GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף אדלשטיין:
 אני יכול למפות אותם
דליה גראד אפרת:
שוב אדוני יושב-הראש, לפי דעתי לא ניתן לדעת מראש
אליהו מרידור:
תראי, אני אסביר
דליה גראד אפרת:
מבקש מקלט יכול להיות מכל מדינה
אליהו מרידור:
 אם אני אזמין שען משוויץ מומחה, סבירות הדעת להניח שהוא יבקש כן בקשת מקלט היא קצת מתחת לאפס
אליהו מרידור:
 היא במינוס, בסדר? היא במינוס
דליה גראד אפרת:
אבל הוא גם לא יבוא להשתלמות אצלנו
אליהו מרידור:
 את יודעת מה? בואי
אליהו מרידור:
 מארצות סקנדינביה כן היו מגיעים בעבר
אליהו מרידור:
 מתנדבים
דליה גראד אפרת:
מתנדבים? אז זה גם לא אותו דבר
אליהו מרידור:
 ועדיין, משתלמים, לא יודע
דליה גראד אפרת:
יש לנו משתלמים מקניה, מזמביה, מווייטנאם, מכל מיני מדינות
דליה גראד אפרת:
 אבל שוב, כמו שפה נאמר יש הרבה
דליה גראד אפרת:
 ויש הרבה שלא נשארים וחוזרים
אליהו מרידור:
לא, לא הרבה שלא נשארים
אליהו מרידור:
 אני לא רוצה שאף אחד יישאר מעבר לתאריך התפוגה של ההזמנה שלו ממני
אליהו מרידור:
 ואם יש לי 150 משתלמים ממלאווי שבהגעה שלהם או תוך כדי השהות שלהם הגישו בקשת מקלט אני לא רוצה גם את ה-200 שהגיעו אתמול
אליהו מרידור:
 אני אומר את זה בכנות
אליהו מרידור:
 אני רוצה כאן רק את מי שסבירות הדעת להניח באחוזים גבוהים שהוא לא ירצה להשתקע כאן
דליה גראד אפרת:
אני חוששת שממדינות שאנשים לא ירצו להשתקע פה להישאר לא יבואו לעבוד לא בחקלאות בחירום ולא יבואו לעשות פה
אליהו מרידור:
 מתאילנד את לא רואה שיש בקשות מקלט
אליהו מרידור:
 נכון? ומרומניה גם לא
דליה גראד אפרת:
ולכן עשינו הסכם
אליהו מרידור:
ברומניה גם לא
דליה גראד אפרת:
לא שולטת בכל זה
אליהו מרידור:
אז הנה, אז אני אומרת לך, אז אני יודע
אליהו מרידור:
ומבולגריה גם לא
אליהו מרידור:
 נכון? ואפילו מטורקיה לא
אליהו מרידור:
 מה הקשר? מה זה אומר שאם יש מדינה שהמצב בה הוא כזה שהוא מצדיק את האוכלוסייה לצאת לעבוד בחו"ל בהכרח הם ירצו להשתקע באותו מקום שהם מגיעים עליו? תמיד יהיו חריגות
אליהו מרידור:
 תמיד יהיו
אליהו מרידור:
 אנחנו מדברים על הסתברות נתונים
אליהו מרידור:
 ואם אנחנו מקבלים אותם באחוזים כל כך גבוהים אנחנו לא מעוניינים בשירותיהם
אליהו מרידור:
 לא מעוניינים
יעקב מושקוביץ:
חשוב שתבינו, מי שמאשר את המדינות זה רשות האוכלוסין
יעקב מושקוביץ:
 חברות ההשמה הביאו מלא מעט מדינות
יעקב מושקוביץ:
 אמרת תצאו למדינות, תחפשו ותביאו
יעקב מושקוביץ:
 הרבה מהמדינות פשוט לא אישרו אותן בגלל המגבלות שאתם מדברים עליהם
יעקב מושקוביץ:
 כאלה פנו אליי, יש לנו קבוצה להביא מאתיופיה, בורמה
יעקב מושקוביץ:
 היו רשימה של המון מדינות שרשות האוכלוסין לא אישרה בגלל החשש שאתה מדבר עליו
אליהו מרידור:
קודם כל, אל תשווה את בורמה לאתיופיה
אליהו מרידור:
 אל תשווה את בורמה לאתיופיה
אליהו מרידור:
 ב', לגבי בדיקות שאני ערכתי לגבי אתיופיה, לא חל איסור
אליהו מרידור:
 אני גם הופתעתי, אבל לא חל איסור
יעקב מושקוביץ:
אנחנו יודעים שחל איסור
אליהו מרידור:
 ראש מנהל עובדים זרים, רוצה רגע להתייחס?
