GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה נקש:
 2,724 עובדים חזרו לישראל באותה תקופה
משה נקש:
 זה כאלה שהיו פה ויצאו לחופשות וחזרו וגם חדשים בתוכם
אליהו מרידור:
לא, אז לא, אני לא נמצא שם
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת כמה יצאו מהארץ שלא במסגרת אינטר ויזה
משה נקש:
1,159
אליהו מרידור:
1,159 עובדים שאו סיימו את העסקתם בדיוק או ביקשו להפסיק את העסקתם
אליהו מרידור:
 זה מה שאתה אומר
משה נקש:
 או שהיו פה לא חוקיים, שוב
אליהו מרידור:
 לא חוקיים זה 500, נעזוב את זה רגע בצד
משה נקש:
 לא, אבל מבחינת מי שיצא באינטר ויזה או לא אין לי את ההפרדה מי מהם חוקי או לא
אליהו מרידור:
לא, אינטר ויזה אין חוקי
אליהו מרידור:
 לא, לא, לא
משה נקש:
אני מסכים
משה נקש:
 אני אומר, מתוך אלו שיצאו בלי אינטר ויזה, 1,159, סביר להניח שכל ה-500 הלא חוקיים יצאו שם
משה נקש:
 כי אם הם לא חוקיים לא הייתי נותן להם אינטר ויזה
אליהו מרידור:
לא, הפוך
אליהו מרידור:
 מי שלא חוקי לא יקבל אינטר ויזה
משה נקש:
בהחלט, זה מה שאמרתי
אליהו מרידור:
אז נעזוב אותם רגע בצד
אליהו מרידור:
 אני מבקש טיפה לזקק
משה נקש:
שיצאו באינטר ויזה, מתוכם הלא חוקיים
אליהו מרידור:
אני מבקש לדעת כמה יצאו, כמה חוקיים יצאו
אליהו מרידור:
 כמה מתוכם באינטר ויזה, כמה מתוכם בגין סיום העסקה וכמה מתוכם בשל רצון להפסיק את ההעסקה
אליהו מרידור:
 תן לי מאה אחוז
אליהו מרידור:
 תתחיל עכשיו לחלץ
משה נקש:
1,913 זה עובדים שהיה להם רישיון ויצאו
משה נקש:
 אוקיי? יצאו 1,251 עם אינטר ויזה
קריאה:
מתוך 2,400
משה נקש:
 אבל זה גם כנראה מתוך ה-1,900
משה נקש:
 כי שוב, הלא חוקיים שיצאו לא קיבלו אינטר ויזה
אליהו מרידור:
לא, שנייה
אליהו מרידור:
 סליחה, סליחה
אליהו מרידור:
 ננסה לעגל מספרים
אליהו מרידור:
 כ-2,400 עובדים זרים יצאו מהארץ
אליהו מרידור:
 מתוכם כ-500 יצאו כשהם לא חוקיים
אליהו מרידור:
 בצד, לא מעניין
אליהו מרידור:
 ניכינו 500
אליהו מרידור:
 ירדנו לכ-1,900
אליהו מרידור:
 מה-1,900 יש לנו שלוש קבוצות ייחוס: אלה שיצאו באינטר ויזה, משמע הם מתכוונים לחזור
אליהו מרידור:
 אלו שסיימו את ההעסקה ולא היו מעוניינים לקבל הארכת תוקף
אליהו מרידור:
 ואלו שביקשו לקצר את הוויזה שניתנה להם ולהפסיק את ההתקשרות עם מדינת ישראל
משה נקש:
אז את החלוקה הזאת שעכשיו ביקשת אין לנו
משה נקש:
 זאת אומרת, אין לנו מי שסיים, אין לנו כרגע, כן? אני אבדוק את הנתונים ואוכל להוציא אותם
אליהו מרידור:
אני חייב אותם
משה נקש:
אבל עוד פעם, מתוך ה-1,913 מה שכן יש לנו זה ש-1,251 יצאו באינטר ויזה
משה נקש:
 זאת אומרת בכוונתם לחזור, כמו שאמרת
קריאה:
אבל מי שלא מתכוון לחזור לקח את הפיקדון, הוא ביקש פיקדון, לא?
משה נקש:
לא לכולם יש פיקדון
אליהו מרידור:
לא, לא, עזוב, הם 500 בצד, לא שייך
אליהו מרידור:
 לא, תקשיב
אליהו מרידור:
 בסוף אני מניח שאתם מבינים למה אני מתעכב על השאלה הזאת
אליהו מרידור:
 נכון? כדי שאני אדע לבדוק אם יש אקוויוולנטיות בין הכמות שנקלטה חדשה - - -
יואב בן צור:
אבל היא לא רלוונטית
אליהו מרידור:
ודאי שהיא רלוונטי
יואב בן צור:
אני אסביר לך למה
אליהו מרידור:
כן, מי גברתי?
