GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ואליד אלהואשלה:
 חסרי מעש
ואליד אלהואשלה:
      לכן אני רואה שיש כאן הזדמנות להתחבר יחד, על מנת שאנחנו נתקדם בנושא הזה
ואליד אלהואשלה:
 אני לא אומר לוותר על מה שאתם רוצים, עובדים זרים וכולי, לא
ואליד אלהואשלה:
 אבל אם יש הזדמנות לחבר אותם, להכניס אותם לעשייה במקום להשאיר אותם ככה, אז צריך לעשות את זה
ואליד אלהואשלה:
 עוד עשר שנים המערכת תפקיר אותם
ואליד אלהואשלה:
 אני לא אומר לכם לכו לחברה הבדואית ותחפשו, לא
ואליד אלהואשלה:
 אני אומר לכם אני איתכם
אליהו מרידור:
אנחנו הולכים לחפש
ואליד אלהואשלה:
אני איתכם
אליהו מרידור:
אני אומר לך שאנחנו הולכים לחפש
ואליד אלהואשלה:
עכשיו מה אני מציע - -
קריאה:
תקשיבו לו רגע
ואליד אלהואשלה:
אני אתן לכם את הפיתרון
ואליד אלהואשלה:
 אני סחבתי איתי הרבה צעירים בבחירות האחרונות
ואליד אלהואשלה:
 ואני מכיר את הצעירים בצורה טובה מאוד
ואליד אלהואשלה:
 באתי גם מתחום הכדורגל, הייתי שופט כדורגל, ככה שאני מאוד מחובר לאנשים, לאוכלוסייה, לקהילה
ואליד אלהואשלה:
 אני מציע שאלי, יחד איתך, יחד עם הוועדה, נעשה סיור בחברה הבדואית
ואליד אלהואשלה:
 - - -
ואליד אלהואשלה:
כן
קריאה:
אני אביא
ואליד אלהואשלה:
 ואני אגיד לך גם - -
קריאה:
עשינו כבר סיור בעבר
קריאה:
עכשיו אנחנו נמקד אותו לתת הנושא הזה
ואליד אלהואשלה:
נעשה אותו עם ראשי הרשויות
ואליד אלהואשלה:
כולל ראש המועצה לכפרים הבלתי מוכרים
ואליד אלהואשלה:
 עם הארגונים האזרחיים, עם הקהילה
ואליד אלהואשלה:
 אני בטוח שייצא משהו משם
ואליד אלהואשלה:
 אני אגיד לכם - -
פני קימלמן:
אני יכול להרים איתך את הכפפה הזאת?
ואליד אלהואשלה:
מאה אחוז
פני קימלמן:
אני מוכן ליצור איתך קשר - -
ואליד אלהואשלה:
אני - - - לכם
פני קימלמן:
לעשות את כל הסבבים האלה
פני קימלמן:
 אני אישית אבוא איתך לכל המקומות האלה
ואליד אלהואשלה:
אני רוצה שכולם יכנסו לשם
ואליד אלהואשלה:
      עכשיו עוד משהו
ואליד אלהואשלה:
 מפעל "עוף עוז" בשגב שלום נכנס, בנה אותו - - - 2006, עכשיו מעסיק שם 1,000 עובדים
ואליד אלהואשלה:
 אנשים שם מחכים בתור לעבוד
ואליד אלהואשלה:
 מפעל "סודה סטרים" ברהט מחזיק עובדים, ואנשים גם מחכים
ואליד אלהואשלה:
 לפני שנה טיפלתי יחד עם ראש העיר בהחלטת מפעל על מנת למנוע צמצום עובדים במפעל
ואליד אלהואשלה:
     אני רואה שיש הזדמנות, החברה הבדואית הוכיחה שהיא חלק מהחברה הישראלית במדינה, ואני רוצה לשלב את הצעירים שלנו
ואליד אלהואשלה:
 כמו שאני יצאתי - -
פני קימלמן:
אני איתך
ואליד אלהואשלה:
וגדלתי בתוך החברה הישראלית, והיום אני מייצג את האנשים שם, אני רוצה שהצעירים ירגישו אותו דבר
ואליד אלהואשלה:
 אם יש מפעל אחד שלא יכול להעסיק מסיבות אחרות, ואנחנו כולנו מבינים את הנושא הזה, אין בעיה
ואליד אלהואשלה:
 אבל יש מפעלים שמעסיקים
ואליד אלהואשלה:
 ואני כאן לעזור לכם מתי שאתם רוצים
ואליד אלהואשלה:
 אלי, תתאם את זה דרך הוועדה
סימון דוידסון:
מה אחוז האבטלה בחברה הבדואית היום?
קריאה:
עצום
ואליד אלהואשלה:
מה? עצום
ואליד אלהואשלה:
 עצום
אליהו מרידור:
גבוה
אליהו מרידור:
 גבוה
סימון דוידסון:
עצום זה מה? 50%?
קריאה:
אנחנו - - - לקחת את זה- - -
קריאה:
לדעתי 30 - - -
קריאה:
אמרו 30
קריאה:
2 - - -
סימון דוידסון:
אבל איפה - - -
ואליד אלהואשלה:
סימון, עכשיו זה יותר
סימון דוידסון:
והם רוצים לעבוד? הם רוצים לעבוד?