ענבל משש:
אני אגיד שכלל המדינות נבחנות על ידי מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה ששוקל שיקולים רחבים
ענבל משש:
 הוא מן הסתם יסתכל על שהייה שלא כדין, בקשות מקלט וכדומה ומנהל את הסיכון לפי שיקול הדעת שלו והעקרונות שגם נקבעו בנוהל וגם שיקול הדעת שהוקנה לו
ענבל משש:
 אני לא ראיתי שהגישו בקשות
יעקב מושקוביץ:
כן, אבל סיכוי גבוה מאוד שאם יגיעו
אליהו מרידור:
לא, לא, אל תגיד לי
אליהו מרידור:
 לא, תראה, יענקל'ה
ענבל משש:
אני לא ראיתי שהגישו בקשות
אליהו מרידור:
כשאתה מוסר לי נתון ואתה לא אומר לי שאתה אומר את זה לפי דעתך או לפי הערכתך, ואתה מוסר לי אותו כעובדה, שאתה יודע שהגישו למדינה מסוימת והם אמרו 'לא'
יעקב מושקוביץ:
כן, אמרו 'לא'
יעקב מושקוביץ:
 אמרו 'לא', אני יודע
יעקב מושקוביץ:
 יש לי פה אפילו בווטסאפים
יעקב מושקוביץ:
 אמרו מהמדינה הזאת לא מביאים והמדינה הזאת כן מביאים
יעקב מושקוביץ:
 יש לי את זה בכתוב
יעקב מושקוביץ:
 ואתה יודע מה? אני יכול, אני לפעמים גם מבין את השיקולים, מאחר ואני מכיר את כל המערכת אני מבין את השיקולים
יעקב מושקוביץ:
 אני יכול להגיד לך שהיו כאלה שהביאו סטודנטים מאתיופיה
יעקב מושקוביץ:
 איך שהם הגיעו לארץ נעלמו כולם
יעקב מושקוביץ:
 אנחנו יודעים, אנחנו עובדים בשיתוף
יעקב מושקוביץ:
 אנחנו יודעים את הבעיות
יעקב מושקוביץ:
 כשבאה חברת השמה ואומרת אני רוצה להביא מאתיופיה, אני אומר לו תפנה לרשות האוכלוסין
יעקב מושקוביץ:
 אבל אני יודע שהסיכויים שכבר קרו דברים מעולם
אליהו מרידור:
לא, לא, אתם לא בוחני כליות ולב
אליהו מרידור:
 אז אני מודיע לכולכם
ענבל משש:
 אבל יש תהליך ויש שיח
ענבל משש:
 ומגישים בקשות
ענבל משש:
 אנחנו מעבירים אותם למנכ"ל הרשות ועונים אונליין
אליהו מרידור:
עו"ד משש, אומר יענקל'ה ולא רק הוא וזאת לא פעם ראשונה
אליהו מרידור:
 מוסרים נתון
אליהו מרידור:
 כשאתה מבקש רגע לדעת מאיפה הנתון, הם מוסרים נתון כעובדתי
אליהו מרידור:
 ואז כשאתה מבקש לדעת מאיפה הנתון הם אומרים 'לא, כך נראה לנו', 'כך שמענו'
אליהו מרידור:
 אני מודה שגם אני הופתעתי, לרבות לאחרונה, מגישה שלכם, שאני הייתי בטוח שאתם לא תאשרו משהו מסוים
אליהו מרידור:
 וכשפניתי אליכם אמרתם 'לא, אפשר להתקדם
אליהו מרידור:
 יש אישור'
אליהו מרידור:
 מה הפריע לי לשאול? מקסימום אמרתם לא
אליהו מרידור:
 אבל להגיד לא פונים אליכם כי מניחים שלא תתנו אישור
אליהו מרידור:
 אבל להציג את זה מראש כאילו שכבר פנו ואמרתם 'לא' – זו הטעיית הנתונים ואני לא מסכים לזה
אליהו מרידור:
 בסדר? הבהרנו? קדימה
אליהו מרידור:
      מיד אנחנו עוברים למשרד החוץ לעניין דמי תיווך בלתי חוקיים בהבאת עובדים זרים שלא במסגרת הסכמים בילטראליים
אליהו מרידור:
 ולפני שאני אשאל את השאלות הרלוונטיות אני אעביר את רשות הדיבור לעו"ד אלעד כהנא מ-"קו לעובד"
אליהו מרידור:
 קיבל אישור להופיע בזום, בבקשה
אלעד כהנא:
אנחנו באמת נתייחס לחשש של דמי התיווך הלא חוקיים
אלעד כהנא:
 זה חשש מבוסס גם על הניסיון שנצבר בענפי החקלאות והבניין לפני שנחתמו הסכמים בילטראליים
אלעד כהנא:
 הוא גם מתבטא היום בדרכים שונות בענפים שונים שבהם אין הסכמים בילטראליים, כמו ענף הסיעוד וכמו חברות הביצוע, ששם זה עובד קצת אחרת
אלעד כהנא:
 כאשר זה לא חשש מבוטל
אלעד כהנא:
 כמובן אנחנו מקווים שזה לא יתממש
אלעד כהנא:
 אנחנו לא יכולים להגיד מי יגיע איך
אלעד כהנא:
 אבל אני חושב שצריך לצאת מנקודת הנחה שברגע שמגיעים בלי הסכם בילטראלי יש חשש מבוסס לדמי תיווך בסכומים מאוד מאוד גבוהים, שמאוד קשה לנטר
אלעד כהנא:
      אני חושב שהסיבה שהמדינה עצמה הגיעה למסקנה שהסכמים בילטראליים זו הדרך להביא עובדים זה בגלל ההבנה שזה לא משהו שבאמת אפשר לעלות עליו
אלעד כהנא:
 שזה קורה במדינת המוצא, גם כספים מגיעים לישראל דרך חברת התיווך במדינה זרה וגם אם לא
אלעד כהנא:
 זה בלתי אפשרי לעלות על זה כאן
אלעד כהנא:
 עובדים לא נוטים לחשוף ולהתלונן, כדי לא לסכן את עצמם, את השהייה שלהם בישראל
אלעד כהנא:
 וההסכם הוא הדרך למנוע
אלעד כהנא:
     אני אגיד לצד זה שאנחנו גם מבינים את המצב שאנחנו נמצאים בו
אלעד כהנא:
 אנחנו לא עיוורים לזה
אלעד כהנא:
 למרות שכמו שנאמר כאן קודם, אני לא בטוח שהחקלאים עצמם לפחות בענף החקלאות מעוניינים במסלול הזה
אלעד כהנא:
 ובצדק
אלעד כהנא:
 פשוט המסלול הבילטראלי גם אם הוא לא מושלם מוכיח את עצמו
אלעד כהנא:
 אבל גם אם יש כוונה לפתוח פתח בנסיבות מאוד חריגות ולתקופה מאוד מצומצמת צריך להיות פתח ולא לפרוץ את הסכר
אלעד כהנא:
 וכאן אני אגיד, יש חששות שלנו ממה שהולך להיות
אלעד כהנא:
 אני חושב שהאתגר הוא בעיקר איך אנחנו מצליחים לצמצם את זה כדי א' להפחית את הסיכון ו-ב' למנוע מצב שבו עוד שלושה חודשים, בתחילת אמצע פברואר, כשיפוג המועד להסכמי החירום אנחנו נחזור למעברים הבילטראליים
אלעד כהנא:
      החשש הגדול שלנו זה שלפחות ממדינות שבהן יש היום הסכמים בילטראליים, בין אם זה בחקלאות מתאילנד ועכשיו אנחנו שומעים גם על סרילנקה ובין אם זה בבניין, מולדובה, אוקראינה, סין והבנו שהודו וסרילנקה גם על הפרק
אלעד כהנא:
 בעצם ברגע שתיפתח, אם תיפתח, אפשרות להגיע למדינות האלה מחוץ להסכמים בילטראליים ההסכמים יאבדו את המשמעות שלהם
אלעד כהנא:
 אנשים לא ילכו, בוודאי לא במספרים מספיקים למנגנון של ההסכמים
אלעד כהנא:
 מעבר להשלכות שיהיו לזה מול המדינות, עוד 90 יום אני מאמין שהמאגרים האלה יהיו ריקים, כי לא יהיה מי שילך לשם
אלעד כהנא:
 אני אגיד שזה לא חשש מופרך
אלעד כהנא:
 למשל בסין, שכבר היום בענף הבניין יש הסכם בילטראלי בענף הבניין ויש את מסלול חברות הביצוע
אלעד כהנא:
 כשמסתכלים על נתונים רשמיים של רשות האוכלוסין וההגירה מהשנים האחרונות, כמה סינים בחרו להגיע דרך המסלול הבילטראלי וכמה דרך חברות הביצוע – אני חושב שהנתון האחרון הוא פי שתיים הולכים למסלול חברות הביצוע
אלעד כהנא:
 שלא דורש שום פיקוח, שום גיוס, שום רגולציה
אלעד כהנא:
 מספיק שמפקידים ערבות מאוד גבוהה
אלעד כהנא:
 החברה זה מה שהיא מבקשת לעשות, מגייסת שם
אלעד כהנא:
      זה יהיה גם מה שיקרה אם יקרה מסלול החירומי בסין ומדינות אחרות וכמובן גם בחקלאות, אם תיפתח האפשרות להביא מהמדינות האלה
אלעד כהנא:
 כך שלא רק, אני לא מדבר כרגע על המקרים המיוחדים עם תאילנד ומולדובה, לעובדים חוזרים – זו באמת סוגיה אחרת
אלעד כהנא:
 אני חושב ששם החשש הוא באמת מופרך יותר
אלעד כהנא:
 ולכן אני חושב שחשוב מאוד להקפיד על זה וגם לקבוע, ואני אומר את זה ביחס לחקלאות, הוראה שנקבעה ביחס לענף הבניין
אלעד כהנא:
 ששם ניתנה הוראה שכל עוד יש מועמדים כלשהן במאגרים הבילטראליים צריך קודם כל להביא אותם
אלעד כהנא:
 אני חושב שזה הגיוני
אלעד כהנא:
 מן הסתם אם המאגר ריק זה לא יפגע באף אחד, לא יביאו משם
אלעד כהנא:
 אם הם גם ככה מעדיפים להביא משם, מעולה
אלעד כהנא:
 אבל אם יש מאגר ויש מועמדים או גם אם זה 10, גם אם זה 100
אלעד כהנא:
 קודם כל, ה-10 וה-100 צריכים לקבל עדיפות, בדיוק כדי לשמור על ההסכמים הבילטראליים לפחות ליום שאחרי
אלעד כהנא:
      שוב, אני יוצא מנקודת הנחה שיהיו פה עובדים, אם יגיעו מהמדינות האלו, שחלקם כנראה ישלמו כספים אסורים בחו"ל
אלעד כהנא:
 אי אפשר יהיה לנטר את זה
אלעד כהנא:
 אבל ככל שזה יהיה תחום בזמן ולא אירוע מתגלגל ומתמשך, עם השלכות באמת ארוכות טווח, אם נסתכל כמה צעדים קדימה, על היום שאחרי ההסכם
אלעד כהנא:
      גם לגבי העובדים שמגיעים בתוך ההסכמים
אלעד כהנא:
 הם בתקופה הזאת מחוץ להסכמים בילטראליים אני חושב שיש שני דברים שצריך לחשוב עליהם: הראשון זה כמובן ענייני השפה
אלעד כהנא:
 אני מבין שכרגע שהם בקושי מגיעים, כשמגיעים עובדים אז כנראה לפי הבנתי הם מדברים אנגלית
אלעד כהנא:
 זה עניין שהוא פחות משמעותי
אלעד כהנא:
 אבל ככל שאנחנו נתרחב גם למדינות אחרות וצפויים להגיע עובדים, אני משער, שלא דוברים אנגלית, עולה השאלה של איך מתקשרים איתם? נכון להיום אין חובה לא על התאגידים לבניין ולהבנתי גם לא על הלשכות בחקלאות כשלא מדובר בעובדים תאילנדים, להעסיק מתורגמן, לתקשר עם העובד בשפה שלו
אלעד כהנא:
 אני חושב שזה עניין בסיסי
אלעד כהנא:
 זה אגב גם לטובת המעסיק בסופו של דבר, שהוא יוכל לתקשר עם העובד
אלעד כהנא:
 לטובת הלשכה או התאגיד, לטובת הקבלן, תלוי במה שאנחנו מדברים עליו
אלעד כהנא:
 לטובת גורמי האכיפה, אתה יכול לתקשר עם העובד
אלעד כהנא:
 זה נראה לי תנאי בסיסי להביא עובד שאפשר לדבר איתו
אלעד כהנא:
 שהוא דובר שפה אנגלית או ללשכה/תאגיד יש מתורגמן שיכול לדבר איתם
אלעד כהנא:
      הדבר הנוסף הוא אכיפה
אלעד כהנא:
 אני מבין שכרגע עוד לא מגיעים עובדים והאכיפה היא כנראה בשלב שני
אלעד כהנא:
 אבל אני חושב שזה משהו שצריך להיערך אליו כבר עכשיו
אלעד כהנא:
 בהנחה שיגיעו עובדים שישלמו דמי תיווך, היינו עובדים פגיעים במיוחד, ואנחנו מדברים על עובדים שלא יגלו את זה
אלעד כהנא:
 אנחנו לא נדע את זה
אלעד כהנא:
 אני חושב שהמינימום שצריך לעשות זה לחשוב איך אנחנו מבטיחים לפחות שלא ינצלו את החובות שהם יהיו בהם כדי להפר את הזכויות שלכם במודע או שלא במודע, במכוון או שלא במכוון
אלעד כהנא:
 וזה מצריך איזה שהיא אכיפה, גם מצד רשות האוכלוסין וההגירה וגם מצד משרד העבודה
אלעד כהנא:
 גם ברגיל, עוד לפני המלחמה ומצב החירום, הנתונים של האכיפה מאוד מאוד נמוכים, גם נומינלית, גם באופן יחסי לאכיפה בהקשרים אחרים, אם אנחנו משווים את זה לפי ענפים למשל
אלעד כהנא:
 אנחנו רואים שענפי החקלאות, בעיקר החקלאות וגם הבניין, אכיפה מאוד נמוכה
אלעד כהנא:
 וגם כשמתגלות הפרות, הסנקציות, בעינינו לפחות, לא מספיק חמורות
אליהו מרידור:
סליחה שאני קוטע אותך בדבריך המרתקים, חלקם אפילו מפתיעים אותי עד כדי כך שאני בודק אם באמת אתה נציג קו לעובד
אליהו מרידור:
 רק שנבהיר, אני מניח שברור לך שהאכיפה היא אכיפה דו צדדית
אליהו מרידור:
 נכון? ברור לך
אליהו מרידור:
 עכשיו מכיוון שברור לך, תמשיך
אלעד כהנא:
אני לא בטוח שהבנתי למה הכוונה באכיפה דו צדדית
אליהו מרידור:
אכיפה גם כלפי המעסיק וגם כלפי המועסק
אלעד כהנא:
לא, אבל זה יחידות שונות
אליהו מרידור:
הכול בסדר
אליהו מרידור:
 אתה מבין אבל, כשאתה מבקש אכיפה, אז באותה נשימה אני מצפה שתבקש אכיפה גם כלפי המועסק
אלעד כהנא:
האכיפה מול המועסק קיימת
אליהו מרידור:
לא מספיק
אלעד כהנא:
אדוני מדבר על רשות האוכלוסין וההגירה
אלעד כהנא:
 רשות האוכלוסין וההגירה בוודאי עושה אכיפה על מועסקים
אלעד כהנא:
 אני חושב כשאנחנו מדברים למשל על פילוח מבנים אז עשינו, שלחנו לרשות האוכלוסין וההגירה לוח נתונים של נתוני רשות האוכלוסין וההגירה מ-2018 עד 2021, אין לנו עדיין נתונים עדכניים עכשיו
אלעד כהנא:
 ראינו שבין, תלוי בשנה כמובן, זה משתנה, אבל בין 10% ל-30% ממשאבי הקופה של הרשות מוקצים להגנה על זכויות עובדים
אלעד כהנא:
 היתר להבנתנו מוקצים לאכיפה על שהייה שלא כדין
אלעד כהנא:
 זו בוודאי אחת הסמכויות של הרשות והתפקידים שלה
אלעד כהנא:
 אנחנו לא אומרים לא לעשות את זה, אבל אכיפה כזו קיימת
אלעד כהנא:
 גם לעומת זאת, אם אנחנו מדברים על השנים שהיה בהן 10% אכיפה על זכויות עובדים, אני חושב שזה חמור
אלעד כהנא:
 אנחנו מדברים על מגורים כמובן, על ביטוח רפואי, על הפקדה לפיקדון
אלעד כהנא:
 זה דברים, זה עוד ברגיל
אלעד כהנא:
 זה גם לעובדים יותר חזקים, נגיד את זה ככה, שהגיעו בהסכמים בילטראליים
אלעד כהנא:
      בטח אם אנחנו מדברים על אזורים שהם תחת אש בצפון, בדרום, זה קצת יותר מורכב לבצע אכיפה
אלעד כהנא:
 אנחנו גם לא חושבים שנכון ללכת כרגע תחת אש ולסכן פקחים
אלעד כהנא:
 אבל בהנחה שלאורך זמן הירי ייפסק, אני חושב שצריכה איזה שהיא תוכנית להבנתי כבר היום, אכיפה, גם במשרד העבודה, שזה מנהל הסדרה ואכיפה וגם מנהל בטיחות, מה שמאוד חשוב בבניין
אלעד כהנא:
 וגם רשות האוכלוסין וההגירה סובלים גם ממיעוט תקנים וגם מתקנים לא מאוישים
אלעד כהנא:
 המכסות להבאת מהגרי עבודה רק עולות עם הזמן
אלעד כהנא:
 אנחנו רואים את זה בחקלאות, אנחנו רואים את זה בבניין
אלעד כהנא:
 בסופו של דבר אנחנו נגיע לתת אכיפה וזה בוודאי חמור יותר כשאנחנו מדברים עכשיו על אנשים שמגיעים בזמן מלחמה
אלעד כהנא:
 אני מקווה שהם מבינים טוב את ההשלכות של זה
אלעד כהנא:
 אנחנו מדברים על אנשים גם ככה מוחלשים ושיש סיכוי טוב שגם ישלמו דמי תיווך ויהיו בחובות, מה שימנע מהם גם את היכולת להתלונן, לסיים את העבודה ולחזור
אלעד כהנא:
      אני חושב שזה משהו שהרשויות צריכות לדווח עליו
אלעד כהנא:
 לעשות תוכנית מסודרת של הקצאת תקנים ייעודיים
אלעד כהנא:
 להתחיל מהלך של שיפור תנאים, לפחות שוב, בהנחה שאנחנו מסתכלים על היום שאחרי
אלעד כהנא:
 שלפחות כמה חודשים תהיה תוכנית לאכיפת זכויות, כדי להבטיח שהאנשים האלה לא ינוצלו ולא ייפגעו
אלעד כהנא:
 בסופו של דבר אני חושב שזה גם אינטרס של מדינת ישראל שאנשים שיבואו לכאן יבואו בחוויה טובה
אלעד כהנא:
 ושישראל לא תדרדר למדדים בין לאומיים של סחר בבני אדם שמושפעים גם מהדבר הזה
אליהו מרידור:
תודה רבה לך, הקשבנו לך בקשב רב
אליהו מרידור:
 מיד אנחנו גם נאפשר רגע להתייחס לכך וגם אני אמשיך מכך ואני אשאל את מר יוסי אדלשטיין ואני שואל את זה חרף העובדה שנודע לי שבנוהל זה מופיע מעט שונה, אבל בכל זאת אני מבין שבנוהל נכתב שהתאגיד יידרש להוכיח כי לא נגבו מהעובד הזר דמי תיווך אסורים או תשלומים שלא כדין
אליהו מרידור:
 לא על ידו ולא באמצעות גורם אחר
אליהו מרידור:
 אז ראשית, אני מבקש לדעת כיצד הנושא הזה נבדק
אליהו מרידור:
 שנית, מי בודק? שלישית, באיזה שלב בודקים? רביעית, במידה ומסתבר שכן, מה הדין לעניין מי שיפר ומה הסנקציה לגבי מי שיפר את הנושא הזה? ואני אומר את זה כשבצד מה שאני שואל אותך אני זוכר שנתקלתי באיזה שהוא מקום בכך שלא מופיע בדיוק שיש התחייבות שהוא יודע שלא, אלא שהוא לא יודע שכן
אליהו מרידור:
 אז יש איזה שהוא משהו שהוא קצת סתירה
אליהו מרידור:
 בכל זאת אני אשמח להתייחסות שלך
יוסף אדלשטיין:
אני חושב שלחלק הראשון, אם בא לך שושנה, אתן רוצות להתייחס? כי החלק הראשון הוא בשלב הגשת הבקשה וכל התהליך
שושנה שטראוס:
הוא מתחייב
יוסף אדלשטיין:
כל התהליך של הגשת הבקשה
יוסף אדלשטיין:
 אני, מה שנקרא נכנס לפעילות לאחר
אליהו מרידור:
האם הצוות שלך לא נמצא בהנפקת דרכונים?
יוסף אדלשטיין:
לא, הצוות שלי לא נמצא בהנפקת דרכונים
יוסף אדלשטיין:
 אז החלק הראשון בכל תהליך הבקשה שהוא צריך להצהיר ולעמוד בתנאים שנקבעו לו בנוהל
יוסף אדלשטיין:
 אנחנו נבצע אכיפה בשטח, במסגרת הביקורות היזומות שאנחנו נעשה
יוסף אדלשטיין:
 יש דבר אחד שאני מסכים עם נציג קו לעובד, זה לגבי החוסר במשאבים שיש לנו
יוסף אדלשטיין:
 בהחלט יש גידול משמעותי בכמות העובדים בשנים האחרונות ואין הלימה לכמות הפקחים לתחום הזה
יוסף אדלשטיין:
 עם זה אני מסכים איתו
יוסף אדלשטיין:
 אבל אנחנו נעשה כמיטב יכולתנו על מנת שהעובדים יגיעו ויישמרו זכויותיהם
יוסף אדלשטיין:
 וכמובן ברגע שאנחנו ניתקל בתלונה כזו או אחרת של תשלום דמי תיווך אנחנו נעשה את הכול, הן במישור שלנו
אליהו מרידור:
מה הסנקציה שתטיל?