יואב בן צור:
אריאלה בן צור מאחיעוז
יואב בן צור:
 אלה שנקלטו, אלה שחזרו חלקם כבר, כולם מחוברים למעסיק
יואב בן צור:
 אלה שעזבו השאירו משפחות ללא עובד
יואב בן צור:
 זה לא אותו - - -
אליהו מרידור:
 אני אסביר לך גברתי
אליהו מרידור:
 עובד חדש שהגיע הוא מחובר
אליהו מרידור:
 אני צריך לדעת תחת מי, שיצא, שהיה מאושר
אליהו מרידור:
 זאת אומרת, אנחנו חייבים לוודא שלכל הפחות אין פיחות ביחס הכניסה של עובדים חדשים אל מול החוקיים שיצאו ולא מתכוונים לחזור
אליהו מרידור:
 איך אני אדע את זה? רק אם אני אחלץ את זה מתוך אותן קבוצות ייחוס
אליהו מרידור:
 כי מי שהיה פה לא חוקי אני לא סופר את מי שנכנס תחתיו באופן חוקי
אליהו מרידור:
 הוא לא נותן לי מענה
אליהו מרידור:
 אוקיי? אני צריך לוודא שאם יש 1,000 מטופלים סיעודיים פרטיים שהעובד יצא מהם, ולא מתכוון לחזור, נכנסו לפחות 1,000 חדשים
אליהו מרידור:
 עכשיו, זה אמור להיות 1,000 פלוס אותה מכסה של הגדלה שעוד מעט אני אגע לגביה בהמשך הדיון
אליהו מרידור:
 בסדר? אז זה לחלוטין שייך
משה נקש:
יש לי, אדוני יושב הראש, יש לי נתון שיכול דווקא כן לסבר קצת את האוזניים ואת העיניים של כולנו
משה נקש:
 שבוע לפני המלחמה היו בישראל 61,843 עובדים זרים חוקיים בענף הסיעוד
משה נקש:
 61,843
משה נקש:
 ב-5
משה נקש:
11, לפני יומיים, היו פה 61,415 עובדים
משה נקש:
 זאת אומרת שאם אני מסתכל רק על המספר הזה של כמה חוקיים יש פה, בשביל לדעת את המלאי הזה, אני רואה שיש ירידה של 0
משה נקש:
7% בכמות העובדים
אליהו מרידור:
הנה, עניתי לי
אליהו מרידור:
 הנה, ענית לי
איתן לבני:
אתה אומר בעצם שנכנסו הרבה
משה נקש:
לא, אמרתי, נכנסו חלק מהם חדשים, חלק מהם חזרו מחופשות
משה נקש:
 אבל מבחינת המספר הסופי הם פה, זה המספר
אליהו מרידור:
לא משנה, בסוף הוא ענה לי
אליהו מרידור:
 הוא ענה לי
אליהו מרידור:
 אז אנחנו ראשית מבינים שאין פיחות ביחס לכניסה
אליהו מרידור:
 למה? כי יש חלק מאוד גדול ממי שיצא הוא יצא באינטר ויזה, משמע הוא מתכוון לחזור
אליהו מרידור:
 אז אם נסתכל מהיום עוד שלושה חודשים בהשוואה להיום אנחנו בגידול
אליהו מרידור:
 למה לא? הוא נגרע
אליהו מרידור:
 מי שיצא באינטר ויזה נגרע מה-60,000 ומשהו
איתן לבני:
לא
איתן לבני:
 בסך הכול שהוא אמר המספר לפני זה כולל את אלה של אינטר ויזה
משה נקש:
לא, לא, לא, זה חוקיים בארץ
משה נקש:
 זה חוקיים בארץ
אליהו מרידור:
 חוקיים בארץ, פיזית? מר נקש?
משה נקש:
חוקיים בארץ פיזית
משה נקש:
 אתה שאלת פה על התנועות, אז עוד נתון שבדקנו
אליהו מרידור:
חבר'ה, זה מהותי
איתן לבני:
הם כלולים, הם כלולים שם
משה נקש:
אני אבדוק את זה
משה נקש:
 בסדר? שנייה
אליהו מרידור:
לא, לא, אז אני לא יכול להתקדם
משה נקש:
עכשיו אני מסמס ואני בודק את זה
משה נקש:
 אבל אני רק אומר, אתה שאלת על זה
משה נקש:
 אז בדקנו גם את הנתון של ממוצע כניסות ליום
משה נקש:
 כמה נכנסו ביום שנה לפני המלחמה וכמה מתחילת המלחמה
משה נקש:
 הממוצע היומי לפני המלחמה היה 23
משה נקש:
3 עובדים והממוצע מאז תחילת המלחמה זה 21
משה נקש:
86 עובדים
משה נקש:
 זאת אומרת פחות עובד וחצי ביום
משה נקש:
 עוד פעם, אני לא אגיד שלא יצאו פה עובדים
משה נקש:
 אנחנו יודעים שיצאו פה עובדים ואנחנו יודעים, אבל הבעיה או הטענה למצוקה כל כך נוראית בסיעוד בעינינו, לפי מה שאנחנו רואים, לא קיימת כך
אליהו מרידור:
אז קודם כל, התשובה הזאת היא תשובה מעניינת מאוד בדרך כלל, לא להיום
אליהו מרידור:
 זה לא מה שהיום נותן לי את המענה
אליהו מרידור:
 ואני מבקש שתחלץ לי את הנתון, כדי שאנחנו נדע לאמוד את המצב באמת
אליהו מרידור:
 ותוך כדי זה אני מבקש טיפה להבהיר ואני פונה גם אליך וגם למעסיקים
אליהו מרידור:
 כל נושא האינטר ויזה ברעיון שלו הוא לאפשר מערכת גומלין דו צדדית
אליהו מרידור:
 אנחנו מצד אחד רוצים לשמר את העובד, ומצד שני לאפשר לו לאוורר את עצמו ולקיים חיי משפחה
אליהו מרידור:
 כדי שהוא יהיה נינוח יותר, כדי שהוא יהיה מסור יותר
אליהו מרידור:
 העיקרון של מתן אישור של אינטר ויזה, למה הוא עובר דרך המעסיק? כדי שהתהליך הזה יתבצע בתיאום, שהוא לא יהיה חד צדדי
אליהו מרידור:
 כדי שהמעסיק יידע להיערך, הוא ובני משפחתו
אליהו מרידור:
 מיד, מיד אני נוגע בזה, מיד
משה נקש:
רק בשביל, אני בודק את השאלה ששאלת, האם המספר הזה כולל את אלה שהם בחו"ל, אבל הם באינטר ויזה
משה נקש:
 לפני שאני בודק את זה, זה לא באמת משנה
משה נקש:
 כי אם זה היה כולל היום זה גם כלל לפני
משה נקש:
 זה אותו נתון
מאיה בנדס:
אז אני אגיד למה זה משנה
אליהו מרידור:
לא, לא, זה מאוד משנה
אליהו מרידור:
 זה מאוד משנה
משה נקש:
לא, אני אסביר למה לא
אליהו מרידור:
אני הסברתי לכם שהפרדיגמה שמובילה אותי בימים האלה של המלחמה שונה מאשר לפני המלחמה
משה נקש:
 אבל עדיין מספר העובדים שהיו פה לפני, אם כללתי בהם את אלה שבחו"ל ובאינטר ויזה אז גם עכשיו אני כולל
משה נקש:
 ואם לא כללתי אז גם עכשיו אני לא כולל
אליהו מרידור:
 לכן אני ביקשתי שתחלץ את אלה שיצאו באינטר ויזה, אני לא מדבר עליהם
מאיה בנדס:
אדוני, אם יורשה לי שנייה, אני רוצה להגיד למה זה כן משנה
מאיה בנדס:
עו"ד מאיה בנדס ממטה מאבק הסיעודיים
מאיה בנדס:
 למה זה משנה? כי בימים כתיקונם, כאשר עובד יוצא באינטר ויזה הוא יוצא לחופשה מאושרת, כמו שאדוני אמר, שהיא מתואמת בין הצדדים, שכאמור יש מחליף או שבן משפחה מסתייע
מאיה בנדס:
 פה אנחנו בזמנים לא רגילים
מאיה בנדס:
 העובדים האלה קיבלו אוטומטית כמעט מי שביקש אינטר ויזה ל-90 יום, שזה הרבה מעבר לימי החופשה שנצבעו להם
אליהו מרידור:
מיד אני נוגע בזה
מאיה בנדס:
ולמעסיקים לא הייתה להם ברירה אלא לאשר את הדבר הזה
מאיה בנדס:
 ולכן יש לנו פה כשל
מאיה בנדס:
 יש לנו כשל
מאיה בנדס:
 ואותם מעסיקים "כלואים" עם אותו עובד שעדיין רשום על ההיתר והם לא יכולים לבצע השמה של עובד חדש והם לא יודעים בכלל אם אותו עובד יחליט לחזור או לא לחזור
מאיה בנדס:
 זאת אומרת, הם תלויים בסיטואציה, באיזה שהוא עולם דמיוני
משה נקש:
זה לא נכון
אליהו מרידור:
 אני אסביר לך למה זה לא נכון
משה נקש:
כשעובד יוצא - - - אפשר לקרוא תחתיו עובד אחר
מאיה בנדס:
לא בהשמה מלאה, אלא עובד מחליף
מאיה בנדס:
 אבל גם מחליפים גם אין
אליהו מרידור:
מאיה, תעצרו רגע
אליהו מרידור:
 אתם רגילים שכאן הדיונים מתנהלים בצורה קצת יותר נינוחה ונעימה
אליהו מרידור:
 בהכרח או סבירות הדעת להניח שמי שיצא באינטר ויזה מתכוון לחזור
אליהו מרידור:
 מכיוון שהוא לא מיצה את מלוא זכויותיו
אליהו מרידור:
 הוא לא פתח את מה שמגיע לו והוא לא פדה את הפיקדון
מאיה בנדס:
אז לא כולם יש פיקדון, כי חלקם בהעסקה ישירה
מאיה בנדס:
 וכבר היו לי לא מעט מקרים, אני מדברת לא מעט אז מעל 15 מקרים שאמרו לי העובד יצא באינטר ויזה, המשפחה שלו מפעילה עליו לחץ, הוא לא מתכוון לחזור וביקש שאשלח לו את זכויותיו בהעברה בנקאית לחו"ל
אליהו מרידור:
זה שינוי כוונה מאז המועד שבו הוא החליט שהוא יוצא לבין המועד שבו הוא שוהה
מאיה בנדס:
נכון
מאיה בנדס:
 אז משחררים את ההיתר באופן מיידי
אליהו מרידור:
זה עניין אחר
