתוח את השערים ולגייס עובדים והעובדים קיימים ומבקשים להגיע בעת הזאת ואתם לא מושכים אותם, אתם חייבים לדעת שיש תמורה ויש גם תשלום בעד האגרה, אתם לא יכולים לבקש משהו ולא להשתמש בו ולהשאיר את המכסות אצלכם באופן בלתי מוגבל, כן בבקשה
אורי אור:
אני יכול להשלים?
אורי אור:
אוקי, אז אני אשלים, קודם כל, אנחנו מעריכים מאוד מאוד את המאמצים הגדולים שנעשים, את העבודה של אדוני של יושב ראש הוועדה בכל הנושא הזה, את העבודה של רשות האוכלוסין, משרד החקלאות, כל מי שקשור בזה, אין שום ספק, צריך לקחת בחשבון שיש פה סיטואציה שהחקלאים לא היו אף פעם ויש כל מיני משתנים בתוך המציאות הזאתי, הקיפיה והיקפי פעילות שירדו ודברים נוספים
אורי אור:
 יש את הנושא שגם אמרה חברת הכנסת צרפתי, הנושא של עבודות מקצועיות, יש עבודות שאין מה לעשות, צריך את האנשים המקצועיים עצמם, הנושא של הפיצויים, אני יכול להגיד שעדיין החקלאים עדיין לא הגיעו לנושא - - -
אליהו מרידור:
סליחה, יש למישהו אמונה שאנחנו לא נקבל עובדים לא מקצועיים, שלא מגיעים מאזורים חקלאיים? אז מה זאת אומרת?
אורי אור:
חלק, צריך לקחת את זה בחשבון, יש את הנושא של עדיין החלטת הממשלה, לחלוקה של 9,000 עובדים, לא בוצעה, ההקצאה הזאתי לא בוצעה עדיין, ככה שחקלאים שאין להם הקצאה, הם לא יכולים להשתמש בנושא הזה של בעובדים - - -
אליהו מרידור:
מר אורי היקר, אני מדבר אך ורק על חקלאים שיש להם מכסה פנויה ובוחרים לא להשתמש בה
אורי אור:
זה לא הרבה, לא הרבה
אליהו מרידור:
לא הרבה? בוא נבדוק
אורי אור:
לא הרבה
אליהו מרידור:
אם עזבו כעשרת אלפים, אנחנו נחסיר את מי שנקלט ושב, כל השאר פנוי, אלא אם כן, משהו לא נכון, תקנו אותי
יצחק קורן:
א', לא הגיעו עדיין מספיק
אליהו מרידור:
לא, לא, לא, תבין רגע, חבר הכנסת קרויזר, מסביר לך אורי שאחת הסיבות זה שאין מספיק מכסות פנויות ועד שלא יגדילו את המכסות, לא יהיה ניתן להביא ואני אומר, תקן אותי אם אני טועה, עשרת אלפים זה מה שעזבו, נוריד מהעשרת אלפים את מי ששב וניקלט, כל השאר - -
יצחק קורן:
אלף
אליהו מרידור:
לא, יותר, אנחנו נשארים עם כמעט 8,000 מכסות פנויות שהיו מועסקות, היו מועסקות, תגיד עכשיו, כמו שאתה אומר שחלק מהחקלאים בשטחים מסוימים, לא עבדו אותם וכרגע הם לא צריכים, בוא נבודד אותם, בוא ניקח מה-7,800 800, בוא ניקח 1,800, מה עם עוד 6,000? אני רוצה שתממשו אותם כדי שתבקשו עוד, כי לי כן יש דרישה ממשרד החקלאות ועוד מעט אנחנו נעבור אליהם, שכל מי שהייתה לו מכסה של עובדים פלסטינאים והיום לא יכול לקבל אותם, שימירו אותם לעובדים זרים, זה עניין אחר, זה עניין אחר וזה סוגייה שאני מתכוון לגעת בה עוד היום, אבל בואו תראו לי באמת שבניקיון כפיים, אתם בנפש חפצה מעוניינים לקלוט עובדים בתוך המכסות הפנויות ותבואו ואנחנו לא נמצא לכם פתרון, אתם צודקים, אבל נתנו לכם פתרונות מגוונים
יצחק קורן:
השאלה אם החקלאי יוכל להגיד, עד עכשיו היה לו רק תאילנדים, הוא לא יודע לעבוד, כמו שאמרתי מקודם, עם סינים, הוא מוצא את עצמו בבעיה
סימון דוידסון:
יש לי שאלה לחקלאים, האם יכול להיות מצב שמחכים לראות איך העובדים החדשים מגיעים, לראות אם הם מספיק טובים ואז, אני אגיד לך למה אני שואל, כי אם עכשיו היו לכם תאילנדים הם היו עובדים נכון?
