GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר צבן:
 כפי שהציג שר הכלכלה ניר ברקת והמנכ"ל בוועדה בשבוע שעבר המשרד מקדם תפיסה חדשה בכל הנוגע להבאת עובדים זרים, שתיתן מענה כפי שאמר יושב הראש, רחב וכלל משקי לצורך שהיה קיים עוד טרם המלחמה ובעצם בעקבותיה, במקום ההסתכלות הענפית שנהוגה כיום
יאיר צבן:
     המנכ"ל התנצל באמת עכב אילוצי לו"ז הוא לא יוכל להשתתף
יאיר צבן:
 אנחנו רוצים לעדכן שהמנכ"ל יחד עם מנכ"ל רשות האוכלוסין פועלים יחד כדי לקדם הצעת מחליטים בממשלה שתשקף את הפרדיגמה החדשה הזאת
יאיר צבן:
 וגם תפתח מנגנון חדש לניהול התהליך של הבאה והעסקה של כ-170,000 עובדים זרים שנדרשים היום במשק בשביל למלא את החסר שהיה קיים ושהתרחב כאמור, בשלל הענפים ששמענו שבוע שעבר וענפים נוספים שאני משער שגם יוצגו היום
יאיר צבן:
 אנחנו נמשיך לעדכן ככל שתהיה התקדמות
יאיר צבן:
 תודה לך
אליהו מרידור:
אוקיי, תודה רבה
אליהו מרידור:
 נמצאים איתנו פה נציגי משרד השיכון? מי אדוני?
אריאל פרטוש:
אני אריאל פרטוש, מנהל תחום קשרי חוץ ועובדים זרים
אליהו מרידור:
 שבוע שעבר, גם שבוע שעבר הועלתה טענה שמשום מה ענף בניית הפיגומים, שזה תת ענף בענף הבניין, הוא לא מוגדר קבלן, כקבלן
אליהו מרידור:
 הוא קשור לתעשייה, אבל לא מוגדר כקבלן
אליהו מרידור:
 אתה יודע לומר לי בבקשה מה הסיבה לכך, מה ההתייחסות שלכם לעניין?
אריאל פרטוש:
כרגע לפי מה שאני מבין, הוא באמת לא בתוך פנקס הקבלנים
אליהו מרידור:
למרות שהוא קבלן וכל עבודתו באתרי בנייה
אריאל פרטוש:
לא, אבל זו לא בנייה הנדסית
אריאל פרטוש:
 זאת אומרת, העובדים שלנו יש עובדים בעבודות רטובות
אריאל פרטוש:
 זאת אומרת, כל העובדים הזרים שאנחנו מביאים לארץ עובדים בעבודות רטובות
אריאל פרטוש:
 אף אחת מהעבודות הרטובות אינה נכללת תחת פיגומים
אריאל פרטוש:
 זאת אומרת, גם אם אנחנו מכניסים אותם לפנקס הקבלנים ומנסים לתת להם עובדים, נצטרך למצוא דרך עקיפה להביא להם
אליהו מרידור:
קודם כל הנושא הוא מקדמי
קריאה:
חשמלי זו עבודה רטובה?
אליהו מרידור:
סליחה, לא נתתי לך רשות דיבור
אליהו מרידור:
 סליחה, אדוני
אליהו מרידור:
 בוועדות שלי מדבר רק מי שאני נותן לו רשות דיבור
אליהו מרידור:
      אני מבקש טיפה להגיע לשלב הקודם
אליהו מרידור:
 בסדר? יש אפיון של ארבעה נושאי משרה רטובה בתחום הבניין שהם הזכאים להביא עובדים זרים קודם למלחמה, אני מבין את זה
אליהו מרידור:
 תכף ניגע בזה
אליהו מרידור:
 אבל קודם כל, לצורך הנקודה, מה הסיבה שחברה שמתעסקת במתן שירותי פיגומים והרכבתם, באתרי בנייה בלבד, אינם מוגדרים קבלנים
אליהו מרידור:
 עזוב, מעבר לצורך במתן המכסה והזכות להעסקת עובדים זרים
אריאל פרטוש:
תראה, צריך לעשות מיפוי באמת מה הצרכים שהם צריכים
אריאל פרטוש:
 לאפשר אותם עם רשות האוכלוסין וההגירה ולמצוא דרך
אליהו מרידור:
שוב פעם, אתה עובר איתי לפרקטיקה שהכרה כבעלי זכאות לקבלת מכסה להעסקת עובדים זרים
אליהו מרידור:
 אני עוד לא שם
אליהו מרידור:
 שואל מה הסיבה שקבלן שמתמחה באספקה והרכבת פיגומים באתרי בניין אינו מוגדר קבלן בסיווג שלו
אליהו מרידור:
 זאת השאלה
אריאל פרטוש:
שוב, כי זה לא נכלל תחת עבודות הנדסיות
אריאל פרטוש:
 זה מה שיושב אצלנו ברשם הקבלנים
אריאל פרטוש:
 זה תחום אחר
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שמאן דהוא קבלן ריצוף הוא מוגדר קבלן?