יוסף אדלשטיין:
אני אגיד לך, ויתקנו אותי פה עמיתי, ענבל
יוסף אדלשטיין:
 מי שהולך להביא אותם היום, בשונה ממגזרים אחרים, זה הלשכות הפרטיות שעוסקות בתאגידי הבניין, שעוסקים יום יום בניהול משק העובדים הזה
יוסף אדלשטיין:
 אני קשה לי להאמין שתאגיד כזה או לשכה פרטית שזה מה שנקרא מקור פרנסתה השוטף ייקח סיכון בשביל כמה עובדים
יוסף אדלשטיין:
 ואנחנו גם רואים את ההיענות שהיא לא, אין פה איזה שטף של התנפלות של העובדים האלה
יוסף אדלשטיין:
 בשביל כמה עובדים בודדים היא תיקח את הסיכון שהיא תיתפס בלקיחת דמי תיווך
יוסף אדלשטיין:
 כי אחרי זה השלב הראשוני שזה ייעשה זה שלילה של הרישיון של ניהול התאגיד או ניהול הלשכה
אליהו מרידור:
זו סנקציה
אליהו מרידור:
 בסדר גמור אדוני
אליהו מרידור:
 משרד המשפטים, דינה דומיניץ
אליהו מרידור:
 שלום גברתי, מה שלומך?
דינה דומיניץ:
בסדר גמור, תודה
אליהו מרידור:
אז אם תוכלי בבקשה לפרט את הפעולות שביצעתם למניעת גביית דמי תיווך לא חוקיים מצדכם
אליהו מרידור:
 אני אשמח לדעת האם הועברה רשימה מסודרת של המלצות למדינות שכדאי שלא להביא מהם עובדים במסגרת גיוס העובדים החירומי
דינה דומיניץ:
אולי אם יורשה לי רק משפט רקע אחד, להשלים את מה שיוסי אמר בעניין הסנקציות
דינה דומיניץ:
 נכון שגביית דמי תיווך אסורים זו עבירה ויש לה סנקציות מנהליות ויש לה סנקציות פליליות, שהן בסמכות רשות האוכלוסין וההגירה
דינה דומיניץ:
 אבל אנחנו גם יודעים שגביית דמי תיווך אסורים היא בעצם אינדיקציה חזקה גם שיכולה להעיד על עבירות מתחום הסחר בבני אדם
דינה דומיניץ:
 הדרך משם היא די קצרה
דינה דומיניץ:
 כי עובד שמגיע, ופתחת כבודו יפה, את הדיון היום, ואמרת אנחנו לא רוצים להביא לכאן עבדים
דינה דומיניץ:
 אז ברגע שעובד זר מגיע ממדינה מאוד חלשה ויכול להיות שיש לו הרבה סיבות שהוא רוצה לצאת מאותה מדינה ומחפש כל הזדמנות לכך, ויש עליו שיעבוד עצום
דינה דומיניץ:
 כי הוא לקח הלוואות כדי לשלם את דמי התיווך האסורים האלה וגם את כל ההוצאות החוקיות שמותר לגבות ממנו, כן? שזה גם סכומים לא מבוטלים
דינה דומיניץ:
 אז הוא נמצא תחת שהות כזו והוא צריך להחזיר את החוב הזה
דינה דומיניץ:
 והמשמעות היא, אנחנו רואים את זה היום בתחום הסיעוד, שעובדות שמגיעות שלא דרך ההסכם הבילטראלי, משלמות סכומים עצומים
דינה דומיניץ:
 ראינו כבר סכומים של 28,000 דולר
דינה דומיניץ:
 אז זה בעצם אומר שלוקח להם כשנתיים רק להחזיר את החוב, עד שהם מתחילים בכלל להרוויח משהו
דינה דומיניץ:
 ואז המשמעות היא שאם מעסיק, ואני כמובן זה בשוליים, כן? רוב המעסיקים הם טובים והגונים ולא מנצלים עובדים זרים וכו' ולא מקפחים את זכויותיהם ולא רוצים לעשות את זה
דינה דומיניץ:
 אבל ככל שיש מצבים כאלה והעובד נתון לכזה שעבוד, הוא לא יעזוב מעסיק כזה והוא גם לא יתלונן
דינה דומיניץ:
 ולכן שם אנחנו כבר נמצאים בעולמות של סחר בבני אדם, שאלה עבירות פליליות חמורות מאוד ושהן כבר בסמכות המשטרה
אליהו מרידור:
תראי גברתי, עד עכשיו את מסבירה לי ואני באמת בשקיקה מקשיב
אליהו מרידור:
 עדיין לא קיבלתי תשובה לאף אחת משתי השאלות שלי
אליהו מרידור:
 אנחנו פשוט נאלצים לחתור לסיום
דינה דומיניץ:
בסדר גמור
דינה דומיניץ:
 אז אני אקצר ואני אגיד שכמו שגם הציגו חבריי, במישור המניעה אנחנו חושבים שהדרך הכי טובה למנוע סחר וגביית דמי תיווך היא באמצעות ההסכמים הבילטראליים
דינה דומיניץ:
 עכשיו יש לנו מסלולים שהם לא הסכמים בילטראליים ואנחנו מודעים לזה שכנראה זה יביא לעלייה בתופעות שאנחנו רוצים למנוע
דינה דומיניץ:
 ולכן יש מספר אמצעים שרשות האוכלוסין מפעילה במסגרת התהליכים, המתווים האלה שנקבעו, במסגרת הנהלים שנקבעו, כדי לנסות למנוע ולצמצם ככל הניתן, כפי שענבל אמרה, את הסיכוי שייגבו
דינה דומיניץ:
 זה מסלול של מניעה
דינה דומיניץ:
      יש מסלול של אכיפה, שזה גם כפי שאמר יוסי, אם אנחנו נגלה על מקרים כאלה
אליהו מרידור:
אבל אתם הגשתם איזה שהיא רשימה?