אליהו מרידור:
 זה לא משקף את הרוב ואני אתייחס לזה
מאיה בנדס:
אבל הם בלימבו לנד כרגע
אליהו מרידור:
אני מבין, אני אתייחס לזה
אליהו מרידור:
 אני עדיין מנסה רגע ללמוד תנודתיות ולנסות להבין אם רשות האוכלוסין ערה במעקב רציף בין קצב היציאה החד צדדי לכניסה המאושרת באותה תקופה רלוונטית
אליהו מרידור:
 ותכף זה שולח אותי לשאלה הבאה לעניין החלוקה גם על פי אזורים
אליהו מרידור:
 האם יציאה מאזור מסוים היא בהכרח גם מקבלת את הכניסה לאותו אזור? אבל זה תכף נגיד
אליהו מרידור:
      כיוון שהתחלתי לדבר על האינטר ויזה, התפתחה פה איזה שהיא תרבות קלוקלת של כניעות
אליהו מרידור:
 אני לא מאשר כניעה, אני לא חי איתה
אליהו מרידור:
 בשום נושא, בשום מצב, בשום שלב
אליהו מרידור:
 אנחנו עם ראש מורם
אליהו מרידור:
 כשעובד מאלץ אותי לאשר לו ולספוג מתן אישור שללא תכנון מוקדם לאינטר ויזה, בוודאי לתקופה של 90 יום
אליהו מרידור:
 לכל שכן שאין את הצבירה הזאת שעומדת לרשותו, למעשה מה אני אומר לו? תהיה פה מתי שנוח לך
אליהו מרידור:
 תלך, שלושה חודשים זה זמן סביר שתסתיים פה מלחמה
דפנה פודור:
אבל זה החוזר שפרסמה הרשות
דפנה פודור:
 הם קיבלו חוזר באנגלית
אליהו מרידור:
לכן אמרתי שאני פונה גם לרשות וגם למעסיקים
אליהו מרידור:
 אם אתם לא תשמיעו את קולכם, אנחנו לא בהכרח נדע
אליהו מרידור:
 אם אני לא חוקר את הנושא ולא נובר בו ולא הופך בו, אגב, בכמה ענפים
אליהו מרידור:
 אני לא באמת נחשף לזה, כי לי הם לא יספרו את זה
אליהו מרידור:
 אין להם אינטרס
אליהו מרידור:
 הם רוצים לשמור על איזה שהוא מצב, בסדר? ואני אומר, אם אתם תשמיעו את קולכם ובוודאי דרכן, שאתן עושות עבודת קודש ימים ולילות
אליהו מרידור:
 אנחנו מסבירים מכאן לרשות, למעסיקים ולמועסקים דרככם, שזה לא מתקבל על הדעת ואנחנו לא משלימים עם זה
אליהו מרידור:
 במקרה חריג אפשר להפעיל שיקול דעת ולצאת לשבועיים, שלושה, חודש
אליהו מרידור:
 אפילו נשפה אותו על חלק מזה, בגלל שהוא יוצא לזמן קצר והוא באמת לא ממצה את עלות הכרטיס וכל ההתארגנות המשפחתית
אליהו מרידור:
 יותר מחודש ימים להתאוורר, להתארגן? ממש לא
אליהו מרידור:
 30 יום מה אנחנו אומרים? תהיה פה רק מתי שנוח לך, אנחנו נסבול במקומך ובשבילך
אליהו מרידור:
 תחזור לפה כשיהיה פה רגוע ונוח
אליהו מרידור:
 אנחנו לא דלת אחורית של העולם, בטח לא של המועסקים
אליהו מרידור:
 מקבלים פה אחלה תנאים, אנחנו מכירים בהם גם כשהם חלילה נפגעים
אליהו מרידור:
 בבני משפחותיהם, כשהם לא בין החיים, בדיוק כמו אזרחי מדינת ישראל
אליהו מרידור:
 במלוא הרגישות
אליהו מרידור:
 אנחנו ערים לצרכים שלהם
אליהו מרידור:
 אנחנו מעודדים את הכלכלה שלהם
אליהו מרידור:
 אנחנו לא גלגל ספייר של העולם
אליהו מרידור:
 אני מבקש להבהיר את זה ואני מצפה מכם להתייחסות לא במילים, במעשים
איתן לבני:
קודם כל לתקן את החוזר
אליהו מרידור:
זה נקרא מעשים
משה נקש:
הוצאנו הבהרה אתמול, אתם יכולים לראות, זה באתר
אליהו מרידור:
אז אני מבקש להתעדכן
דפנה פודור:
באנגלית?
משה נקש:
בעברית, מתורגם לאנגלית
סימון דוידסון:
משה, מה עם הנושא הזה שציינתי של סיום העסקה שמונה שנים?
משה נקש:
אני לא כל כך הבנתי מה אתה אומר, כי אם העובד פחות משמונה שנים אפשר להגיש אותו לוועדה הומניטרית
סימון דוידסון:
אני אומר שאם עוד חודשיים מסתיים שמונה שנים
אליהו מרידור:
אבל אם זה אצל אותו מעסיק הוא ממשיך
משה נקש:
אם הוא עם אותו מעסיק הוא ממשיך עד 120, לא יוציאו אותו
אליהו מרידור:
הוא ממשיך
סימון דוידסון:
והעובדים יודעים את זה?