ואליד אלהואשלה:
אני בטוח שאנשים - -
שרון אמיר:
צריך תוכנית ליווי מסודרת - -
ואליד אלהואשלה:
שאחוז גדול בנגב רוצה - - -
שרון אמיר:
מול המפעל, המול הוועדה - -
ענבל משש:
אפשר לעשות קורסים במקצועות האלה - - -
ואליד אלהואשלה:
אני מכיר אנשים שירצו
פני קימלמן:
אני אגיד לך עוד משהו
סימון דוידסון:
- - - ?
פני קימלמן:
זה לא קשור, תראה
פני קימלמן:
 אנחנו מחפשים עובדים
פני קימלמן:
 אני לא מאוהב בעובדים זרים
פני קימלמן:
 ואני רוצה להגיד לך משהו על הקטע של האוכלוסייה הערבית בהשקפת העולם שלנו
פני קימלמן:
 בסדר? אנחנו רואים את עצמנו כחברת מזון שמספקת מוצרי מזון לכל תושבי מדינת ישראל
פני קימלמן:
 לכל תושבי מדינת ישראל
פני קימלמן:
 אנחנו רוצים שלכל תושבי מדינת ישראל יהיה ייצוג בקרב העובדים שלנו
פני קימלמן:
 ואם יש 20% ערבים במדינת ישראל, אני רוצה שיהיו 20% ערבים ב"אסם"
קריאה:
מצוין
פני קימלמן:
אני לא מוכן שבמחלקת השיווק שלנו, שעושה פעילות שיווק גם בחברה הערבית, לא יהיה מישהו אחד מהחברה הערבית
פני קימלמן:
 אנחנו מאמינים בזה קודם כל כי זה טוב לחברה, אנחנו מאמינים בגיוון התעסוקתי
פני קימלמן:
 אנחנו היינו הראשונים, דרך אגב, זכינו אפילו בפרס הנשיא על הדבר הזה
ואליד אלהואשלה:
אני לפני - -
פני קימלמן:
עם - - - וגופים אחרים
ואליד אלהואשלה:
לפני שנבחרתי לכנסת עבדתי במזון
ואליד אלהואשלה:
 וחלק מהמוצרים שאני שיווקתי אלו מוצרים שלכם
פני קימלמן:
אז הנה
ואליד אלהואשלה:
אני מכיר את השוק ואני מכיר את כל העניין של התעשייה והשיווק
ואליד אלהואשלה:
 אני מכיר את זה
ואליד אלהואשלה:
 מה שחשוב עכשיו זה שאנחנו לא נפספס את ההזדמנות, על מנת - -
פני קימלמן:
לא, אני אומר לך שאנחנו כבר שם שנים - -
ואליד אלהואשלה:
טוב
פני קימלמן:
אנחנו לא נפספס, ואם אפשר לעשות יותר אני מרים את הכפפה
פני קימלמן:
אני מרים את הכפפה
פני קימלמן:
 אני צריך את העובדים
פני קימלמן:
 תראו, אני אגיד לכם משהו - -
קריאה:
לא לא לא, אנחנו - -
פני קימלמן:
משפט אחד
פני קימלמן:
 תקשיבו, אנחנו הקמנו מפעל חדש במאות מיליוני שקלים שאמור לעבוד שלוש משמרות
פני קימלמן:
 אני, כסמנכ"ל משאבי אנוש, לא הצלחתי להביא את כמות העובדים כדי שהמפעל הזה יעבוד בשלוש משמרות
פני קימלמן:
 ועכשיו אנחנו עומדים להשקיע כמה עשרות מיליונים - -
קריאה:
איפה, בקרית גת?
פני קימלמן:
 ואנחנו עומדים להשקיע כמה עשרות מיליונים במפעל נוסף
פני קימלמן:
 ומגיע אליי מנהל החטיבה של המפעל הזה, והוא אומר "תשמע פני
פני קימלמן:
 אנחנו עומדים לשים פה עשרות מיליוני שקלים
פני קימלמן:
 אני צריך התחייבות ממך שתוכל לגייס לנו עובדים לקווים החדשים"
פני קימלמן:
 ואני אומר לך את האמת, מקצועית, אני לא יודע אם אני מסוגל לעשות את זה
פני קימלמן:
 אני אומר לך את זה באמת, אני משתף אתכם בלבטים שלי, אני לא יודע איפה אנחנו עומדים - -
אליהו מרידור:
אנחנו פה בשביל - -
פני קימלמן:
בדבר הזה
אליהו מרידור:
לסייע לך בשליחותך
פני קימלמן:
כי אני רוצה את זה
פני קימלמן:
 תאמינו לי
פני קימלמן:
 אנחנו חברת בת של נסטלה
פני קימלמן:
 כל מוצר שמייצרים פה אני יכול לייבא מחו"ל
פני קימלמן:
 אנחנו לא רוצים לעשות את זה, וזה סוג הפתרונות שאני לא רוצה לדבר איתכם עליהם אפילו
פני קימלמן:
 אנחנו ציונים, אנחנו במדינה הזאת, אנחנו ישראלים
פני קימלמן:
 אנחנו צריכים לדאוג למדינה הזאת
פני קימלמן:
 והמדינה הזאת זה כולם, יהודים, ערבים, חרדים, כולם
קריאה:
אנחנו נעזור לכם
פני קימלמן:
ואנחנו רוצים שפשוט תהיה לנו את האפשרות לעבוד ולייצר