סימון דוידסון:
הם היו עובדים, זאת אומרת צריכים אותם
אורי אור:
חלקם כן, חלקם לא
אברהם מיכאלי:
על מנת שאתה תוכל לקלוט את העובדים ולכן ישנה בעיה כזאת, זה לא פותר את כל הבעיה, זה חלק מהבעיה
אליהו מרידור:
אברהם דניאל, אפשרתי לך להתבטא, למרות שאתה לא ברשות דיבור, אבל אני מבקש ממך, לא להטעות את חברי הכנסת, אני מסביר שוב פעם, אני לא מסכים, אני מבקש לבודד את המקרים האלה שאתה מדבר עליהם, אני לא מבקש להכליל את הכול מהכול, אבל תענו להם בכפוף למה שאני שואל שאתם יודעים שזאת המציאות
ליאור שמחה:
אני ברשותך רוצה להגיד מילה, בסדר? לענף הרפת
ליאור שמחה:
 אני ליאור שמחה, מנכ"ל יצרני החלב
ליאור שמחה:
 בענף הרפת משרד החקלאות קיבל החלטה, תאילנדי אחד, עובד זר אחד בכל רפת קטנה, גדולה, ענקית, אחד, ענף הרפת קיבל מכה מאוד מאוד קשה בשביעי באוקטובר, למרות הכול ואף על פי כן, חזרנו להקים את הרפתות וחזרנו בעזרת המון המון מתנדבים, חבר הכנסת המון מתנדבים טובים, להרים את השלטרים וראה איזה פלא, באמת בעזרת, כולם נכנסו מתחת לאלונקה והצלחנו לעשות את זה, התאילנדים ברחו ולכן יש פה שני מקרים, אחד זה המקרים של עוטף עזה, בעוטף עזה, בכל העוטף אין עובדים ואני בספק אם נצליח להביא בכלל עובדים, כי יש פיצוצים ויש מצב בטחוני מאוד לא פשוט ולכן, אני שם את זה רגע בצד, הדבר השני זה בכל הארץ, בכל הארץ משרד החקלאות קיבל החלטה, להגדיל שיהיה עוד תאילנדי בכל רפת, שיהיה שניים, לא אחד, החל מהשביעי באוקטובר, פתאום ההחלטה הזאתי נגנזה
ליאור שמחה:
 עכשיו כולה ויזה אחת יש, אז מה אתה מבקש מאיתנו מהחקלאים, אתה אומר, לא, התאילנדי שברח לכם, תביאו מישהו אחר, מישהו לא מקצועי, עבודת הרפת זו עבודה מקצועית, תביאו עכשיו במקומו מישהו, תוותר על הוויזה שלך לתאילנדי, שאולי יש עוד סיכוי עוד איכשהו לחזור וזה באמת לא רציני לבקש מאיתנו דבר כזה ולהגיד לנו, למה אתם לא מגדילים את זה, אנחנו מתים להגדיל את זה, מתים להביא עובדים, לא נותנים לנו ולהגיד, לא, אתם צריכים לשחרר את הוויזה, האחת שיש לכם ובמה שאמרנו, לא נעמוד גם, אז זה פשוט לא רציני, זה פשוט חוסר הבנה של מה שקורה בשטח ואני אומר את זה בעיקר למשרדי הממשלה, לרבות האגרוסטדי שהנה יש - - -
אליהו מרידור:
טוב, שאלה יפה מאוד, הגיעה במקומה, אני מודה שבהתחלה לא הבנתי לאן אתה מכוון ואני שמח שאפשרתי לך לסיים את דבריך, השאלה הזאת מופנית למשרד החקלאות, עוד מעט שתענו, תענו גם על זה
אליהו מרידור:
 טוב, אני כבר עם מסקנת ביניים ורמזתי לגביה, אני אומר אותה בדברי הסיכום שלי, אני אעבור נושא לעת הזאת ונדלג לענף הבניין, ידוע שנכון ל-14 בדצמבר, הוגשו 5,200 בקשות לקליטת עובדים חדשים, אני אשמח תיכף שהגברת ארן תעדכן אותי לגבי עם נתון חדש היא מסמנת לי, רובם מהודו, סרילנקה, אוזבקיסטן וטורקיה, בתוכם יש גם את חברות הביצוע ואני תמיד מבקש לבודד את חברות הביצוע, זה אירוע אחר לחלוטין, בוודאי ובוודאי אם מדובר מטורקיה, אני מדגיש, אגב, גם עם סין, אבל לא ניגע בזה כרגע
אליהו מרידור:
 את רוצה רגע לעדכן אותי הגברת ארן, אם המספר גדל?