משה נקש:
בוודאי
אליהו מרידור:
 מה שאני מציף כאן, אגב, זה לא שייך למלחמה, בסדר? אבל בנסיבות העניין של המלחמה, עובד שעבר את השמונה שנים והמעסיק - - -
קריאה:
נפטר
אליהו מרידור:
למה נפטר? למה? נהיה צעיר יותר או שעבר לבית אבות, בסדר? והעובד הזה השתחרר והוא נכון להישאר כאן בעת המלחמה, אנחנו לא יכולים להוציא אותו משם
אליהו מרידור:
 מר נקש? עובד שגם אם עבר את השמונה שנים ולא נשאר אצל אותו מעסיק, כי המעסיק לא מעסיק אותו יותר
אליהו מרידור:
 כלומר, לא כי הוא פיטר אותו, כי הוא עבר למוסד סיעודי לצורך העניין
אליהו מרידור:
 לא כי הוא לא רוצה אותו
אליהו מרידור:
 בוא, שנייה, אני אסביר
קריאה:
כי הנסיבות לא מאפשרות
אליהו מרידור:
 סביר להניח שאם עובד נמצא אצל מעסיק שמונה שנים יש ביניהם קשרים מדהימים
אליהו מרידור:
 אם המעסיק ו/או בני משפחתו הגיעו למצב שהם מפטרים את העובד, עוד בעת הזו, זה מדליק לנו נורה אדומה
אליהו מרידור:
 אני לא רוצה לאפשר לו לקבל אישור העסקה במקום אחר
אליהו מרידור:
 לכן אני אומר, אם לא הייתה סיבה לרצון של המעסיק לפטר את העובד, כלומר הוא עבר לבית אבות לצורך העניין
אליהו מרידור:
 בסדר? אנחנו מבקשים שהעובד הזה כמובן יישאר בארץ בתקופת המלחמה
אליהו מרידור:
 להאריך לו ויזה גם אם הוא עבר שמונה שנים
משה נקש:
אז עוד פעם, אם הוא עבר שמונה שנים אפשר להגיש אותו לוועדה אצל נכה צעיר, קשה, לפי כל התנאים של החוק
קריאה:
ועדות, ועדות, כל הזמן ועדות
אליהו מרידור:
אוקיי, אז מיצינו את הנקודה הזאת
אליהו מרידור:
 מיצינו את הנקודה
אליהו מרידור:
 אני חושב שהצדדים הבהירו אחד לשני את העמדות
אליהו מרידור:
 אני מבקש שנייה עוד שאלה קטנה
אליהו מרידור:
 אני מבקש רגע לדעת, רשות האוכלוסין, מר נקש, רשות האוכלוסין הציגה בדיון שקיימנו כאן ב-20 ביוני שבכל האזורים של התקנות הגיאוגרפיות, ודיברנו על זה היום בבוקר, יש פער בין בעלי היתר לבין העובדים הזרים החוקיים המועסקים בפועל
אליהו מרידור:
 שיעור של 70%-73%
אליהו מרידור:
 זה עובדים מבין בעלי ההיתר בכל אזור
אליהו מרידור:
 אך לא היו שינויים משמעותיים בין האזורים
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת האם יש שינוי ביחס בין העובדים החוקיים לבעלי ההיתר מאז המלחמה, קודם כל
משה נקש:
טוב, אם הייתי מקבל
משה נקש:
 אפשר לבדוק, אין בעיה
אליהו מרידור:
מבין את זה, מבין
אליהו מרידור:
 לוקח את האחריות
משה נקש:
די זריז
אליהו מרידור:
אז אני לא יודע איך תבדוק
אליהו מרידור:
 אם כן, באילו אזורים ובאיזה קבוצות
משה נקש:
סליחה שאני קוטע אותך
משה נקש:
 הנתון שנתתי קודם של העובדים הזרים החוקיים בארץ רואים שאין בו שינוי משמעותי
משה נקש:
 וגם באותה תקופה אין שינוי משמעותי בבעלי היתרים
משה נקש:
 כך שהתשובה היא ככל הנראה שאין שינוי משמעותי לפני המלחמה לאחרי המלחמה בפער בין בעלי היתרים לעובדים זרים חוקיים
אליהו מרידור:
לצערי אנחנו עוד לא אחרי המלחמה
משה נקש:
לא, אז מבחינת החלוקה הגיאוגרפית אני אבדוק
אליהו מרידור:
זו השאלה הבאה
אליהו מרידור:
 חלוקה גיאוגרפית הוא הולך לבדוק
אליהו מרידור:
 אז במסגרת הבדיקה אני מבקש שתבדוק את מה שאני שאלתי בשתי השאלות
אליהו מרידור:
 ואני רוצה לוודא שהחלוקה תהיה אוטונומית
אליהו מרידור:
 זאת אומרת, מאזור מס' 1 יצאו 7,000 ללא כוונת חזרה ונכנסו 7,000 לאותו אזור
אליהו מרידור:
 כי אם יצאו מפה 7,000 אבל חזרו 6,000 וה-1,000 נקלטו לאזור אחר, עשינו עסקה לא טובה פה
משה נקש:
הבנתי את השאלה
משה נקש:
 אני אבקש שיפלחו את היוצאים ואת הנכנסים לפי האזור הגיאוגרפי
סימון דוידסון:
אני רוצה רגע לדייק את השאלה שלי
סימון דוידסון:
 בוא, אני אתן לך סיטואציה: אני יש לי מטפלת, בסדר? ונפטרתי
סימון דוידסון:
 ואותה מטפלת בעוד חצי שנה נגמר לה השמונה שנים והיא רוצה לעבור לאדם, מטופל שהוא לא דרגה ראשונה משפחה
סימון דוידסון:
 בסדר? אוקיי?
אליהו מרידור:
הוא התייחס לזה הרגע
סימון דוידסון:
האם אפשר להגיש אותה לוועדה הומניטרית
משה נקש:
אפשר להגיש את הבקשה הזאת לוועדה
משה נקש:
 כל מטופל סיעודי יכול לבקש אותה בוועדה ההומניטרית במקרה הזה
סימון דוידסון:
וכמה אתם מאשרים דברים כאלה?
משה נקש:
הרבה מאוד מאוד אחוזים אנחנו מאשרים
סימון דוידסון:
וכמה זמן אתם מאריכים?