פני קימלמן:
 אנחנו רוצים לייצר מוצרים
פני קימלמן:
זה הכל
פני קימלמן:
תודה רבה
אליהו מרידור:
אנחנו נפנה לדברי סיכום, ונצא לסיור
אליהו מרידור:
הסיכום הוא סיכום ביניים, והסיורים לא יסתיימו כאן
אליהו מרידור:
 כפי שהתחייבתי
אליהו מרידור:
      מדינת ישראל נמצאת באחת התקופות המאתגרות אשר ידעה מאז קום המדינה
אליהו מרידור:
 חלק מהאתגרים שמדינת ישראל נאלצת להתמודד איתם נוגעים בתפעול התעשייה, ואני לא מקבל את ההגדרה "תעשייה לאומית"
אליהו מרידור:
 כל התעשיות הן נצרכות ובחשיבות לאומית גבוהה, ולו בשל העובדה שהן תעשיות כחול לבן
אליהו מרידור:
     המצוקה שאתם משקפים בפניי היום קיימת עוד קודם המלחמה, ועם פרוץ המלחמה הלכה וגברה
אליהו מרידור:
 כגישת עולם עוד הרבה לפני המלחמה, אולי למשך עשרה חודשים, בכלל בענף החקלאות, גרסתי שאסור למעסיק כלשהו להסתמך על ספק אחד
אליהו מרידור:
 זה לא משנה אם מדובר בספק למוצרים טכניים, ספק אריזות או מקור להבאת עובדים
אליהו מרידור:
 לא היה נראה לי נכון שהחקלאות נשענת רק על התאילנדים
אליהו מרידור:
      גם כאן אני אומר, שברור לכולנו שכאשר תסתיים המלחמה – ובאחוזים מסוימים עוד קודם – הפלסטינים מאיו"ש יחזרו לעבוד במדינת ישראל
אליהו מרידור:
 לא באותו אחוז או היקף, וגם לא מחר בבוקר, אבל זה יקרה
אליהו מרידור:
 יחד עם זאת, ובוודאי לאור העובדה שגם כאשר הם היו כאן היה מחסור בכוח אדם, נכון יהיה לפזר את הסיכונים ולקלוט עובדים מעוד כמה מקורות
אליהו מרידור:
      האינטרס הראשון במעלה הוא העסקת ידיים עובדות ישראליות
אליהו מרידור:
 העליתי פה מספר אפשרויות, כגון עובדים בעלי מוגבלויות בתפקוד גבוה, אסירים, ועובדים מהפזורה הבדואית שפחות חשופים לתקשורת וללשכות התעסוקה
אליהו מרידור:
 כמו שחברי ואליד מציע, וכך גם כלל הנוכחים שנרתמים באופן יצירתי עם תמריצים כאלה ואחרים, עם עבודה מאומצת ונכונה אני סמוך ובטוח שבעזרת השם אנחנו נדע למלא אחוז לא מבטול מהצורך
אליהו מרידור:
     במקביל לזה, אנחנו פועלים לקראת קליטת ידיים זרות בעבודה, ואתם הצפתם לקונה שאני מאמין שנעשתה בתום לב בהחלטת הממשלה
אליהו מרידור:
 לפיכך פניתי לנציגת משרד הכלכלה ואני מקבל את הרושם שהיא הבינה את עומק המכשול, ואני סמוך ובטוח שהנושא הזה יבוא על פתרונו
קריאה:
כולל - - - ?
קריאה:
כולל מדינת המקור של העובדים?
אליהו מרידור:
כלומר?
קריאה:
היום זה רק ממדינות קרי אירופה
דודי מנביץ':
GDP שווה או גבוה מישראל
קריאה:
אני לא יכול, זה לא - -
אלכס קנובסקי:
אי אפשר להביא מהודו
דודי מנביץ':
נורווגיה, שוויץ - -
אליהו מרידור:
אתם יכולים להביא מהודו, אם אתם תשלמו בהתאם לאותו מנגנון שנקבע
דודי מנביץ':
זה בסדר, כן
דודי מנביץ':
אבל היום יש גם - - -
אלכס קנובסקי:
אי אפשר היום
קריאה:
אי אפשר, היום אי אפשר
אלינור אנגלנדר:
- - - אי אפשר
אלכס קנובסקי:
- - -
דודי מנביץ':
אתה חייב להביא היום מהמדינות שה-GDP שלהן - -
עמיחי שיקלי:
לא, אתה לא יכול להביא
דודי מנביץ':
יותר גבוה מישראל
אליהו מרידור:
 אני סמוך ובטוח - -
פני קימלמן:
תן לי לספר - -
פני קימלמן:
אני רוצה רגע - - -
קריאה:
- - - היה כזה
אליהו מרידור:
תעצרו רגע
פני קימלמן:
אתה צודק, שנייה רגע
פני קימלמן:
אתה צודק באמירה לגבי השכר, על פי העקרונות שקבעת
פני קימלמן:
 העניין הוא שגם על פי העקרונות האלה - -
חביב פאר:
אתה לא יכול להביא
פני קימלמן:
יותר קל להביא מהודו מאשר משוודיה, זה מה שאני מנסה להגיד
פני קימלמן:
 להודים השכר שאנחנו מציעים הוא כל כך גבוה ואטרקטיבי, שהם יבואו לישראל