מיכאל אורן:
המספר גדל, הוא עומד על סביב ה-8,000 ממה שאנחנו מבינים, אבל נכון למה שרשום אצלנו במשרד, מה שיש לי ברשימות זה סביב ה-2,000 בסרילנקה, סביב ה-2,000 בהודו וסביב ה-3,000 באוזבקיסטן, אז זה מעל ה-5,000 של ה-14 ואנחנו גם מאמינים שככול שנתקרב למועדים זה יעלה ובהיבט הזה של שיתוף עם המספרים שאנחנו מקבלים מהרשות אז זה המספרים פחות, או יותר כרגע ואנחנו חושבים שזה גם יעלה
אליהו מרידור:
רשות האוכלוסין המספרים האלה אמביוולנטיים מול מה שאתם מכירים?
ענבל משש:
כן, אנחנו עושות הערכת מצב אחת לשבוע, יחד עם התאגידים, משקפיים גם את הנתונים לכולם
אליהו מרידור:
אוקי, זאת אומרת שזה עומד על 8,000
מיכאל אורן:
זה פחות או יותר, צפוי שמהמיונים יהיה איזה נשל מסוים, אבל אני לא חושבת שמאוד מאוד מהותי, כי על פניו, העובדים שמגיעים במסלול הזה, מראש נדרשים כבר להיות עם מקצועיות מסוימת, אז אנחנו מאמינים שיהיה בסדר
מיכאל אורן:
 יש ברגעים אלו ממש את המשלחת של ההתאחדות באוזבקיסטן ולכן המועד הוא כרגע לא סופי, חלוט, הוא תחילת השבוע של ינואר, אבל אנחנו מאד מקווים, בתום השבוע הראשון של ינואר, כבר להיות אחרי שמיינו את המספרים האלה ואולי יותר, אנחנו מקווים ליותר
מיכאל אורן:
 תאגידים עובדים כדי להגיש עוד שמות לקראת המיונים וזה המטרה
אליהו מרידור:
כל ה-49 חלק מה-8,000?
מיכאל אורן:
לא כולם, לדעתי, אני לא יודעת את הפילוח הזה, אני יכולה לבדוק אותו, אני לא רוצה לשלוף מהבטן, אבל יש לנו אקסל ענק, ארוך, בכיף אפשר לחלוק אותו
מיכאל אורן:
אני אגיד רק משהו על חברות הביצוע, שמתוך ה-500 שנכנסו, זה לא נראה לי כל כך, כי זאת אומרת, זה פרויקטים שכבר הוגשו, נבחנו במשרד, זה חלק מאיזה משהו רציף ולכן זה באמת אירוע נפרד
אליהו מרידור:
האם המשרד בוחן את המשך התקשרות חברות הביצוע ממדינות שאינן תומכות ישראל, בעת הזאת?
מיכאל אורן:
מה הכוונה?
אליהו מרידור:
טורקיה, יש חברת ביצוע ידועה מטורקיה שמבצעת פה עבודות, אני לא מתכוון להפסיק התקשרות איתה בעת הזאת, אבל אני שואל אם אתם בוחנים, מתן התייחסות לפתיחת פרויקטים חדשים במעורבות חברת הביצוע הטורקית בעת שהם - ?
מיכאל אורן:
אז אני אגיד, זה לא עניין של התקשרות, זו כמובן בקשה שהיא להיתר, היה פה איזשהו שיח ביננו לבין רשות האוכלוסין לגבי אורך זמן ההיתר של החברה, אנחנו מבינים שזה צפוי לפוג כנראה בסוף השנה הנוכחית ואנחנו גם לאור המצב הנוכחי ובכלל, נרצה כן לראות איך אנחנו מאריכים את הרישיון, אנחנו לא מדברים על הגבלה של היקפים כרגע, בשלב זה יש לזה מכסה מגודרת, מדברים על המשך הפעילות של הכאן, אנחנו לא רוצים לאבד את העובדים שכבר עובדים ואת הפרויקטים שכבר רצים
אליהו מרידור:
לא, אני לא דיברתי על פרויקטים רצים, לכן אני ביטלתי את זה מראש ואני ביקשתי לדבר אך ורק על ההמשך
מיכאל אורן:
כן, לגבי אפיקי פעולה נוספים ועובדים מטורקיה, אני חושבת שזה דיון ששווה כן לקיים אותו, אני מבינה את האתגר פה, אבל מבחינת תקן של בנייה, זה עובדים מיומנים
אליהו מרידור:
אין שאלה, אבל עדיין יש איזושהי משמעות לרוח הציונית ולגאוות היחידה שלנו, כמדינה שיכולה להרשות לעצמה, גם בעת הזאת, אולי דווקא בעת הזאת, לבחור מי הם החברים שבאמצעותם היא רוצה לממש את חזונה
מיכאל אורן:
אני לא חולקת, אני אומרת, נכון לעכשיו, אנחנו שמים את רוב יהוונו בשלושת המדינות האלה, התקיימו בהם מיונים, אנחנו נקווה להביא מהם מספר גדול וכמובן שאנחנו פועלים במקביל, לראות איפה עוד יש פוטנציאל, אנחנו מקבלים את השמות בעצם שמגישים התאגידים, אנחנו מנסים לקדם מתווה שאדוני מכיר ובהמלצתו גם התחלנו לגבש אותו ואנחנו מקווים שזה יניב עוד פירות
מיכאל אורן:
     אוקי, את יודעת אגב, לחלק לי את הכ-8,000 כמה מהם –
מיכאל אורן:
אני יודעת כרגע מהמספרים שיש לי שאני אמרתי לך, 2,000, 2,000 וכ-3,000, ה-8,000 זה מספר שאנחנו יודעים מישי, אבל יש לי את הפילוח ממש פה לנגד עיניי
הקליטה והתפוצות):
8,000 כולם פרטיים?