אריאל פרטוש:
לפי דעתי כן
אליהו מרידור:
אבל הוא לא, זה לא תחום שמחייב התייחסות הנדסית
אליהו מרידור:
 מה הסיבה שכן?
אריאל פרטוש:
תראה, אני לא מכיר את תחום רשם הקבלנים לאורכו ולרוחבו מה שנקרא
אליהו מרידור:
אבל זה רק מה שמעניין אותי כרגע
אליהו מרידור:
 אני שאלתי את עצמי בהתחלה הסיבה שלא הופעת אצלי עד היום, עכשיו אני יכול להבין למה
אליהו מרידור:
 בסדר? אז קודם כל אני מבקש שתבדוק תוך כדי הדיון עם מי שכן מספיק בקיא מה השיקול שבעטיו בעל תחום מסוים בענף הבניין, שעוסק כקבלן, אך ורק באתרי בניין, מוחרג ולא מוגדר קבלן
אליהו מרידור:
 אחרי זה נעבור לשלב הבא
אליהו מרידור:
 אני לא יכול להתקדם הלאה כשאתם לא עונים לי על זה
אליהו מרידור:
 בסדר?      מר משה נקש, פעם 200 היום
אליהו מרידור:
 אני אשמח בבקשה לדעת האם נשקלה אפשרות לענפי התעשייה להביא עובדים ממדינות עם תל"ג נמוך יותר לזמן מוגבל, בצוק העיתים של המלחמה
אליהו מרידור:
 אני יודע מה הסיבה שלא בשגרה
אליהו מרידור:
 אני לא רק מכבד אותה, אני מברך עליה
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת האם יש התייחסות שונה והקדשתם לכך מחשבה והפעלת שיקול דעת בעת המלחמה
משה נקש:
אז קודם כל, אנחנו מכירים את המצוקות שקיימות היום
משה נקש:
 אנחנו מן הסתם בוחנים את זה
משה נקש:
 זה לא, אנחנו לא מחליטים על הדבר הזה לבד, זה מן הסתם יהיה עם המשרד המקצועי הרלוונטי
משה נקש:
 במקרה הזה משרד העבודה
משה נקש:
 ההגנות האלה, כמו שאמרת, הן נולדו לא סתם
משה נקש:
יש להן סיבה
משה נקש:
 ואנחנו, ודיברנו על זה גם קודם, לא נכון יהיה שיתקבלו כל מיני החלטות נמהרות כדי לתת מענה למשהו עכשיו שיצור לנו בעיה בהמשך
משה נקש:
 אני לא אומר שלא נעשה את זה
משה נקש:
 אני רק אומר שצריך לקחת את הכול בשום שכל וגם את הדבר הזה אנחנו בוחנים ואנחנו נעדכן את הוועדה כמובן ברגע שתתקבל החלטה בעניין
אליהו מרידור:
הלא המדיניות כן מאפשרת גיוס עובדים מאותן מדינות עם התל"ג הנמוך אם הם מוגדרים כעובדים מומחים
משה נקש:
זה קצת יותר מורכב
משה נקש:
 עם התחייבות לכפל השכר הממוצע במשק
משה נקש:
 כן, בחלק מהמקרים
אליהו מרידור:
 מה הסיבה שבאותה מסגרת מי שיסכים כבר לאותם תנאים והגבלות לא תאפשרו את הבחינה הזאת תוך כדי התקופה הזאת של המלחמה?
משה נקש:
אז אמרתי, ואתה נוגע פה בנקודה נכונה
משה נקש:
 התקופה הזאת של המלחמה משנה את המציאות של כולנו
משה נקש:
 אנחנו צריכים לבדוק את המשמעויות של הדבר הזה ואין לי תשובה בשבילך כרגע בעניין הזה
משה נקש:
 אבל אני כן יכול להגיד לך שאנחנו מכירים את הסוגייה
משה נקש:
 דיברנו עליה גם בפעם הקודמת ואנחנו ניתן תשובה לוועדה בעניין הזה
אליהו מרידור:
 תוכל בבקשה לומר לי האם עודכן נוהל העסקת עובדים זרים בבניין כך ששיפוץ יוגדר אתר בנייה? אני ארחיב למי שטיפה מצוי בנבכי תת הנושא הזה
אליהו מרידור:
 קבלן שעוסק בשיפוצים מוגדר קבלן, הוא רשום בפנקס הקבלנים
אליהו מרידור:
 כדי להיות זכאי להעסיק עובד זר הוא צריך להיות גם כן רשום בפנקס הקבלנים והאתר שבו הוא עובד אמור להיות מוגדר אתר בנייה
אליהו מרידור:
 בידיכם הרשות נתונה לשנות את הסיווג, את ההגדרה שמקום שבו עובד קבלן שיפוצים יוגדר כאתר בניין
אליהו מרידור:
 ואז הוא יהיה זכאי להשתמש, לקבל מכסה וגם כן להביא עובד זר
משה נקש:
מי שרשום ברשם הקבלנים, ממה שאני מכיר, עוד פעם, זה לא, אין פה איזה בעיה עם הדבר הזה
משה נקש:
 זאת אומרת, אם הוא רשום ברשם הקבלנים, רשום כחוק, הוא יכול להביא עובדים זרים, בהתאם לכל התנאים של הנוהל
אליהו מרידור:
ואני אומר לך שמבדיקות שערכתי בנושא, בוודאי בתקופה האחרונה, גם אני לא נחשפתי לזה עד לא מכבר
אליהו מרידור:
 כדי שעובד זר יוכל להגיע לקבלן שיפוצים לא מספיק שהוא יהיה רשום בפנקס הקבלנים, הוא צריך גם שאתר העבודה יוגדר כאתר בנייה
משה נקש:
עבודות בנייה, כן
אליהו מרידור:
עבודות בניין, כן
אליהו מרידור:
 אתר בנייה
אליהו מרידור:
 אוקיי? יש אתר בנייה, יש עבודות בנייה
אליהו מרידור:
 אתה צודק, תראה עד כמה זה אבסורדי, שידוע שהוא קבלן שעוסק בתחום הבניין
אליהו מרידור:
 ועבודות אלו זה עבודות בניין
אליהו מרידור:
 משמע שזה לא מוזיאון באמצע תצוגה
אליהו מרידור:
 אנחנו רק זקוקים להגדרה שאתר העבודה שלו יוגדר כאתר בנייה
אליהו מרידור:
 בסדר? אז זו רשות שנתונה בידיכם
אליהו מרידור:
 אני מבקש את התייחסותכם לנושא
אליהו מרידור:
 בבקשה נציג קבלני הפיגומים
אליהו מרידור:
 רק באופן מתומצת
יורם בר הלוי:
עכשיו, על מה שיושב הראש מדבר, ואז יחייבו, אם קבלן שיפוצים באתר שהוא עובד זה יהיה חייב להיות רשום שזה אתר בנייה, אז יהיו חייבים להעסיק שם גם מנהל עבודה
יורם בר הלוי:
 ויש חוסר במנהלי עבודה
יורם בר הלוי:
 אז תיאורטית אפשר לראות את זה, אבל מעשית זה אי אפשר
יורם בר הלוי:
 כי אז בכל האתרי בנייה לא יוכלו לעבוד, כי לא יהיו מנהלי עבודה
אליהו מרידור:
 העסקת מנהל עבודה ושאר בעלי התפקידים הרלוונטיים באתרי בניין היא לא פועל יוצא של הגדרה של אתר העבודה, אלא של היקף העבודה
אליהו מרידור:
 בסדר? של היקף העבודה
נטלי שמעון ויינשטיין:
אני נטלי שמעון ויינשטיין, מנכ"לית התאחדות קבלני השיפוצים
נטלי שמעון ויינשטיין:
 אז בהקשר הזה צודק אדוני, גם לגבי סוג העבודה וגם לגבי משך העבודה
נטלי שמעון ויינשטיין:
 הרי יש הוראה ספציפית מחריגה אתרי שיפוצים, בנושא של מנהלי עבודה
נטלי שמעון ויינשטיין:
 אז בהיבט הזה זה נכון
נטלי שמעון ויינשטיין:
 דבר נוסף שכן נדרש לתקן בנוהל בהקשר הזה של קבלני שיפוצים זה גם סוג העבודות שאותם עובדים זרים רשאים לבצע
נטלי שמעון ויינשטיין:
 כרגע מוגדרת בתוך נוהל העבודה עבודות של עבודות רטובות
נטלי שמעון ויינשטיין:
 עבודות רטובות זה בעיקר תפסנות, ברזלנות
נטלי שמעון ויינשטיין:
 זה פחות התחומים שקבלן שיפוצים עוסק בהם
נטלי שמעון ויינשטיין:
 גם אסור לו לפי חוק לבצע עבודות שלד
נטלי שמעון ויינשטיין:
 לכן גם נדרש פה גם הנושא של התייחסות לסוג העבודות שעובד זר רשאי לבצע בתוך ישראל
נטלי שמעון ויינשטיין:
 שזה יהיה גם כל עבודות הפנים, כל עבודות הגמר
נטלי שמעון ויינשטיין:
 זה מאוד חשוב לציין
נטלי שמעון ויינשטיין:
 תודה
אליהו מרידור:
אני מאוד מודה לך שהבהרת את שתי הנקודות החשובות האלה
אליהו מרידור:
 אגב, אני טיפה מתייחס לנקודה, לנתון שסיפקת שהוא שגוי
אליהו מרידור:
 לא חסרים מנהלים עבודה בישראל
אליהו מרידור:
 יש סטודנטים להנדסה למכביר שהם סיימו את לימודיהם, אך עדיין חסרים להם כמה פרטים טכניים קטנים לעבור ועד אז הם משמשים כמנהלי עבודה