פני קימלמן:
משוודיה הם לא באים
אליהו מרידור:
אני מתחייב - -
פני קימלמן:
- - - רשימת המדינות, אין לא הודו, לא פיליפינים
פני קימלמן:
 לסיעוד ומקומות נוספים מותר - -
קריאה:
GDP - - -
פני קימלמן:
לתעשייה אסור להביא
דודי מנביץ':
יש מגבלת GDP
אליהו מרידור:
 תקשיבו
דודי מנביץ':
אתה צריך להסיר
אליהו מרידור:
אל תתבלבלו לעולם, ושלא נחשוד בהקשרים
אליהו מרידור:
 כלל הנציגים מהפקידות הבכירה במשרדים חלילה וחס שירצו להכשיל ולהכביד על ענף כזה או אחר
אליהו מרידור:
 כל מה שעומד לנגד עיניהם זה לעודד את הכלכלה הישראלית, בין היתר, על ידי העסקת ידיים ישראליות
אליהו מרידור:
 לצד זאת, צריך לקחת בחשבון את המעמד של מדינת ישראל בעולם, ביחס להשוואות במדדים כאלה ואחרים, בין היתר במלחמה בסחר בבני אדם
אליהו מרידור:
      במידה ובאמת יש מדינה שיהיה קל יותר להביא ממנה עובדים – היא זמינה יותר – אך רק בגלל היחס ההשוואתי בשכר הממוצע הם לא מביאים, אני סמוך ובטוח שכלל המשרדים, בוודאי בליווי ובהובלת מנהל עובדים זרים בשירות משרד הפנים ורשות האוכלוסין, נמצא ביחד מנגנון שיידע מצד אחד לעגן את האינטרס, ומצד שני לתת לכם מענה
קריאה:
אפשר להציע רעיון? יש עכשיו גם בחקלאות וגם בבניין מכסה מחוץ להסכמים בילטרליים, ורשות האוכלוסין הולכת לאשר מדינות שניתן להביא מהן
קריאה:
 אם היא אישרה לחקלאות, היא יכולה לאשר גם לתעשייה
סימון דוידסון:
אבל היא לא שם
סימון דוידסון:
 במנגנון שהוא עד ה-30 לחודש - -
אליהו מרידור:
 חברים, אני לא פותח מחדש את הדיון
אליהו מרידור:
 אני לא פותח מחדש את הדיון
אליהו מרידור:
 אני מעלה כרגע נושאים שנכון יהיה שנתייחס אליהם בדברי הסיכום
אליהו מרידור:
 מפה כל אחד ממשיך בעבודתו
אליהו מרידור:
 אנחנו לא עוצרים כאן את הנושא
אליהו מרידור:
 אני משוכנע שהנציגים הבין-משרדיים והוועדה ימשיכו למצוא ולתת מענה יצירתי לאתגרים שהוצבו פה, ו\או שיוצפו בעתיד
אליהו מרידור:
 אנחנו נמשיך לשוחח
אליהו מרידור:
     אספר לכם שבבוקר חלקנו הלא מבוטל כבר קיים סיור בתחום אחר, בענף הבניין, ובין השלב שסיימנו את הסיור לנקודה שבה התחלנו את הסיור הזה, מצאנו כבר פתרונות וקיבלנו החלטות למענה למה שהתגבש בסיור המקצועי
אליהו מרידור:
 שאגב היה פחות נעים ומחבק מפה, אבל אלה תנאי העבודה וזה בסדר
אליהו מרידור:
 ככה שאם אנחנו מאובקים ומלוכלכים זה לא כי יצאנו ככה מהבית
דודי מנביץ':
בגלל זה אנחנו נעשה תיקון במשחטה
אליהו מרידור:
אני אומר לך שלא רק שאני לא נרתע, אני אגיע בחפץ לב וגם אשמח לקחת חלק פעיל בפס יצור כזה או אחר
אליהו מרידור:
 אני מאמין שאם אנחנו לא מרגישים את הנושאים בידיים, ברגליים, בלב, אנחנו לעולם לא נדע להתחבר באמת למצוקות ולצרכים
אליהו מרידור:
 לעולם לא
אליהו מרידור:
 לכן בגישתי אני יוצא ומסייר במקומות, חלק מהפעמים כלקוח סמוי, חלק מהפעמים באמצעות אנשי לשכתי
אליהו מרידור:
 אנחנו עובדים באופן יצירתי ורוצים להגיע לחקר האמת ולמצוא את הפתרונות ההוגנים, בכלל הנתונים המשתנים באותה משוואה מרוכבת
אליהו מרידור:
 בסדר?      אני מודה מאוד קודם כל למנהלת הוועדה וצוות לשכתי, שבאופן יעיל ומהיר איפשרו את קיום הסיור הזה
אליהו מרידור:
 מודה לחבריי הטובים שפינו מזמנם היקר ותיעדפו את הסיור הזה בלו"ז העמוס שלהם
אליהו מרידור:
 אני מודה לכל הנוכחים, למארגנים בוודאי, לנציגי המשרדים
אליהו מרידור:
 מי ייתן ובעזרת השם מדינת ישראל תדע ימים טובים, בטוחים ומשגשגים יותר
קריאה:
אמן
דיקלה טקו:
עכשיו לסיור
סימון דוידסון:
איפה הסיור?