מיכאל אורן:
כן, פרטי
ענבל משש:
זה הבקשות שמגישים אלינו, אנחנו בודקים ומעבירים למשרד –
מיכאל אורן:
זה המסלול הפרטי
אליהו מרידור:
מה אחוז האישורים שאתם נותנים גברתי?
ענבל משש:
כמעט כולם
אליהו מרידור:
כולם, אוקי, האם אתם מסכימים לבחון אפשרות להגדלת המכסה?
מיכאל אורן:
אמרנו שאנחנו שנייה נבין, שאנחנו מצליחים באמת לעמוד ביעד ואז כן, חד משמעית
אליהו מרידור:
אני חושב שאמנם לקח המון זמן להניע את התהליך
מיכאל אורן:
בגלל המיונים שזה מורכב
אליהו מרידור:
לא בגלל המיונים שזה מורכב, היו עוד כמה שיקולים ואם תודה לאל, אנחנו עומדים, אפילו אם התחלנו מאוחר בפרק זמן קצר, מאז שאנחנו מעורבים גם באופן מאוד מאוד חודרני, מול הגורמים הרלוונטיים ואנחנו לא מוותרים להם, אז לקח זמן, אבל זה הניע, אז אם בפרק זמן קצר, יש מיצוי של 80 אחוז, האם נשקלת מצדכם האפשרות גברתי, להגדיל את המכסה להבאה באופן פרטי?
מיכאל אורן:
כן, זה דיון שכבר הצלנו בתוך המשרד כן מתנהל, אמרנו שאנחנו נערב את השותפים כשנראה, אנחנו בשיח עם הרשות, אבל שאר השותפים הממשלתיים - - -
סימון דוידסון:
אז מתי יגיעו ראשוני אחרי המיונים?
מיכאל אורן:
אז מבחינתנו המיונים מסתיימים, כמו שאמרתי - - -
סימון דוידסון:
את יכולה להסביר רק תהליך של מיון, איך זה מתבצע, כמה זמן זה לוקח?
מיכאל אורן:
כן, אנחנו יכולים למיין באתר עד 500 עובדים ביום, אז אם לצורך העניין יש בהודו 2,000 המספר מובן, זה ייקח סביב הארבעה ימים של מיונים, חוץ מזה שהם יצטרכו לבוא אחר כך ולהראות תצהירים רפואיים ובריאות וזה דברים נפרדים, בתוך המיונים עצמם - - -
אליהו מרידור:
ואני מלין על כך, כשאת סוקרת בפניו, ספרי לו את גישתי שעדיין לא מתקיימת
מיכאל אורן:
באיזה היבט?
אליהו מרידור:
שהוצאת אישור תעודה רפואית ותעודת יושר, תעשה כצעד מקדים ולא יחכו עד לאחר מעבר הבחינות, אם אנחנו יודעים שהמעבר בבחינות הוא באחוז גבוה מאוד, אם ניקח את מולדובה כדוגמה שיש 90 אחוז מעבר במיונים, מה הטעם לחכות עד אחרי שבנאדם עובר מבחן כשהוא מגיע כבר כמקצועי למבחן, כדי להגיש בקשה לתעודת יושר ותעודה רפואית, שאנחנו יודעים שהתהליך הזה הוא ארוך? אני מעדכן אותכם כאן, שבשיתוף פעולה עם משרד החוץ ועם רשות האוכלוסין ובאמת בחבירה מרוכזת, פניתי לגורמים הרלוונטיים בהודו, באמצעות שגריר ישראל בהודו שפועל באופן יעיל, רציני וחרוץ והוא הצליח לסכם איתם שמתוך המתנה מטורפת של המון המון זמן להוצאת תעודת יושר, עד עשרה ימי עבודה, תונפק תעודה, עדיין זה הרבה זמן, אגב, יש גם עשרה ימי עבודה להוצאת תעודה רפואית, תארו לעצמכם שכשבנאדם עובר את המבחן בהצלחה, הוא ניגש להוציא תעודת יושר ואחרי שהוא מקבל אותה, הוא ניגש להוציא תעודה רפואית, זה לא נורמאלי, נכון? בדיוק על אותו משקל, אני מבקש לדעת ואני שואל פה את התאגידים, את מר אלדד שנמצא איתנו בזום, מה הסיבה שאתם עדיין לא נענים לדרישתי המינימלית?