אליהו מרידור:
 ויש לא מעט כאלה שישמחו להיקלט בעבודה
אליהו מרידור:
 ברשותכם, אני מעביר את רשות הדיבור לחברי, חה"כ וחבר הוועדה סימון דוידסון
סימון דוידסון:
 האמת, אני נחשפתי לנושא הזה של עובדים זרים לא לפני הרבה זמן, די בטעות
סימון דוידסון:
 אבל גיליתי שזה עולם מאוד מאוד גדול וחשוב במדינת ישראל ואנחנו מרגישים אותו היום הרבה יותר מאשר בעבר
סימון דוידסון:
 אבל זה לא פתאום יש בעיה עם העולם של העובדים הזרים
סימון דוידסון:
 זה הרבה מאוד שנים, התנהלות שהיא לא מספיק מודרנית וחכמה במדינת ישראל שמשפיעה על הרבה מאוד בעלי עסקים
סימון דוידסון:
      שבוע שעבר היה דיון על הנושא של הבנייה והתשתיות וחפרתי בנושא הזה ואני חד משמעית מבין שאם אנחנו לא נעשה מעשה ונעשה שינוי דרמטי בנושא הזה הדירות פה יעלו הרבה יותר כסף
סימון דוידסון:
 הילדים שלנו יצטרכו לעבוד הרבה יותר קשה כדי להשיג את הדירה
סימון דוידסון:
 הרבה מאוד קבלנים ועובדי תשתיות יפשטו את הרגל כי אין להם עובדים
סימון דוידסון:
 ובחודש האחרון כמעט ואין עבודה בעולם הזה
סימון דוידסון:
 ואמרתי קודם כל, סימון, תעצור רגע ותלמד מה קורה בעולם
סימון דוידסון:
 אנחנו חושבים, אנחנו היהודים, הישראלים, שאנחנו יודעים הכול
סימון דוידסון:
 אז בואו אני אספר לכם משהו: אנחנו לא יודעים הכול
סימון דוידסון:
 יש מקומות בעולם שעושים בתחום הזה הרבה יותר טוב, הרבה יותר מהיר, בנושא של הבאת עובדים זרים
סימון דוידסון:
 אין מדינה מודרנית בעולם שלא מתעסקת עם עובדים זרים
סימון דוידסון:
 ובעצם אנחנו מחפשים ארבע נקודות הכי חשובות: זה שקיפות, זה כמה שלהוריד את הנושא של המתווכים, זה מדינות ידידותיות למדינת ישראל ועובדים לפי התאמת המקצוע שלהם
סימון דוידסון:
      וכשאני בדקתי ועשיתי, סיפרתי לך, אדוני יושב הראש, שיחת זום מאוד ארוכה עם אחת החברות הכי גדולות בעולם שנקראת ג'וב ליאו למשל, אני גיליתי שהמדינה המתקדמת ביותר בעולם בנושא הזה, לא תאמינו, פולין
סימון דוידסון:
 850,000 עובדים זרים, הכול עובד מהר, קל, win win לממשלה, למעסיק ולעובד עצמו
סימון דוידסון:
 ואיך הם עושים את זה? קודם כל טכנולוגיה חדשה
סימון דוידסון:
 מה לעשות? 2023 זה לא 1980
סימון דוידסון:
 יש מערכת טכנולוגית שהם פיתחו בהרבה מאוד כסף, מאוד קלה, פשוטה
סימון דוידסון:
 שעובד שנמצא בקניה או ברואנדה או בתאילנד או בפיליפינים נכנס למערכת, רוצה לעבוד בישראל
סימון דוידסון:
 כותב איפה הוא רוצה לעבוד, באיזה תחום
סימון דוידסון:
 אם זה בנייה, אם זה להיות מלגזן, אם זה בתיירות
סימון דוידסון:
 נכנס, מסמן את זה
סימון דוידסון:
 אחרי שהוא מקבל אישור מהמעסיק במדינת ישראל שמוכן לקלוט אותו בכלל הוא עובר לאישור בשגרירות עצמה
סימון דוידסון:
 בודקים אותו, נותנים לו אישור האם הוא יכול להגיע או לא
סימון דוידסון:
 והפלא ופלא, יכולים להגיע אנשים למדינת ישראל ממדינות שלא שונאות את מדינת ישראל
סימון דוידסון:
 שפחות רדיקליות, פחות קיצוניות
סימון דוידסון:
 ועוד אנשי מקצוע
סימון דוידסון:
 ואין את התיווך של ה-10,000 או 20,000 דולר בדרך
סימון דוידסון:
      אז אני אומר דבר ראשון, צריכים לחשוב לעשות דברים אחרת, אדוני יושב הראש
סימון דוידסון:
 אמרתי לך את זה מקודם, אם יש בן אדם שיכול להוביל את זה, זה אתה
סימון דוידסון:
 אתה אמיץ
סימון דוידסון:
 אין לך פוליטיקה מול העיניים
סימון דוידסון:
 אנחנו עובדים לא נכון במדינת ישראל כבר הרבה מאוד שנים
סימון דוידסון:
 כולם סובלים
סימון דוידסון:
 במיוחד סובלים המעסיקים
סימון דוידסון:
 באמת, הם כבר הרימו דגל אדום
סימון דוידסון:
 ואני אומר לך, אם אנחנו לא נטפל בזה בצורה שונה, לא הבילטרלי הזה וכל ההסכמים האלו, זה כבר פסה
סימון דוידסון:
 זה כבר לא בעולמות שלנו
סימון דוידסון:
 יש אפשרות לעבוד מול מדינות בצורה אחרת
סימון דוידסון:
 משרד החוץ צריך לאשר המדינה הזאת כן, המדינה הזאת לא
סימון דוידסון:
 השגרירות אומרת העובד הזה כן, העובד הזה לא
סימון דוידסון:
 וכך אפשר להביא א' הרבה יותר עובדים, מהר, שרוצים לבוא למדינת ישראל
סימון דוידסון:
 שלא שונאים אותנו
סימון דוידסון:
 מה לעשות? הרבה מאוד, אתם רואים מה קורה בעולם, שונאים אותנו
סימון דוידסון:
 מבחינה בטיחותית וביטחונית אפשר להגן על מדינת ישראל
סימון דוידסון:
 והמעסיקים יכולים לקבל עובדים שמתאימים להם
סימון דוידסון:
 וגם העובד יהיה לו טוב, הוא לא ישלם את כל הסכומים המטורפים האלו
סימון דוידסון:
 יש שיטות ודרכים לעשות את זה אחרת
סימון דוידסון:
 ואני קורא לוועדה לחשוב, לצאת מהקופסה, לחשוב מה קורה בעולם
סימון דוידסון:
 ללמוד מה קורה בעולם ולעשות
סימון דוידסון:
 אם זה טוב לארצות הברית זה לא טוב לנו? הרי ארצות הברית אחרי אסון התאומים הרבה יותר שומרים על המדינה מאשר מדינת ישראל
סימון דוידסון:
 יודעים לעצור את האנשים שלא רוצים שיגיעו
סימון דוידסון:
 בואו נלמד ממה שקורה שם
סימון דוידסון:
      אני באמת רגיש למעסיקים, אבל אני גם רגיש למדינת ישראל
סימון דוידסון:
 אני לא רוצה שזה יהיה על חשבון עובד ישראלי
סימון דוידסון:
 לא רוצה שזה יהיה על חשבון עובד ישראלי
סימון דוידסון:
 אבל מה לעשות שעובד ישראלי לא רוצה לעבוד היום, לא בתשתיות, לא בעבודות עפר, לא בבנייה, לא במלונאות, לא במסעדות, לא בניקיון, לא בסיעוד
סימון דוידסון:
 ואנחנו סיימנו עכשיו את הנושא על הסיעוד
סימון דוידסון:
 לא רוצים לעבוד
סימון דוידסון:
 ואני לא יודע אם נשלם להם יותר הם כן ירצו לעבוד, אני לא בטוח
סימון דוידסון:
 לא בטוח
סימון דוידסון:
 צריך לבדוק את זה
סימון דוידסון:
 אבל צריך לעבוד ולחשוב אחרת
סימון דוידסון:
 ואני פה לצידך, באמת, זה חשוב לי מאוד הנושא הזה
סימון דוידסון:
 אני חושב שאם אנחנו מסתכלים לטווח ארוך זה דבר דרמטי לכלכלה הישראלית
סימון דוידסון:
 הילדים שלנו כבר לא יוכל לקנות דירות
סימון דוידסון:
 תראו מה קורה בעולם, תחשבו איזה עלייה תהיה למדינת ישראל
סימון דוידסון:
 אי אפשר להיות יהודי היום
סימון דוידסון:
 בהרבה מדינות בחוץ לארץ
סימון דוידסון:
 רק אתמול נרצח יהודי יקר בן 69 בהפגנה בלוס אנג'לס, נרצח
סימון דוידסון:
 תראו מה קורה בצרפת
סימון דוידסון:
 בעזרת השם יגיעו עולים למדינת ישראל, אבל איפה נשים אותם? הקבלנים לא יכולים לבנות, אין להם עובדים
סימון דוידסון:
 המסעדנים כבר אין להם, אני מודע לזה
סימון דוידסון:
 כל, אתה יודע מה קורה עם שוטפי הכלים במסעדות? כולם הלכו לוולט
סימון דוידסון:
 תעסיק היום שוטף כלים 17,000 שקלים