דיקלה טקו:
הם מובילים אותנו עכשיו
סימון דוידסון:
לא, אבל נוסעים או - -
דיקלה טקו:
לא לא, פה
אליהו מרידור:
לא יודע, הבטיחו לי שאני הולך לראות - -
אליהו מרידור:
צוהריים טובים, אני מבקש להביע את תודתי והערכתי לחבריי חברי הכנסת, על הנוכחות המרשימה שהקפה הולך ועולה מדיון לדיון, אני מודה לכם, אני אשתף גם את שאר הנוכחים, על המעורבות שלכם שגם שלא בשעות דיוני הוועדה
אליהו מרידור:
 אז אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לעובדים זרים שתעסוק בנושא סטטוס הבאת עובדים זרים בימי המלחמה, בדגש על ענף החקלאות וענף הבנייה, כפי שאתם יודעים, קיימתי עשרות דיונים על הנושא, גם בוועדה וגם מחוצה לה ואני שוב מודה לכל הנוגעים בדבר, על שיתוף הפעולה הפורה
אליהו מרידור:
 מנכ"ל משרד החקלאות היה אמור להיות היום בדיון, הביע עניין רב כתמיד, לצערנו ולצערו, הוא נאלץ להיעדר, לאור העובדה שהוא משתתף בלוויה של  רותם יוסף לוי, השם יקום דמו, שנפל בעת שירותו, יוסף רותם לוי הוא בנה של מיכל לוי המדענית הראשית במשרד החקלאות, אנחנו מעבירים לה, בשם כל הוועדה את השתתפותנו בצערה, בכלל השתתפותנו בצערם של כלל המשפחות הנופלים
אליהו מרידור:
      אני מבקש לעדכן אתכם שאני פועל בכלל המישורים באופן גלוי וסמוי ומדבר עם כל הדרגים, החל משרים, דרך הפקידות הבכירה ועד למעסיקים, כולל חברות כוח אדם בארץ ובחו"ל ואפילו הצלחתי להגיע למועסקים פוטנציאלים שעדיין לא הגיעו לארץ, באמצעות התקשורת הזאת, אני מאפיין ומנטר באמת את האתגרים שעומדים בפנינו ושאיתם אנחנו צריכים להתמודד
אליהו מרידור:
 יש לי הרבה מאוד מה לומר לנציגי הממשלה ולנציגי הענפים, אבל אנחנו נתחיל הפעם לאט
אליהו מרידור:
 אני מבקש מכל הנוכחים, לענות לי באופן ישיר, ללא ערבובים, כי היום אין מליאה כידוע ומבחינתי, אנחנו נישאר כאן, עד הלילה, רק כדי שאני אקבל תשובות, אני מחריג פה אבל שאחת מהנוכחות אמורה לצאת לנסיעת עבודה מאוד מאוד חשובה בהקשר הזה, עורכת הדין ענבל משש ולכן בהנחה שמשרדי הממשלה השונים והנציגים, יגררו אותנו בשאלות ודיונים, את תהי משוחררת, אני גם מודיע כאן שמספר גורמים לא מבוטל שהיה אמור לקחת חלק בדיון, ביקש וקיבל אישור להופיע בזום ושאני מאשר כאן לנציגי משרד החוץ, לצאת לפגישה מדינית חשובה עם האמריקאים והם יצטרכו לצאת תוך כדי הדיון וזה מאושר כבר מעכשיו, אתם לא צריכים לבקש בשנית
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת בבקשה, כמה עובדים זרים הגיעו לישראל, לענף החקלאות ומאילו מדינות, בחלוקה לעובדים שהגיעו באופן בליטרלי, אל מול עובדים שהגיעו בהעסקה שלא באמצעות הסכמים בליטרליים?
ענבל משש:
שלום, צוהריים טובים, ענבל משש, ראש מנהל עובדים זרים ברשות האוכלוסין וההגירה, אז כאמור, לאור יציאת העובדים התאילנדים בתחילת המלחמה, גבשנו מספר מתווים לחזרה של עובדים, הן עובדים שסיימו פה את התקופה, אגב זה היה אמור להסתיים בסוף החודש הנוכחי והארכנו את זה בחודש נוסף כרגע, לבקשת הלשכות והחקלאים ואם יהיה צורך להאריך את זה שוב, כדי לסייע להם
ענבל משש:
 לגבי הנתונים, אז חזרו ושבו 2,218 עובדים זרים לענף החקלאות, מחציתם מתאילנד והיתר ממדינות שונות
ענבל משש:
 לגבי ההסכם הבילטרלי, אז היה לנו הסכם יחיד, כפי שאדוני יודע, עם תאילנד, מפרוץ המלחמה, הייתה תנועת יציאה של עובדים, עכשיו אנחנו רואים קצת חזרה, עוד לא - - -
אליהו מרידור:
יש עדיין עוד יציאה אגב?