אלדד ניצן:
שלום לכם, אז ככה, קודם כל בהמשך, כמה חידודים ואז אני אתייחס לכל מה שאתה צריך אלי
אלדד ניצן:
 לגבי הנושא של, מיכל נתנה נתונים מדויקים, אנחנו בעזרת השם, עד סוף השבוע הזה כבר, נגיע ל-10 אלפים עובדים, אני יודע שכבר בקנה יש הרבה עובדים שנמצאים עכשיו ביחד בקבלת שמות בפוש, בעיקר מהודו, רוב העובדים יהיו מהודו, הודו וסרילנקה מובלים, אוזבקיסטן כמובן דיברו, אנחנו לא קיבלנו עדיין מועד
אלדד ניצן:
 יושב ראש הוועדה רביבו, אני מאוד מבקש, משרד השיכון יודע, דיברתי עם פרטוש ומיכל הנהדרים, הם צריכים להעביר לנו את המועדים של המבחנים, כל תאגיד חייב לקבל את המועדים של המבחנים - - -
מיכאל אורן:
זה יוצא היום
אלדד ניצן:
היום יצא, שיגיעו המועדים של המבחנים, כדי שכל תאגיד יידע בצורה מסודרת, קיימנו היום ישיבת זום עם כל התאגדים, אנחנו גם ואת זה אני צריך את העזרה מכבודך, את הנושא של הוויזות, אנחנו לא רוצים שיהיה לנו מעצורים, לפתחם של רשות האוכלוסין, אנחנו גם מקדמים עוד תהליך שאנחנו הולכים להביא דרך חברת נסיעות שעובדת עם הממשלה, אמסלם טורס, חברה מאוד גדולה ומוכרת, שהולכת לעשות לנו טיסות צ'רטר לארץ, אנחנו גם מתארגנים עם טיסות צ'רטר שהעובדים יגיעו במהירות, מיד אחרי שהם מקבלים את האישור - - -
אליהו מרידור:
איזה אישור מר ניצן?
אלדד ניצן:
אשרה אני מתכוון, את הסטמפה שהוא יכול להגיע, צמוד לאישור רפואי ולאישור של המשטרה ולקבל את האישור הרשמי שעובד יכול להגיע, אנחנו בעצם, הפעלנו כבר, אמסלם טורס הפעילה כבר את האנשים שלה, מול גורמים ישראלים התאגידים ומצד שני מול גורמי חו"ל ובעצם, אנחנו נתקוף את זה שהכסף יעבור מיד לחברת הנסיעות וחברת הנסיעות כבר תתאם מול התאגידים ותמלא מטוסים כדי שהעובדים האלה בינואר כבר יהיו בארץ
אלדד ניצן:
 החסם שאני מבקש מכבודך לעזור לנו, זה הנושא של הקונסוליה, שלא נצטרך, כמובן העובדים יצטרכו לעמוד בתור בקונסוליות במדינות השונות, זה יכול לעכב, צריך לעשות להם וויזה קבוצתית, או לתת להם את הוויזה בארץ, אבל צריך לשים את הדעת, אם הדבר הזה יתבצע והכול יעבור והכול עבד יפה מאד, אני חייב לציין, גם את התאחדות הקבלנים שעבדו נהדר ורצו ועשו את ההכנה של האתרים והשת"פ שהיה איתם והנושא הזה של החטיבה של הרשות שבעצם, קיבלה  ברשות ישי שקיבלה את החומר ונתנה לנו את האישורים, הכול עבד בצורה של שעון שוויצרי
אלדד ניצן:
 אנחנו צריכים באמת, לסיים את הדבר הזה
אלדד ניצן:
 אני רק מציין, תראו כמה הליך כזה שעובד מסודר, לא נברך על המוגמר עד שהוא לא יסתיים, אבל אנחנו מדברים על שלושה שבועות, שבאים תאגידים הם ידעו יחד עם התאגדות הקבלנים, כמו סרט הכי טוב בעולם, שבעצם למדינה שהיא באה ומביאה בהסכם בילטרלי, לוקח שנה כדי להביא עובדים לארץ ופה בשבועיים וחצי, הדברים בוצעו ויש 10 אלף עובדים מוכנים ואנחנו כבר פנינו, במידה ויאשרו לנו עוד מכסה, להתקדם הלאה
אלדד ניצן:
 צריך לתת את הדעת, כבוד היושב ראש, לנושא של המיונים, המיונים הם חשובים, אבל צריך למצוא איזה מנגנון, אולי שהתאגידים יהיו אחראים גם - - -
אליהו מרידור:
סליחה שאני קוטע אותך, כי זו שאלה הבאה שאני מתכוון לשאול אותה
אליהו מרידור:
 מאז הקורונה משהו מהזיכרון שלי נפגע ואתה שאלת הרבה שאלות וביקשת גם בקשה, אני עוד עלול לשכוח אותן, אז אני אתחיל רגע עם הבקשה שלך, אתה העברת בקשה כרגע, לעניין הסיוע הקונסולרי, אני יודע שיש כוונה לבחון אפשרות להוצאת וויזה קבוצתית, מיד אנחנו נקבל לכך התייחסות מהגורמים הרלוונטיים, אבל עכשיו אני אתייחס רגע לשלל השאלות שלך, אתה שאלת הרבה שאלות, אבל עדיין לא ענית לי על שאלה אחת שלה, איפה ההוגנות? אני שאלתי, מה הסיבה שחרף כל ההפצרות שלי, במספר הזדמנויות, שהליכי הוצאת תעודת יושר ובדיקות רפואיות תקינות, יחלו מהשלב שרשות האוכלוסין מאשרת, ברמה העקרונית את העובד, שזה כאמור הרבה הרבה לפני המיונים