קריאה:
מעל 20,000 שקלים, עלות מעביד, של שוטף כלים במסעדה
סימון דוידסון:
חברה, זה באמת מכפלות על מכפלות
סימון דוידסון:
 ואני קורא לנו, בואו, יש פה אנשים מאוד חכמים שיכולים לתת רעיונות
סימון דוידסון:
 נלמד מה קורה, בואו נעשה דברים אחרת
אליהו מרידור:
אני מאוד מודה לך על הנוכחות, על המעורבות, על המגויסות, על עבודת השטח ועל הדברים שנשאת
אליהו מרידור:
 מי שיתייחס לדבריך יהיה מר משה נקש
אליהו מרידור:
 אבל לפני כן אני מבקש טיפה להתייחס
אליהו מרידור:
 אני מחובר לחלק לא קטן ממה שדיברת
אליהו מרידור:
 חלק אחר מורכב יותר, ולזה יתייחס מר נקש
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדבר בשל אותו אומץ להתמודד עם קרטלים ומונופולים ולוביסטים חזקים, בנושא הבניין
אליהו מרידור:
 כל מי שמכיר את נושא העסקת עובדים זרים בענף הבניין, יבין ביתר קלות את הסקירה שלי בנושא, אני רוצה לבטא אותה
אליהו מרידור:
 עד פרוץ המלחמה קבלנים קטנים, שהם חלק לא מבוטל מהשוק, והם בקשר ישיר עם מזמיני הקצה שלהם, לא העסיקו עובדים זרים בגלל שתי סיבות: יש סיבה אחת – הרצון והשאיפה והמדיניות של ממשלת ישראל הייתה וכל עוד שלא נקבל הנחיה אחרת, היא מדיניות העסקת עובדים מאיו"ש
אליהו מרידור:
 לצערנו, היה מי שנכשל כישלון חרוץ ונאבק והצליח להכניס גם כן מעזה, אבל זאת סוגיה אחרת שתידון במקומות ובזמנים הרלוונטיים
אליהו מרידור:
 כדי שהם יוכלו להעסיק עובדים מאיו"ש מתוך אינטרסים של המדינה, בצורה בלתי מודעת המדינה שיתפה פעולה עם התאגידים הגדולים והנשכניים של היזמים הגדולים והטילה קשיים על העסקת עובדים זרים, חה"כ דוידסון
אליהו מרידור:
     יצא מצב שתאגיד שאמור לשמש כמתווך בלבד הפך להיות המעסיק ובמקום להיות אמצעי להשיג מטרה הוא הפך להיות המטרה בפני עצמה
אליהו מרידור:
 והספסור הדורסני שנהגו התאגידים ללא רחם הפכו את העובדים הזרים ללא כלכליים למעסיקים
אליהו מרידור:
 למה לגדולים זה לא הפריע? כי התאגיד הוא בין כה וכה נמצא בדרך כלל בבעלות אותה חברה יזמית
אליהו מרידור:
 אז מה אכפת לחברה יזמית גדולה שהתאגיד שלה יספסר, כי היא הוציאה כסף מכיס ימין והכניסה לכיס שמאל באותו רגע
אליהו מרידור:
 אבל על ידי כך שאר התאגידים יכבידו את התהליך על הקבלנים הקטנים שנרמסים ונתקעים
אליהו מרידור:
 ואז אנחנו עושים בדיוק את הפעולה ההפוכה מעידוד תחרות הוגנת ופתוחה
אליהו מרידור:
 בדיוק ההיפך מקפיטליסטי
אליהו מרידור:
 לפיכך אני במשא ומתן מתקדם עם נציגי הארגונים ועם רשות האוכלוסין להקמת תאגיד וולונטרי, שיגייס למען העובדים, למען המעסיקים הקטנים, הקבלנים הקטנים, עובדים זרים שהעלות שלהם תהיה אך ורק בדלתא הנוספת מעבר להעסקתם דמי הביטוח והלינה, דמי תיווך ידועים וקבועים מראש
אליהו מרידור:
 ואז יהיה כלכלי לאותם קבלנים קטנים להעסיק עובדים זרים שהם לא מהארץ
אליהו מרידור:
 והפריון שלהם יהיה גבוה יותר, התפוקה גבוהה, המחיר יהיה בסופו של דבר זול יותר
אליהו מרידור:
 אני מבטא את זה חזור ואמור בכל הדיונים בשבועות האחרונים, כולל בדיונים משותפים שקיימתי עם עוד ועדות
אליהו מרידור:
 אז זה לעניין המלחמה שאנחנו צריכים להילחם
אליהו מרידור:
 אני קורא אותה בקול רם נגד היזמים הגדולים והתאגידים הנשכניים והספסור הלא נורמלי שמתחולל בדרך