ענבל משש:
במספרים מאוד מאוד נמוכים, תנועת היציאה - - -
אליהו מרידור:
כעשרת אלפים
ענבל משש:
כן, כעשרת אלפים יצאו, מתוך ה-30 אלף שהיו, זה שליש מכמות העובדים שהייתה, זה כמות מאוד מאוד דרמטית, לגבי ההסכם הבילטרלי, אז היה לנו עם תאילנד, תאילנד כמובן הקפיאה את פעילות הכניסה של העובדים ועשתה טיסות חילוץ, זה עדיין לא חזר למה שהיה קודם לכן, אנחנו בתקווה שנצליח להחזיר את זה חזרה למה שהיה לפני המלחמה, יש לנו שיח איתם, היה שיח ויהיה
ענבל משש:
 לגבי הבילטרלי, אז נחתם הסכם עם סרילנקה, כפי שאדוני יודע, בחמישי לנובמבר, על ידי שר הפנים, באמת במסגרת מהלכים ומאמצים שאנחנו עושים, אז כרגע נחתה קבוצה ראשונה של העובדים, היום ממש לפני שעתיים - - -
אליהו מרידור:
את ניצניה כבר רואים
ענבל משש:
לפני שעתיים בשדה, כן, היא זכתה לקבל אזעקה מיד עם הנחיתה, זה היה פחות נחמד, אבל זה מאוד משמח שאנחנו מצליחים לגייס עובדים בתקופת לחימה ויש כניסה של עובדים לענף החקלאות
ענבל משש:
 אני אגיד שהקמנו מאגר של עובדים, באמת עבדנו בשקידה ראויה יחד עם הסירלנקים, היינו שם פעמיים אפילו בסרילנקה בטווח של החודש האחרון, כדי לקדם את העבודה שם
ענבל משש:
 פתחנו את ההזמנות ממש לפני שבוע, או משהו כמו שמונה ימים, לחקלאות, כרגע קיבלנו משהו כמו כ-300 הזמנות ומהחקלאים ואנחנו מקווים שנוכל למלא מטוסים, כי דיברנו עם הסירלנקים על היקפים של אלפים ואף מעבר ל-10 אלפים
אליהו מרידור:
כמה הגיעו היום?
ענבל משש:
השבוע יגיעו המאה הראשונים, זה כפוף להזמנות, יש מאגר עובדים, עכשיו צריך הזמנות של חקלאים, אז אנחנו מחברים הזמנה - - -
אליהו מרידור:
עורכת הדין ממש, את נגעת כרגע בחומר נפץ, או אפילו רימון ללא נצרה ואני לא מתכוון לדלג על הסוגייה המאוד מאוד מורכבת, שכרגע התחלת לגעת בה, אני מודה לך, חברי הכנסת יש שתי אפשריות, אני תמיד נותן מקום לנוכחות שלכם ואפשרות להתבטא כבר בתחילת הדיון, אני בודק איתכם כרגע, מבחינתי כרגע לתת לכם רשות דיבור, אפשרות שנייה זה אם יש לכם זמן ואתם מתכוונים להישאר ויש שאלות שיישארו פתוחות ולא נשאלו, אחרי כן תוכלו לבטא זה נתון לשיקול דעתכם, אני מכבד את הבחירה שלכם
אלון שוסטר:
אני עד ארבע
מטי צרפתי הרכבי:
אני יש לי לו"ז בשלוש וחצי, אבל זה בסדר, אני בטוחה שאתה לא תפספס שום שאלה
אליהו מרידור:
אני מקווה, אבל לא בטוח, אני לא בטוח
אלון שוסטר:
למשל הפער בין 300 ל-10 אלפים
אליהו מרידור:
אנחנו מיד נוגעים בזה, אנחנו ממש תיכף נוגעים בזה
ענבל משש:
אז 323 לפחות לפי הבוקר ו-150 מהם כבר מצוותים ויש להם טיסות, זה גם נושא שהיינו צריכים להסדיר, טיסות בימים הללו
אליהו מרידור:
טוב, אוקי, אז אנחנו נעבור כעת לשאלה לענף הבנייה, אני מבקש לדעת, כמה עובדים זרים הגיעו לישראל מאז פרוץ המלחמה, לענף הבניין, מאילו מדינות, בחלוקה לעובדים, גם כן שהגיעו כתוצאה מהסכמים בילטרליים וכאלו שלא באמצעות וכאלו שהגיעו דרך חברות הביצוע
ענבל משש:
אז ככה, אני אגיד שככלל חזרו ושבו לישראל מפרוץ המלחמה, למעלה מ-12,200 עובדים בסך הכול, למגוון של ענפים, בבנייה אנחנו רואים כ-2,800 שחזרו, יש לנו אוקראינה, יש מולדובה גם כניסה של חדשים במסגרת המבחנים שאתה זוכר שיצאנו - --
אליהו מרידור:
תוכלי בבקשה גברתי, לחלק לי בין חזרו לבין חדשים?
ענבל משש:
כן, אז אנחנו רואים בעיקר החדשים זה מולדובה זה בעקבות המבחנים שעשינו במולדובה, במסגרת ההסכמים, אתה זוכר, זה היה לפני כשלושה שבועות לערך, אז זה כבר 400 עובדים שנוחתים, יש עוד כאלה שינחתו בתחילת ינואר, מהמבחנים האחרונים שעשינו ולחברות ביצוע נכנסו 576 עובדים, אז בסך הכול בסך הכול, אם אני סכמת את הכול זה 2,800 ועוד החברות ביצוע של ה-580, בערך 3,400, אם אני לא טועה
ענבל משש:
 כרגע במתווה הפרטי, עוד לא נכנסו עובדים, היחידים שנכנסו זה ממולדובה בבילטרלי, אבל כן, יש חזרה של עובדים שעבדו בעבר בישראל, עובדים שיצאו בעת המלחמה ואנחנו רואים כרגע הם חוזרים חזרה למדינת ישראל, אחרי שיצאו לחופשה
אליהו מרידור:
אוקי ומה הצפי הגעת עובדים חדשים לכלל הענפים בחודש הקרוב?