משה נקש:
ברגע שאישרנו פעם אחת הוא ממשיך איתו עד 120
סימון דוידסון:
הבנתי
משה נקש:
בסדר? זה הכלל
איתן לבני:
בשביל זה צריך שהוויזות יהיו מדורגות
איתן לבני:
 כלומר, שנתיים ראשונות זה יהיה ויזה רגילה ואז להעביר את כולם לוויזה הומניטרית
איתן לבני:
 ואז אנחנו פותרים את הבעיה הזאת לחלוטין
סימון דוידסון:
וזה לא קיים היום
איתן לבני:
לא קיים, ברור שלא קיים
איתן לבני:
 כל העובדים שנשארים פה זה עובדים שיש להם ויזות הומניטריות
איתן לבני:
 לכן חייב לעשות את זה
אליהו מרידור:
שם, שם משפחה, תפקיד
אליהו מרידור:
 לא, לא, שנייה
אליהו מרידור:
 זה שאנחנו כבר מכירים אותך לא אומר שכולם יודעים והפרוטוקול צריך לדעת
איתן לבני:
איתן בנימין, השדולה הישראלית למען קשישים
איתן לבני:
 אני חושב שיש פה בעיה בסיסית שזה היעדר מדיניות של כניסת עובדים לארץ
איתן לבני:
 צריך באמת לקבוע סוף סוף אחרי 30 שנה שאנשים מגיעים לפה, מדיניות
איתן לבני:
 אין מדיניות כזאת
איתן לבני:
 עכשיו, בהיעדר מדיניות אני חושב שהפתרון היחיד שיש לעשות זה באמת לדרג את הוויזות
איתן לבני:
 כלומר, לא לתת לבן אדם ויזה כמה שהוא רוצה
איתן לבני:
 הוא נכנס לפה, שנתיים, שלוש, ארבע, חמש, אחרי חמש שנים הוא עוזב
איתן לבני:
 אם הוא עוזב אחרי חמש שנים אני כמדינה יודעת להיערך חצי שנה לפני ולהביא כוחות עזר אחרים למדינה
איתן לבני:
 והם יוצאים מהמדינה והם גם לא משתקעים כאן
משה נקש:
אז מה אתה אומר? להוריד משמונה שנים לחמש שנים? זה מה שאתה אומר?
איתן לבני:
לא יודע, אנחנו נקבע את זה
איתן לבני:
 זה נתון X
איתן לבני:
 אתה אומר לבן אדם אתה מגיע למדינה
סימון דוידסון:
משה, זה לא מקל
איתן לבני:
אתה מגיע למדינה שלי, שמונה שנים מעבר לזה אתה לא נשאר פה
איתן לבני:
 עכשיו, אני כמדינה יהיה לי את היכולת - - -
סימון דוידסון:
אני אגיד לך מה אני חושב? אני רוצה שיישארו פה
סימון דוידסון:
 אנשים צריכים אותם
אליהו מרידור:
לא, לא, אני לא
סימון דוידסון:
אנשים צריכים אותם
אליהו מרידור:
אני אסביר למה לא
איתן לבני:
זה מתנגש עם מדיניות אחרת של המדינה יהודית - - -
אליהו מרידור:
 יש מדיניות הגירה במדינת ישראל
אליהו מרידור:
 חברים, תקשיבו
אליהו מרידור:
 מצד אחד, אין ספק שאני לא מבקש להוציא מפה עובד זר תוך כדי הפעילות שלו אצל המטופל
אליהו מרידור:
 לא מבקש
אליהו מרידור:
 אבל להאריך עד אין סוף אני למעשה מאזרח אותו
אליהו מרידור:
 וזה לא מהאינטרס של מדינת ישראל
אליהו מרידור:
 ויש הבדל עצום בין הרצון לתת מענה לזכאים לבין האינטרס של מדינת ישראל שהיא תישאר מדינה יהודית ודמוקרטית
אליהו מרידור:
 אני לא מתכוון לעשות פה מיש-מש, אל תבלבלו אותי ואל תבלבלו את דבריי
אליהו מרידור:
 הגישה שלי היא מאוד ברורה
אליהו מרידור:
 זוהי גישה של מדינת ישראל
אליהו מרידור:
 לטובת העניין, קיימת ועדה הומניטרית שדנה בכל בקשה לגופו של עניין ובוודאי שמפעילה הרבה הרבה שיקול דעת ורגש
אליהו מרידור:
 בוודאי שבעת הזו, כפי שאמרתי, בעת מלחמה, כל המדיניות משתנה והיא מקבלת הקלות ללא היכר
אליהו מרידור:
 ואני הבהרתי את זה
אליהו מרידור:
 אל תדברו על נושאים במקרו שלא שייכים למלחמה
משה נקש:
אדוני יושב הראש, אני יכול רק להשלים את השאלה שביקשת? הספקתי לבדוק
משה נקש:
לגבי החלוקה של העובדים הזרים החוקיים בארץ, לפי אזורים גיאוגרפיים
משה נקש:
 אז בדיוק באותם אחוזים, כמו שהיה אז כשהצגנו לוועדה, 28% מהעובדים שנמצאים באזור תל אביב, 52% אזור מרכז ו-20% באזור פריפריה
משה נקש:
 זה הנתון שאז העברנו לוועדה
משה נקש:
העובדים הזרים החוקיים בחלוקה לאזור גיאוגרפי
אליהו מרידור:
 כל הנושא הוא בעניין מימוש
משה נקש:
זה אותו דבר
אליהו מרידור:
כל הנושא עומד על מימוש
אליהו מרידור:
 מיצוי מימוש
אליהו מרידור:
 כדי שיהיה קל להנגיש את מה שאני מנסה ללמוד מכאן, הוא הרצון שלי לוודא שיש אוטונומיה לאותם אזורים ממוספרים, כך שקצב היציאה של עובדים חוקיים מקביל אקוויוולנטית לקצב הכניסה לאותו אזור
משה נקש:
אני מבין בדיוק מה אמרת
משה נקש:
 אני רק אומר, נתתי את תמונת המצב נכון לעכשיו
משה נקש:
 אני מסכים שאנחנו צריכים לשלוף את הנתון, בדיוק כמו שביקשת
משה נקש:
 מתוך אלה שיצאו מאיזה אזור הם יצאו
אליהו מרידור:
וזה בסדר שאין לך אותו כרגע
אליהו מרידור:
 אני לוקח על זה את האחריות
משה נקש:
מתוך אלה שיצאו, מאיזה אזור הם יצאו
משה נקש:
 ואלה שנכנסו, לאיזה אזור נכנסו
משה נקש:
 זו התנועה שאתה שאלת, אני אבדוק לוועדה
אליהו מרידור:
 אני סומך עליך שתעשה את זה ביעילות ובדיוק
אליהו מרידור:
 אני מבקש מאנשים לא להצביע
אליהו מרידור:
 יש פה רשות דיבור, כפי שאנשים נרשמו וכפי שאני יוצא מתוך נקודת ההנחה שזו העת לתת להם להתבטא
אליהו מרידור:
 אני מבקש לתת את רשות הדיבור לכבוד השופט בדימוס משה יועד הכהן, שהפעם גם הטריח את עצמו והגיע פיזית ולא רק בזום
אליהו מרידור:
 בבקשה אדוני
משה יועד הכהן:
תודה
משה יועד הכהן:
 אני חושב שכפי שאדוני ציין בתחילת הדרך מצב המלחמה איננו מצב רגיל וצריך להתייחס אליו כפי שהוא
משה יועד הכהן:
 ובאמת, גם מה שחה"כ דוידסון אמר, צריך לצאת מהקופסה בזמנים כאלה
משה יועד הכהן:
 ואני שמעתי את הנתונים שמסר מר נקש
משה יועד הכהן:
 אני לא מטיל בהם ספק
משה יועד הכהן:
 אבל מצד שני, יש תחושה, נגיד אנקדוטלית, זה גם תלוי באזורים שונים, שיש בחלק מהמקרים יש עזיבה די משמעותית של אנשים, בשני אופנים: א', עזיבה בכלל בגלל המצב
משה יועד הכהן:
 ו-ב' יציאה לאותה - - -
אליהו מרידור:
אנחנו נעמוד אחר הנתון הזה כשהוא ייתן לנו את התשובות
משה יועד הכהן:
בסדר, אני לא מפקפק בזה
משה יועד הכהן:
 אני כרגע מדבר על נתונים שאנחנו מקבלים
אליהו מרידור:
אז תשתף אותי בהם בבקשה
משה יועד הכהן:
אז שוב אני אומר, זה אנקדוטלי
משה יועד הכהן:
 אני לא יכול להגיד לאדוני, אני לא עשיתי ספירת ראשים
משה יועד הכהן:
 אבל אנחנו מקבלים דיווחים גם מאנשים, גם מלשכות פרטיות, שיש תופעה שעובדים חרדים ורוצים לעזוב
משה יועד הכהן:
 התחושה של המעסיקים היא מאוד קשה
משה יועד הכהן:
 עכשיו, השאלה איך מטפלים במצב הזה
משה יועד הכהן:
      אני חושב, אנחנו הגשנו גם נייר עמדה
משה יועד הכהן:
 אני מהעמותה הישראלית לקידום זכויות הסיעודיים
משה יועד הכהן:
 אבל הצטרפו לזה גם המטה מאבק הסיעודיים, נכה לא חצי בן אדם, אחיעוז
משה יועד הכהן:
 והגשנו נייר מסודר בעניין הזה שהוא בעצם יש לו שני אגפים: א', אגף אחד שהוא באמת לשקול בזמן הזה, אנחנו לא יודעים כמה זמן המצב יימשך
משה יועד הכהן:
 אבל כן לשקול מיצוי של אנשים שנמצאים כאן
משה יועד הכהן:
 כי אני, הרושם הוא שקשה יותר לגייס עובדים חדשים כרגע
דניאל פרידמן:
גם קודם
משה יועד הכהן:
לא, אבל עכשיו יותר קשה
משה יועד הכהן:
 והרעיון הוא שלנסות למצות מאגר של עובדים קיימים על ידי הגמשה של התנאים לתקופה מוגבלת
משה יועד הכהן:
 זה אני מדבר על הנושא של המגבלות של הוועדה ההומניטרית
משה יועד הכהן:
 זאת אומרת, להגמיש את התנאים של הוועדה ההומניטרית לאנשים שנמצאים כאן
משה יועד הכהן:
 כאשר אפשר יהיה לקחת עובד שהוא גם מעבר לפרק זמן של יותר מ-90 יום בין העסקה להעסקה
משה יועד הכהן:
 שהוא יוכל לקבל ויזה נגיד לחצי שנה ולאחר חצי שנה ייבחן מחדש
משה יועד הכהן:
 אבל לפחות אנחנו מאמינים, זה לא פתרון מלא, זה לא פתרון כולל, אבל זה יוסיף למעגל עוד עובדים שיהיו מוכנים לעבוד בסיעוד כדי להחליף כאלה שעזבו