אליהו מרידור:
 ובסוף בסוף פוגע בכל המשק ושואב אותו למטה
אליהו מרידור:
 זה נכון, אגב, לגבי עוד ענפים, אבל בוודאי ובוודאי בענף הבנייה, שכאמור הוא היה בכוח אדם חסר
אליהו מרידור:
 חלק מכוח האדם שלו לא מגיע עכשיו והצורך בתפעול של אותו ענף הלך וגדל לאור העובדה שלצערנו יישובים שלמים נמחקו ותשתיות שלמות נהרסו, בין היתר לאור השינוע של כלים הנדסיים כבדים של צה"ל לאזורי חיכוך
אליהו מרידור:
 שאר התשובה, לשאר ההשלכות יתייחס מר משה נקש, לכל מה שדיברת
משה נקש:
אני אחבר את התשובה שלי למה ששניכם אמרתם
משה נקש:
 חה"כ דוידסון באמת עשה פה איזה שהיא עבודה ובדק איך השיטה הזאת של הבאת עובדים עובדת במדינות אחרות
משה נקש:
 וזה משהו שחשוב לעשות
משה נקש:
 אני רק אגיד, השיטות שקיימות כיום בכל אחד מהענפים, זה לא אותו דבר, השיטות הן שונות
משה נקש:
 בכל אחד מזה השיטות נובעות בין היתר מהחלטות שהתקבלו בבתי משפט ודיונים וכל מיני סוגיות שעלו
משה נקש:
 והשיטה היום שמביאים עובדים באמצעות הסכמים בילטרליים ברוב הענפים זו שיטה שדי הוכיחה את עצמה ונתנה מענה לכל התופעות השליליות שהיו, לצערנו, שאולי גם אפילו קצת ישנן בעוד מקומות מסוימים, בהבאת עובדים זרים עם דמי תיווך לא חוקיים והדברים האלה
סימון דוידסון:
אני רק אעצור אותך
סימון דוידסון:
 אתה לפני שעה אמרת משפט שאמרתי לך שהוא הכי חכם
סימון דוידסון:
 מה זה היה? שטח
משה נקש:
 אבל אני אסיים
סימון דוידסון:
אני רוצה לשמוע מאנשי השטח אם ההסכם הבילטרלי ואם העסקה שלכם היום כפי שזה, אם זה טוב לשטח
סימון דוידסון:
 בוא נשמע את העובדים
משה נקש:
לא, אני אומר לך
משה נקש:
 אגב, אתה צודק
סימון דוידסון:
אני לא בטוח שזה מה שהם יגידו
אליהו מרידור:
חה"כ דוידסון, שנייה, ברשותך, מחילה
אליהו מרידור:
 יש שני שיקולים: התפקיד שלנו הוא לפקח על עבודת הממשלה וגם לשמור על אינטרסים של מדינת ישראל
אליהו מרידור:
 מצד אחד, אנחנו רוצים לעודד הבאת עובדים זרים, שיהיו נכונים, זמינים, מתאימים ובאופן כלכלי
אליהו מרידור:
 מצד שני, למדינת ישראל יש עוד שיקולים רחבים יותר מעבר למה שמעניין את מעסיק הקצה
אליהו מרידור:
 בין היתר זה התדמית והמעמד של מדינת ישראל בתבחינים להתייחסות שלה להעסקת עובדים זרים
אליהו מרידור:
 המדיניות ב-15 שנה האחרונות היא עידוד והחלטה עקרונית להבאת עובדים זרים בהסכם בילטרלי בין מדינות כדי שנימנע מתביעות מיותרות, ממבוכות והעסקת עובדים שלא כדין
אליהו מרידור:
 ותוך כדי עידוד קרטלים ממדינות הקצה שמהן הן מגיעות, ממדינות היעד
אליהו מרידור:
 בסדר? אז יש פה עוד שיקולים שהם רחבים
אליהו מרידור:
 וזה נכון שאם אנחנו נצא רק לשטח, אנחנו נשמע קולות אחרים
אליהו מרידור:
 אנחנו אמורים לאזן בין הצרכים והאינטרסים של המעסיקים, של המשק ושל המדיניות של מדינת ישראל
סימון דוידסון:
אבל אם תוכל אחרי זה לענות לי על תשובה
סימון דוידסון:
 אריק שרון ז"ל, היה אדם מאוד אמיץ
סימון דוידסון:
 בשנות ה-90, בהחלטה שלו, בהחלטת ממשלה, שינו את כל הנושא של הבאת זרים
סימון דוידסון:
 נתנו לקבלים, לעצמאיים, ללכת ולהביא עובדים זרים, באישור של המדינה, על ידי בדיקות
סימון דוידסון:
 השאלה שאני שואל אותך, האם זה היה טוב? אולי מה שהיה בשנות ה-90 היה טוב?