ענבל משש:
אנחנו עובדים על תוכנית לגיוס עובדים, א' זה תלוי בביקוש, לדוגמא בחקלאות, כפי שראינו שיש פער בין המאגר שאנחנו מתקדמים בכמה צעדים לגיוס אלפי עובדים, לבין ההזמנות, אולי בגלל שזה חדש, אולי בגלל שיש איזשהו חשש, אני לא יודעת, נצטרך ללמוד את זה, לגבי בנייה - - -
אליהו מרידור:
אני חושש שאני יודע, אבל אנחנו נאפשר לחקלאים לבטא את זה
ענבל משש:
לגבי בנייה אז יש תוכנית שכבר מבחנים יפתחו בדצמבר ב-
אליהו מרידור:
סוף חודש דצמבר
ענבל משש:
כן, אנחנו כבר ב-19, ב-26 ו-27 וגם במולדובה אגב, ב-26 לחודש יפתחו גם מבחנים
ענבל משש:
 הצפי שלנו להכניס ברבעון הראשון כמה אלפים טובים, גם בפרטי וגם במסגרת הסכמים
ענבל משש:
 כידוע סין כרגע לא שולחים עובדים, אז אנחנו מרכזים מאמצים במולדובה עם היקפים קצת יותר קטנים וכמובן במדינה הנוספת שאדוני מכיר, שאנחנו גם נפתח שם את המבחנים ואנחנו פועלים כדי לגייס, גם במתווה הפרטי וגם במתווה הבילטרלי, בהיקפים מאוד משמעותיים בזמן קצר
אליהו מרידור:
וזה מוביל אותי לשאלה הבאה, כמה בקשות הוגשו לכם, לקליטת עובדים בחקלאות מסרילנקה?
ענבל משש:
אמרתי קודם 323 זה היה לבוקר, אז יכול להיות שזה השתנה, אבל פחות, או יותר אלו המספרים
אליהו מרידור:
הבנתי, אז - -
סימון דוידסון:
כמה זמן זה היה פתוח הנושא של הבקשות?
ענבל משש:
זה עדיין פתוח, לא הגבלנו, לא בכמות ולא בזמן, פרסמנו את זה, לדעתי, לפני אמרתי, שמונה ימים, אם אני לא טועה ואנחנו מאפשרים כמובן, לחקלאים להגיש בקשות
אליהו מרידור:
אוקי
ענבל משש:
תבין שהראשונים שהגישו זה היה ב-11 בדצמבר, הנחיתה הראשונה כבר היום, זאת אומרת, ברגע שהזמינו - - -
סימון דוידסון:
מה הסיבה שיש כל כך מעט בקשות?
אליהו מרידור:
או, או, שאלה מדהימה
סימון דוידסון:
זה מאד מוזר
אליהו מרידור:
שאלה מדהימה, לא מופנית אליה, היא קבלן ביצוע, בסדר, חשוב רגע שנבין
אליהו מרידור:
 אני מבקש לקבל את התייחסות החקלאים, איך 5,000 פוטנציאלים יש במכסה ומתוכם 320, או 330 בקשות עד כה? אפשר בבקשה לקבל את התייחסות החקלאים?
אורי אור:
אורי דורמן, אני מזכ"ל של התאחדות חקלאי ישראל
אורי אור:
 אנחנו אכן מה שאנחנו רואים זה כניסה די איטית של עובדים, במסגרת ההחלטה של ההסכם במסלול הפרטי וכאשר גם בנושא של העובדים מסרילנקה זה מתחיל, כמו שאמרה ענבל, ההודעה שפורסמה הייתה לפני שבוע לחקלאים - - -
אליהו מרידור:
לא, ההודעה פורסמה הרבה יותר משבוע
ענבל משש:
ב-11 בדצמבר פרסמנו, כאילו הם ידעו שאנחנו - - -
אליהו מרידור:
אבל מי שהיה מעוניין היה מחכה ומקדים אותכם ומחכה רק שתפרסמו, נכון? זה לא נולד כרעם ביום בהיר
סימון דוידסון:
שאני אבין, את אומרת שב-11 פורסם?
ענבל משש:
לא, פרסמנו עוד קודם שהשר חתם על ההסכם הבילטרלי ושאנחנו עושים צעדים ושאנחנו ליוונו את זה פעמים, אבל ב-11 בדצמבר פורסמה - - -
אליהו מרידור:
זה לא הופיע כרעם ביום בהיר, היה ידוע שאנחנו בפתחו של הסכם בילטרלי ואתה נגעת בנקודה חשובה מאוד, חקלאים ידעו שזה אמור להיפתח, אז אני אשמח שמר דורמן יתייחס לזה, כי יש לי עוד מה לשאול אותו
אורי אור:
אני כמובן אתייחס
אורי אור:
 אז זה לגבי הנושא של סרילנקה ואני מעריך שככול שהזמן יעבור, יותר ויותר חקלאים יבקשו עובדים מסרילנקה
אורי אור:
 צריך לזכור שהחקלאים עברו טלטלה מאוד מאוד גדולה, כאשר הסיטואציה היא שהחקלאים מחזיקים, אלה שיכולים לקבל עובדים, גם מסרילנקה וגם במסגרת ההסכם הפרטי, זה רק חקלאים שיש להם וויזות פתוחות - - -
אורי אור:
רק החקלאים האלה
אורי אור:
החקלאים האלה זה חקלאים שהיו להם תאילנדים שברחו - - -
אורי אור:
והם הם עדיין נמצאים בסיטואציה שהם מחכים לתאילנדים שיחזרו
אליהו מרידור:
יופי, יופי, אז אתה כרגע מבהיר את מה שהצפנו בדיון הקודם