דינה דומיניץ:
אני רק אשלים מילה על האכיפה ואני אגיד שלפי החלטת ממשלה 1862 שעברה לפני כשנה והיא תוכנית חומש למאבק בסחר בבני אדם, יש צוות שולחן עגול שיושב תחת המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון לאומי שהוא בעצם תפקידו לקדם אכיפה משולבת של כלל הגופים של האכיפה בנושאים שקשורים לעובדים זרים וניצולם
דינה דומיניץ:
 אז הצוות הזה בוודאי גם יוכל לבחון והוא מתכוון לבחון באמת איך הוא נערך לאכיפה מוגברת
אליהו מרידור:
איזו תדירות הצוות הזה מתכנס?
דינה דומיניץ:
הצוות הזה בעצם מתכנס פחות או יותר פעם ברבעון ואם יש מידעים דחופים יותר אז הוא מתכנס
אליהו מרידור:
אבל לכל הפחות פעם ברבעון
דינה דומיניץ:
פחות או יותר, כן
דינה דומיניץ:
 זה תלוי במודיעין שמצטבר וזה תלוי במקרים שעולים ומובאים לשולחן
דינה דומיניץ:
 אז זה רק בעניין האכיפה
דינה דומיניץ:
 הצוות הזה יבחן, אני כמובן לא, הוא בוחן את כל התופעות שמתקיימות, הוא יבחן גם את הנושא הזה
אליהו מרידור:
יש מסקנות כתוצאה מכזה כינוס?
דינה דומיניץ:
הצוות הוא לא צוות של מסקנות
דינה דומיניץ:
 הוא צוות ביצועי, הוא צוות עבודה
אליהו מרידור:
נתונים שעלו? תובנות שהתגבשו?
דינה דומיניץ:
הצוות הזה, שוב, הוא צוות עבודה
דינה דומיניץ:
 שהתפקיד שלו הוא בעצם לאגם את כל יחידות האכיפה
דינה דומיניץ:
 למשל רשות המיסים שהזכרנו קודם, למשל הרשות לאיסור הלבנת הון, משרד העבודה, רשות האוכלוסין, משטרה, פרקליטות
דינה דומיניץ:
 כל הגופים, כדי לנסות לתקוף את התופעות השליליות האלה מכל הכיוונים
דינה דומיניץ:
 זו המטרה שלו
דינה דומיניץ:
 והוא פועל לפי תופעות ולפי מידעים ומודיעין שמגיע
דינה דומיניץ:
 זה בעניין הצוות
דינה דומיניץ:
      בעניין המדינות, כבודו שאל אותי אז אני רוצה להתייחס
דינה דומיניץ:
 אני וחברתי הילה לצידי בהחלט בעקבות החלטות הממשלה פנינו למנכ"ל רשות האוכלוסין ולמעשה המלצנו בפניו, הסמכות היא שלו כמובן, הוא מחליט איזה מדינות להביא
דינה דומיניץ:
 אנחנו המלצנו בפניו על מדינות נוספות שאנחנו כמובן לא נפרט אותן כאן, שלפי אמות מידה שאנחנו חשבנו שהם בסיכון גבוה גם לסחר בבני אדם, גביית דמי תיווך אסורים
דינה דומיניץ:
 גם מהניסיון שהצטבר אצלנו למשל בתוכניות כמו משתלמים בחקלאות
דינה דומיניץ:
 ניסיון רע שהיה לנו איתם, גם חשש להשתקעות והגשות בקשות מקלט מהמדינות האלה
דינה דומיניץ:
 ואגמנו, עשינו איזה שהוא סנכרון, שקלול של כל אמות המידה האלה והמלצנו באמת על מדינות שחשבנו שנכון לא להביא
דינה דומיניץ:
 אנחנו בטוחים שהמנכ"ל לוקח את זה בחשבון
אליהו מרידור:
 נמצא איתנו עו"ד ואאיל עבאדי, מההסתדרות
ואאיל עבאדי:
עו"ד ואאיל עבאדי, עובדי הבניין והעץ
ואאיל עבאדי:
 אנחנו, אדוני, מברכים על הנוהל החדש
ואאיל עבאדי:
 מעוניינים שיבואו כמה שיותר עובדים
ואאיל עבאדי:
 אבל במהלך הנהירה והמהירות קיים חשש שתיפגע משכורת העובדים
ואאיל עבאדי:
 לכן אנחנו כהסתדרות עובדי הבניין מבקשים כי כל הזכויות אשר נמצאות בהסכמים וקיימות בהסכמים הבילטראליים יישמרו גם לעובדים שיבואו שלא במסגרת ההסכמים האלה
ואאיל עבאדי:
 וכל אישור שיינתן או לקבלן או לחברה שתביא עובדים שלא במסגרת ההסכמים הבילטראליים ייכתב בו תנאי שהקבלן או החברה מתחייבת לעמוד על זכויות העובדים, כפי שהם נמצאים בהסכמים הבילטראליים ולא לפגוע בהם
ואאיל עבאדי:
      אדוני, נשלחה לנו שאילתה מהסתדרות העובדים בבולגריה, הונגריה ומולדובה