אלדד ניצן:
אז אני אענה, החברות בחו"ל באופן עקרוני, הרי אנשים צריכים לעבור את המיונים, יכול להיות שאנשים מסוימים, או חלק מסוים - - -
אליהו מרידור:
דיברתי על זה, מר ניצן דיברתי על זה, אם אנחנו לוקחים - - -
אלדד ניצן:
אפשר אדוני, אין שום בעיה לעשות את זה מיידית, להביא את האישורים עכשיו, אני יכול לבקש מהתאגידים מיידית היום, להמציא כבר מיידית שלא יעכב, כבר לפני המיונים, שיוצאו כבר כל תעודות היושר והתעודות הרפואיות
אליהו מרידור:
אני מודה לך, אני מבקש לקבל את התגובה בפועל של כלל התאגידים ולקבוע מעכשיו נוהל, ידוע הרי שרשות האוכלוסין, כחלק מההתגייסות המדהימה שלה לטובת הצלחת הנושא, הגבילה את עצמה בעד 48 שעות, מרגע הגשת השמות של הפוטנציאלים, עד שהיא משיבה ואתה וכולנו יודעים שעומדים בזה הרבה פעמים, עוד לפני שהם מיצו את ה-48 שעות האלה, מרגע שמתקבל האישור העקרוני, אני מבקש שמיד בסמוך לזה, תצא הוראה לאותם תאגידים מקומיים, לשלוח את המאושרים, על ידי רשות האוכלוסין, גם להוצאת תעודת יושר וגם לטיפול בקבלת תעודה רפואית תקינה
אלדד ניצן:
יבוצע, יבוצע
אליהו מרידור:
יופי, אני שמח, חשוב מאוד
אלדד ניצן:
אני רוצה להעיר עוד משהו, קודם כל, אני רוצה להגיד לך תודה, חבר הכנסת רביבו, על הנחישות בכל התהליך הזה של הליווי של הכול התהליך של הגיוס של העובדים, אני חושב שחלק גדול מההצלחה בתהליך נזקף לזכותך, המרץ והאמביציה, והראיה והירידה לפרטים, אז קודם כל , אני רוצה להגיד לך תודה
אליהו מרידור:
זו חובתי
אלדד ניצן:
ודבר נוסף אחרון זה הנושא שאני רוצה לכוון, לבקש ממך לפעול, כמו שאתה יודע, החלטת הממשלה מדברת על 50 אלף עובדים, אנחנו נמצאים היום ב-22 אולי, 21 אלף עובדים בארץ, אם בעזרת השם, שיגעו ה-10 עובדים נוספים, אנחנו נגיע ל-30 ואז נצטרך להזמין עוד 20 אלף, עכשיו, גם אם זה יהיה בבילטרלי וגם זה יהיה דרך החלטת ממשלה נוספת, להביא עוד עובדים, התאגידים צריכים לקלוט את העובדים האלה ולקלוט אותם לשורותיהם ולהעסיק אותם
אלדד ניצן:
 היום המכסה המקסימלית לאחזקת עובד זה אלף עובדים, אז פעם אחת אני מבקש מכבודך להוביל, כמו שמשרד הפנים, לאפשר גידול לתאגיד שמגיע לאלף עובדים, לאפשר לו גידול לעד 1,500 עובדים, זה גם דרך אגב האישור שיש לחברת ביצוע, 1,500 עובדים
מיכאל אורן:
1,600
אלדד ניצן:
1,600 ודבר נוסף שאני מבקש מכבודך זה הנושא של הערבויות, כמו שאת היודע הבנקים היום, לא נותנים כספים בכלל, לא מאשרים היום כספים והוצאות והיום כל תאגיד שרוצה להגדיל את המכסה שלו, לקלוט עוד עובדים, צריך ללכת לבנק ולבקש 9,000 שקל לעובד ערבות וצריך להעמיד בטחונות של 50 אחוז, פניתי גם לענבל משש בעניין הזה, היא הפנתה אני יודע לגורמים במשרד העבודה, על מנת לבחון את זה וצריך לזרז את זה, כי דבר כזה ישמש כמעצור באפשרות של התאגידים לקלוט עובדים נוספים, ערבויות נועדו להבטיח את השכר של העובד וצריך פשוט להקטין את העלויות עד סף מסוים ומעל אלף עובדים, מי שמבקש להגדיל, לא הולך לבקש ערבויות נוספות, כי זה חסם מאדו גדול באפשרות של התאגידים לקלוט עובדים נוספים
אליהו מרידור:
אוקי, אז מיד הגורמים הרלוונטיים יענו, אגב, אני שואל אותך, איך התאגידים מתארגנים לקראת קליטת לינה ומגורים של אותם 10 אלף?