אורי אור:
נכון, גם בדיון הקודם אנחנו הסברנו את זה, הסביר את זה חברך יענקלה מוסקוביץ שאני מתנצל בשמו שהוא גם נבצר ממנו להיות כאן, כי הוא גם הלך ללוויה של דוקטור מיכל לוי שאנחנו גם כמובן, אני בשם התאחדות חקלאי ישראל, משתתף בצערה הגדול מאוד
אורי אור:
 אז אנחנו הסברנו את זה את הסיטואציה הזאת, כי גם יש החלטה שמאפשרת לרוב התאילנדים שיצאו, הם יצאו באינטר ויזה ויש החלטה נוספת שמאפשרת לתאילנדים שסיימו את התקופה, מאפשרת להם לחזור, זה הביא את החקלאים - - -
אליהו מרידור:
הלכה למעשה, תשמע, אני ממש משתדל להיאזר לסבלנות, הלכה למעשה, ידוע שתאילנדי שלא חוזר, המקום שלו פנוי, רק כדי שחקלאי יממש את הסיכוי שאותו תאילנדי יחזור אליו, או תאילנדי אחר, הוא אל קולט אחר ותופס מקום, אני מבחינתי, חקלאי שיש לו ויזות פתוחות והוא בוחר מרצונו, לא לממש אותם, כי זה מרצונו, שיתכבד לפנות אותן ואחרי זה שיבקש, נדון בבקשה עוד פעם, הרשויות המוסמכות ידונו בכך, יש מספיק חקלאים אחרים שאין להם וויזות פתוחות וישמחו לקבל ממדינות מגוונות שניתן לקלוט באמצעותן, חשוב רגע שנבהיר פה משהו, מדינת ישראל חותרת לחתימה על הסכם בילטרלי, כצורך מצורכי השוק, חשוב רגע שנבהיר את זה, מדובר במשאבים אדירים שהמדינה משקיעה, בהתחייבויות שהפקידות והשרים הרלוונטיים מפקידים כלפי מקביליהם וכשנחתם הסכם ויש עובדים שמוכנים ומוזמנים להגיע היום, הם לא מוזמנים, רק בגלל שלא נפתחת בקשה, רק בגלל שאותו חקלאי אומר, בוא נחכה עוד קצת, בגלל שאולי שעד אז יפתחו לי השמיים מתאילנד ולגישתי ואני פונה פה גם לאוצר, שחקלאי שעדיין שומר לעצמו ויזה, כשהמדינה מספקת לו חלופה, שיתכבד לבחון את מתן ההטבה והפיצוי שהוא זוכה לו, כי אנחנו כן כמדינה מסוגלים לספק לו פתרונות ואני פונה פה לכלל המשרדים הרלוונטיים, או שישאילו, שיוותרו על המכסה שיש להם בעת הזאת, או שיואילו להתכבד ולהבין שהפיצוי שהם מקבלים יקוזז
מטי צרפתי הרכבי:
אדוני, אבל אולי לפני שמציעים צעדים דרסטיים כאלה, צריך איזושהי תקשורת יותר הדוקה, אולי משרד החקלאות יכול לדייק את זה, לתווך לחקלאים את החשיבות של הגשת הבקשה בפרק זמן מסוים, בכדי שהמדינה תוכל להיערך, אני יכולה לומר לך - - -
אליהו מרידור:
מגבלה של זמן
מטי צרפתי הרכבי:
לא, מגבלה שאתה לא אומר, הנה, היה ב-11 בדצמבר, ב-12 בדצמבר לא מלאת איבדת את המכסה, לא
אליהו מרידור:
יופי - - -
מטי צרפתי הרכבי:
רגע, לכן אני אומרת זאת בעיה אחת, יש הרבה מאוד חקלאים שהם במצוקה כספית מאוד מאוד גדולה והם לא בטוחים שהם יחזרו לאותם היקפים של עבודה חקלאית, בגלל ההפסדים הגדולים, או בגלל החוסר וודאות שלהם כלפי - - -
אליהו מרידור:
המצוקה הכספית לא קיימת
מטי צרפתי הרכבי:
קיימת, קיימת
אליהו מרידור:
חשוב רגע שנבין, אני אסביר, אני אסביר למה, כי חקלאי שנפגע, קיבל שיפוי בין מלא, בגין הכנסותיו, לבין מלא-מלא בגין הפסד רווחיו, המדינה לא נטשה אותו
אברהם מיכאלי:
--- אנחנו לא יכלנו לגדל בהם, זאת אומרת אני כרגע לא צריך את העובדים - - -
אליהו מרידור:
ההפסד הוא עתידי, לא היום, נכון?
אברהם מיכאלי:
לא, יש הפסד שהוא מידי, יש הפסד מידי, שטחים שאנחנו לא יכולנו היום לעבד אותם, נוצר מצב שאני גם לא יכול לחטאת אותם ולשתול מחדש ולכן אני זקוק לפחות עובדים בשלב הזה
אליהו מרידור:
אין בעיה, תואיל בבקשה להחזיר את הוויזות, כי אתה לא זקוק להם
אברהם מיכאלי:
לא, אז תיתן לי את האפשרות לקחת את העובדים על פי צורך ופתרת את כל הבעיה
אליהו מרידור:
אתה מדבר כרגע על פתרון רוחבי שהוא לא מונח כרגע על השולחן, חשוב רגע שנדייק, בסדר? יש פה בקשה שהיא לא מן הדיון הזה
מטי צרפתי הרכבי:
הם אומרים למה צריך מכסות בכלל, אבל זו הסוגייה שדיברנו עליה - - -
אליהו מרידור:
או, או, בדיוק