אליהו מרידור:
רק ברשותך, לעניין ההצעה הראשונה, מכובדי
אליהו מרידור:
 גם אם אנחנו נעודד את המהלך שאתה מדבר עליו, זה יהיה רק בכפוף לכך שאותו מועסק יראה בצורה שאינה משתמעת לשני פנים שהוא פעל בנפש חפצה כן להשתלב במקום עבודה
אליהו מרידור:
 כי לצערנו, חלק לא קטן מהעובדים מנצלים את הזכות הזאת באופן בזוי לעסוק בתחומים אחרים כדי להכניס יותר כסף בצורה לא חוקית
אליהו מרידור:
 ועל ידי כך מענישים פשוט את המטופלים ואת כל התחום
משה יועד הכהן:
אני לא רוצה לעודד בשום פנים
אליהו מרידור:
ולפיכך אני אדרוש, גם אם כן, שחובת ההוכחה לניסיונות הכנים של אותו מועסק כלפי הרשות יהיו בשקיפות מלאה
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת מה הוא עשה כן כדי למצוא עבודה בתחום שלשמו הוא הגיע, במסגרת אותם 90 הימים
משה יועד הכהן:
אבל זה הוועדה ההומניטרית
משה נקש:
אני ברשותך, אני יכול להתייחס לנקודה הזאת? עשינו שני דברים: דבר ראשון, העובדים שהם פה עד 51 חודשים, החוקיים, עשינו הקלה בעניין הזה
משה נקש:
 וגם אם הם לא עובדים מעל 90 ימים אפשר לבקש אותם
משה נקש:
 אנחנו בוחנים כל בקשה ועונים די מהר ואת רוב המקרים גם פה אנחנו מאשרים
משה נקש:
 בסדר? אם אין משהו חריג עם ההתנהלות של העובד אנחנו מאשרים
משה נקש:
 וגם העובדים שהם מעל 63 חודשים, כבר היום יש את המסלול המהיר בוועדה ההומניטרית ואפשר להגיש אותם לוועדה
משה נקש:
 זה לא תנאי סף שמונע להגיש בוועדה
משה נקש:
 ה-90 ימים זה לא תנאי סף, זה מגיע לוועדה היום
סימון דוידסון:
משה, אני רוצה לשאול אותך שאלה
סימון דוידסון:
 סליחה אדוני
סימון דוידסון:
 לגבי הוועדה ההומניטרית, אנחנו מדברים עליה הרבה
סימון דוידסון:
 מי יושב בה?
משה נקש:
יושב בה, יושב ראש הוועדה הוא עורך דין, לא עובד מדינה
משה נקש:
 עורך דין שמונה, הוועדה מונתה על ידי שר הפנים
משה נקש:
 וחברים בה שלושה חברים בכירים מרשות האוכלוסין, אני אחד מהם
סימון דוידסון:
ועל מה אתם לא מאשרים? תן לי דוגמה
משה נקש:
אנחנו יכולים לא לאשר על מקרים שראינו שעובד הזר התנהל שלא כדין
משה נקש:
 שנטש מטופל סיעודי, שיש לו היסטוריה של אלכוהוליזם פה או מחלות נפש
משה נקש:
 יש דברים, יש סיפורים
משה נקש:
 בעיקר בעיקר שההתנהלות של העובד הזר היא לא כזו שמצדיקה לאשר לו חריג ובטח לא להכניס אותו לעוד בית סיעודי עכשיו
משה נקש:
 גם אם המטופל שביקש אותו, שלפעמים הוא מודע לזה ולפעמים הוא לא מודע לזה, חושב שזה לטובתו
סימון דוידסון:
והדבר השני?
משה יועד הכהן:
האגף השני של ההצעה הוא בצעם לחזור למדיניות שכל זמן שהמלחמה נמשכת לחזור למדיניות של תקופת הקורונה
משה יועד הכהן:
 כפי שהיה בתקופת הקורונה
משה יועד הכהן:
 זאת אומרת, שאם קיבלת עובד, יש מדיניות מוצהרת של אי אכיפה ובסוף התקופה ישקלו אם לעשות הארכה כפי שעשו לעובדים בתקופת הקורונה
אליהו מרידור:
טוב, יש הבדל בין פעולה בפועל להצהרה דקלרטיבית, גם אם היא רק בשביל לשדר איזה שהוא מסדר
אליהו מרידור:
 אני חושב שאני עניתי לך כאן
אליהו מרידור:
 זו גישה שלי כבר
משה יועד הכהן:
בסדר
משה יועד הכהן:
 אני הסברתי מה אנחנו הצענו
אליהו מרידור:
ואני מסביר
אליהו מרידור:
 אני מצד אחד, באותה נשימה, גם לא אאפשר מחסור, גם לא אאפשר ניצול לרעה של המטופל במטופל ו/או בבני משפחתו ואצר את צעדיו אם אני אזהה כזאת מגמה
אליהו מרידור:
 מצד שני, אני לא מתכוון לייצר פה תקדימים שאחרי כן אני אאלץ להתמודד איתם בקושי עוד יותר רב ממה שאני מתמודד היום
אליהו מרידור:
 אז יש הבדל בנראות ובמסר שאנחנו רוצים לשדר בין אי אכיפה להצהרה על אי אכיפה