אלדד ניצן:
אין שום בעיה עם זה, אנחנו כבר מאורגנים הדברים האלה, הרבה תאגידים הכינו כבר מגורים בדירות מסודרות, פנו לגורמים מקצועיים שמטפלים בנושא של הדיור וגם כמובן, לבעלי דירות פרטיות, אין שום בעיה היום לקלוט עובדים, למרות הנושא הזה של המחסור בדירות ושכירות, אנחנו מאורגנים לקלוט היום סך הכול 50 אלף עובדים ולסדר להם סידורי לינה מתאימים, יש היום מתחמים של מגורים שהרבה הרבה חברות שכרו והעמידו מתחמים של מגורים ברמה מאוד מאוד גבוהה של דירות באזור המרכז, אחד מהמתחמים האלה, אפילו אני כבר דאגתי לתאגיד שלי כדי לקלוט, דירות ברמה מאוד מאוד גבוהה, דירות חדשות, צבועות, יפיפיות שאפשר להכניס אליהם עובדים
אליהו מרידור:
מה ממוצע עובדים בדירה?
אלדד ניצן:
החוק של עובדים זרים מדבר על דירה של שלושה חדרים, מקסימום שישה עובדים ובדירה של ארבעה חדרים שמונה עובדים
אליהו מרידור:
שניים בחדר
אלדד ניצן:
זה מוגדר במטרים ובכמויות, יש נוהל עובדים זרים שמגדיר היום את כל הנושא הזה של מה מותר ואיך דירה צריכה להיות
אליהו מרידור:
הדירות בהכרח נמצאות בסמיכות לאתרי בנייה, או שיכול להיות ששפי פז, לדוגמא, נאלצת להיות הקליטה שלהם
אלדד ניצן:
לא, אז יש שני אופציות, או שהעובדים מגיעים, העובדים מקבלים מהתאגיד חופשי-חודשי, כרטיס אוטובוס, זה במסגרת מה שהעובד מקבל, חוץ מהדירה, הוא מקבל גם חודשי-חופשי מהתאגיד והעובד תמיד מקבל דירה במרחק חודשי-חופשי, או שהוא מקבל אופניים שהוא מקבל מהתאגיד, או שהוא נוסע באוטובוס חודשי-חופשי, אם במקרה התאגיד לא הצליח להשיג דירה במרחק סביר ממקום האתר, אז הקבלן לוקח על עצמו לעשות הסעה, מהדירה ועד לאתר וחזרה וכמובן, מתקזז עם התאגיד במחיר תמורה שהתאגיד גובה ממנו, אז הוא מקזז בעצם את עלות הנסיעות מהמחיר ואז זה נופל בעצם, על הקבלן, זה נעשה בהסכמה חוזית בין הצדדים
אליהו מרידור:
הבנתי, מה אחוז הדירות לדוגמא שנמצאות בדרום תל אביב, באזור התחנה המרכזית הישנה ודומיה?
אלדד ניצן:
כמעט ולא לוקחים דירות באזור הזה, זה דירות במצב חדש, היום רוב הדירות נלקחות בפריפריה, בבת-ים, בחולון, בפתח תקווה, ברמת גן, אבל פחות באזור דרום תל אביב, היום אין לנו כבר - - -
סימון דוידסון:
אלדד, ממתי פתח תקווה זה פריפריה?