ואאיל עבאדי:
 והם מבקשים לשאול אם עובד שסיים חמש או שש שנים עבודה בישראל וחזר ארצה, הוא יכול לקבל אישור לחזור בשנית לישראל והייתה תקופת הפסקה של כמה חודשים? שלושה, ארבעה, חמישה חודשים
ואאיל עבאדי:
 זה אנחנו צריכים לענות להם
אליהו מרידור:
אם אין מניעת כניסה אני מניח
ענבל משש:
לפי המתווים שפרסמנו
ענבל משש:
 ואם תרצה לדייק משהו, אז תפנה אליי אחרי הדיון ואני אענה לך
ואאיל עבאדי:
תודה
שחר סומך:
שחר סומך מהסתדרות העובדים הכללית גם
שחר סומך:
 רק להוסיף עוד כמה שאלות בהמשך למה שוואאיל אמר
שחר סומך:
 בנוגע לאפשרות לאכוף את ההפרות של זכויות עובדים, ככל שיהיו כאלה במידה וההסכמים לא יתקיימו
שחר סומך:
 אז כמובן שחשוב לנו באמת שכל הזכויות שנמצאות בהסכמים הבילטראליים יועתקו גם למתווה ולהסכמים עם חברות כוח האדם
שחר סומך:
 אבל גם לברר במקרה שבאמת ההסכמים האלה מופרים מה קורה
שחר סומך:
 וזה בהמשך באמת לשאלה שלך, לרשות האוכלוסין, דיברתם על אפשרות לשלול רישיונות
שחר סומך:
 אז רציתי, אולי נכון לשאול באמת כמה פעמים הופעלה הסנקציה הזאת
שחר סומך:
 כמה פעמים באמת הרשות הצליחה לאתר קבלנו כוח אדם שהפרו את ההסכמים וכמה פעמים באמת נשלל הרישיון
שחר סומך:
 האם אתם יודעים על כמות העובדים שהובאו עד הרגע שהרישיון נשלל ומה קרה לאותם עובדים החל מאותו רגע? האם יש איזה שהיא אפשרות לנטר את העובדים האלה? הם לדעתכם זו סנקציה שהיא מספיק מרתיעה? כי אנחנו יודעים שקבלני כוח אדם יכולים לעשות, לגבות הון תועפות עד הרגע שנשלל הרישיון
שחר סומך:
 ובעצם אם הסנקציה היחידה היא שלילת רישיון, אבל לא מחלטים כספים שנגבו או עושים איזה שהיא השבה לכספים שכבר שולמו לעובדים ששילמו אותם שלא כדין, השאלה האם זה באמת מרתיע ומה הכלים שיש לכם בהקשר הזה באמת להרתיע חברות כוח אדם?
יוסף אדלשטיין:
נראה לי שאת קצת מערבבת בין חברות כוח אדם לישראלי חברות כוח אדם לזרים
יוסף אדלשטיין:
 כי עד עכשיו ברמת העיקרון הגיעו לפה עובדים רק בהסכם בילטראלי, אז הסוגייה הזאת שכרגע עלתה היא לא קיימת
שחר סומך:
אני מדברת באמת על התקופות שלפני שהיו את ההסכמים הבילטראליים
שחר סומך:
 אנחנו יודעים שהיו
יוסף אדלשטיין:
זה הרבה שנים
שחר סומך:
השאלה אם יש היום סנקציות מעבר לשלילת רישיון?
ואאיל עבאדי:
היו הפרות רק בתקופה הקודמת, היו הפרות
יוסף אדלשטיין:
אני אומר, לפני הרבה שנים
יוסף אדלשטיין:
 לפי שהחלנו את ההסכמים הבילטראליים
יוסף אדלשטיין:
 הרי חלק מהתהליך של ההסכמים הבילטראליים הוא בגלל העבירות שבוצעו בעבר
אליהו מרידור:
אני אנסה לעזור לך, יכול להיות שהיה לך יותר נכון אם היית מדייקת
אליהו מרידור:
 אני מנסה לעזור לך טיפה לדייק
אליהו מרידור:
 שאלה שאלות עם חששות לגבי העובדים שיגיעו מעכשיו שלא במסגרת הסכם בילטראלי
אליהו מרידור:
 זה עניין אחר שהוא רלוונטי
אליהו מרידור:
 אבל לדבר על מה שהיה עד עכשיו שלא במסגרת הסכם בילטראלי זה לא רלוונטי, כי כבר המון שנים אין כאלה בארץ
אליהו מרידור:
 בסדר? ואגב, מבחינתי מי שמגיע וחוסה תחת חברת ביצוע זה עניין אחר בנפרד
אליהו מרידור:
 זאת לא הבאה בלתי לגלית
שושנה שטראוס:
אבל העבירה הזאת היא עבירת מקור בחוק איסור הלבנת הון
שושנה שטראוס:
 אז יש אפשרות שעכשיו הם יביאו, שהמשטרה, הפרקליטות, ייקחו את זה לשם והסנקציות שם מאוד משמעותיות
אליהו מרידור:
 מוריה ברבי, בסבלנות
מוריה ברבי:
מוריה ברבי, התאחדות התעשיינים