אלדד ניצן:
פריפריה לתל אביב
אלדד ניצן:
     הבנתי, פריפריה לניו-יורק אולי
אליהו מרידור:
טוב, אנחנו מיד נמשיך איתך, אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לחברי אלון שוסטר
אלון שוסטר:
כן, אני רוצה קודם כל להגיד לך אדוני היושב ראש, יישר כוח ענק על המחויבות, וועדה שיש לה השפעה אדירה וכמובן הלכה והתגברה בחודשים האחרונים
אלון שוסטר:
 ממה שאני מבין, הפער שהוא זועק לשמיים, בין החוסר לבין השימוש באפשרות והזימונים המעטים, נובע באמת, מאיזה סוג של, לא רוצה להגיד קיבעון, אבל אמון אמונה, או התרגלות לאותם עובדים שמכירים וציפייה שהם, איך אומרים היום בהקשרים אחרים, שישובו במהרה אלינו, זה העניין ואני מקווה שלא נגיע למצב שבו המציאות תאכזב את החקלאים והם יצטרכו לנסות את האפשרויות הפחות טובות
אלון שוסטר:
 מה שכן, אומרים לי מקורותיי, שזה באשר לוויזות הקיימות, לגבי התוספת, כמובן שאם תהיה תוספת אז יהיה יותר הגיוני לצפות שמיד ישתמשו בה
אליהו מרידור:
מתי אבל?
אלון שוסטר:
אז אני אומר, אם תהיה תוספת - - -
אליהו מרידור:
כשנצליח לעודד את החקלאים, לממש את המכסות הקיימות כיום שלא ממומשות, נוכל לפנות הלאה, אנחנו לא יכולים לדלג על זה חבר הכנסת שוסטר, לא יכולים
אלון שוסטר:
אז פה אנחנו בבעיה, המציאות בבעיה - - -
אליהו מרידור:
אגב, אני מפריד רגע את עניין הרפתות, לא שייך, הרפתות זה עניין שצריך עכשיו להתייחס אליו, אבל כלפי כל השאר ואני מפריד גם את אלה שכרגע לא יכולים עכשיו לאבד - - -
אורי אור:
הנושא של הפלסטינאים, כבוד היושב ראש
אליהו מרידור:
אני כבר אמרתי שאנחנו נוגעים בזה כבר היום, אבל בואו נחלק רגע, יש את מי שמנוע מלאבד כרגע ולא רוצה לבזבז את המכסה שלו, נשאיר את זה רגע בצד, יש את הרפתות שצריך להתייחס אליהם בנפרד, הם אכן חקלאות, אבל זה ענף שנפגע באופן חריג ולא מקבל באמת את המענה כנדרש, יש את הפלסטינאים ויש את כל היתרה שהיא הרוב, שמי שיכול וצריך היום להשתמש במכסות פנויות ולנו יש כמדינה דרך לתת מענה הוגן ומהיר ומידי אפילו, אבל מבחירה שלו, הוא לא עושה בזה שימוש, עליהם אני מדבר
אלון שוסטר:
נכון, אני רוצה לשאול רק דקה, רק להציע בצניעות, יתכן ומה שצריך זה להוסיף, לא 10 אלפים, אבל אלף חדשות, לראות אם זה נתפס ולקיים שיח - - -
אליהו מרידור:
קח תשתמש רגע ב-5,000
אלון שוסטר:
לא, אני יודע שיש לי 10 אלפים, אבל החבר'ה רוצים חזרה את התאילנדים שהם מכירים
אליהו מרידור:
אני אומר, ברור לך הרי שאם מגיע חקלאי ואומר, יש לי עשר וויזות, חמש פנויות, קלטתי עכשיו את כל החמש שהם לא מתאילנד ועכשיו השוק התאילנדי נפתח מחדש ואני צריך הגדלה, המדינה לא תפנה לו עורף, כי הרי כולנו מבינים ואתם צועקים את זה עוד לפני המלחמה, שיש צורך עוד לפני המלחמה, אתם מבינים שלא יהיה מצב שיהיה היתר, כי בכל מקרה יצטרכו עוד
אלון שוסטר:
אז החשש הגדול, רק שהדילמה תהיה מובנת, החקלאי נמצא במציאות של אוי לי מיצרי אוי לי מיוצרי, זאת אומרת שאם הוא משתמש במכסה הקיימת, אז יתכן והוא יעשה טעות לטווחים ארוכים, הוא יקבל עובדים לא ראויים ואם הוא לא יעשה את זה אז הוא יישאר בלי כלום
אליהו מרידור:
אבל עובד לא ראוי, בכל מקרה לא יישאר אצלו, זה לא רלוונטי, כי גם תאילנדי שמגיע לא ראוי, לא יישאר אצלו, זה לא רלוונטי, זה לא אומר שהוא מפסיד את זכות השימוש שלו
קריאה:
אדוני, אפשר לפתוח מכסות ללא הגבלה