משה נקש:
אז אני אומר, היו כל מיני תופעות שליליות וההסכמים הבילטרליים, בדיוק כמו שאמר יושב הראש, חה"כ רביבו, זה דברים שנולדו לא סתם
משה נקש:
 גם הם נולדו מהשטח
משה נקש:
 אגב, בהסתכלות על כל הצדדים: גם על העובדים הזרים וגם על המעסיקים
משה נקש:
 היו פה תופעות של סחר בבני אדם
משה נקש:
 לא ניכנס עכשיו לכל הסיבות שהביאו לשיטות העסקה הנהוגות היום, אבל יש בהן טוב
משה נקש:
      אתה צודק, תמיד צריך להקשיב גם לשטח
משה נקש:
 והמציאות גם משתנה לפעמים, זה נכון
משה נקש:
 צריך להמשיך לבחון את הדברים האלה
משה נקש:
 לראות מה הכי נכון גם לזמן הנוכחי וגם לראייה עתידית
משה נקש:
 עכשיו, לגבי הענפים, אז כמובן שכל ענף שרוצים להכניס בו עובדים זרים, אז מן הסתם צריך לבדוק את זה גם עם הצרכים של המשרדים הרלוונטיים
משה נקש:
 גם שזה לא יפגע בתעסוקת ישראלים
משה נקש:
 יש פה גם כל מיני מכלול שיקולים שצריך לקחת בחשבון במסגרת מה שעדכן נציג משרד הכלכלה ומה שהשרים שהיו פה שבוע שעבר אמרו
משה נקש:
 אז הנושא הזה נבדק בדיוק בימים האלה, איזה ענפים צריך להביא ומה שיטות הגיוס וההבאה
משה נקש:
 אני מניח שלכל יינתן מענה במסגרת החלטת הממשלה הזאת
משה נקש:
 זו דרך המלך לעשות את הדברים האלה, בהחלטת הממשלה
שושנה שטראוס:
שושנה שטראוס, מהלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין
שושנה שטראוס:
 עוסקת בתחום הזה של עובדים זרים הרבה שנים
שושנה שטראוס:
 כבוד חבר הכנסת הציע שיטה של חברת ג'וב ליאו
סימון דוידסון:
לא, זו סתם דוגמה
סימון דוידסון:
 יכול להיות שיש עוד אחרים, אני לא יודע
שושנה שטראוס:
חברה כזו, שהמלגזן בקניה ישים את השם שלו והעובד, המעסיק בישראל, הוא ידע שהוא מלגזן טוב ויזמין אותו לישראל
שושנה שטראוס:
 אבל הבעיה בשיטה הזאת, כמה בעיות: א', אנחנו לא יודעים אם אותו עובד אוהב את ישראל או שהוא פשוט מנסה להיכנס לישראל מכל מיני סיבות אחרות
שושנה שטראוס:
 דבר שני, אנחנו לא יודעים אם הוא באמת יודע לעשות את העבודה
שושנה שטראוס:
 הוא אומר שהוא יודע לעשות
שושנה שטראוס:
 ו-ג', אנחנו לא יודעים אם המעסיק הישראלי הציע את העבודה לישראלים, אם אין ישראלים שרוצים לעשות את העבודה
שושנה שטראוס:
 אולי הוא מחפש עובד זול
שושנה שטראוס:
 אז ההסדרים שיש לנו מנסים להתמודד עם כל השלבים האלה
שושנה שטראוס:
      עכשיו, מבחינת תאגידי הבניין, השיטה של תאגידי בניין בדיוק דיברה מהשטח
שושנה שטראוס:
 מה שהיה בעבר, היו לנו מאות אולי אלפי קבלנים
שושנה שטראוס:
 כל אחד היה צריך לדאוג לעובד זר או לקבוצה של עובדים
אליהו מרידור:
נבנה מהשטח, סליחה גברתי, נבהיר
אליהו מרידור:
 נבנה מהשטח לצורך מתן מענה של הקבלנים והיזמים הגדולים, תוך כדי רמיסה מובהקת, גם אם איטית, של הקבלנים הקטנים
שושנה שטראוס:
מה שראינו בעבר שקבלן קטן היה לו קשה למצוא מגורים, הסעות, כל הטיפול לעובדים זרים שהיו מקצים לו
שושנה שטראוס:
 וגם הוא לא היה צריך אותם
שושנה שטראוס:
 הרי הוא הביא מישהו שהוא טייח, אבל נגמר השלב של הטייח ואין לו עוד טיח לחודש הזה ואין לו עוד אתר שהוא יכול לשים אותו
שושנה שטראוס:
 אבל אותו עובד מחפש עבודה, הוא לא מוכן לשבת פה בישראל ולקבל אבטלה
שושנה שטראוס:
 אז הם, אז הקבלנים בעצמם, הקבלנים הקטנים היו משתמשים בחברות שהיו מעבירות את העובדים ממקום למקום
שושנה שטראוס:
 אבל החברות האלה לא היו מפוקחות
שושנה שטראוס:
      ואז תוך שיחות עם התאחדות הקבלנים הגיעו למסקנה שאפשר לקחת את השיטה הזאת שקיימת בשטח ולבנות אותה בצורה של מתן רישיון ופיקוח
שושנה שטראוס:
 עכשיו, זה נכון שהמחירים אולי הם גבוהים
אליהו מרידור:
לא אולי
אליהו מרידור:
 לא אולי
אליהו מרידור:
 אם אנחנו עדיין בשלב של ה-אולי, לא זיקקנו באמת את הצורך, לא הצפנו את הצורה ומשכך לא נוכל להגיע ולטפל בזה
סימון דוידסון:
את יודעת, גברתי, אני הראיתי עכשיו ליושב ראש תלוש משכורת ששלח לי קבלן תשתיות, שהיה פה בוועדה שבוע שעבר, של עובד פלסטינאי שעבד אצלו
סימון דוידסון:
 כמה זה היה, אלי?
אליהו מרידור:
17,230
שושנה שטראוס:
אבל פלסטינאים לא עובדים דרך תאגידים
שושנה שטראוס:
 ובפלסטינאים, לפי המידע של בנק ישראל, לפחות 40% מהפלסטינאים שמביאים אותם כאילו לעבוד אצל קבלן הם בעצם משלמים, היו משלמים כשנכנסו, על ההזמנה והסתובבו וחיפשו עבודה
שושנה שטראוס:
 אז השיטה הזאת של כל קבלן יש לו את הצוות שלו - - -
אליהו מרידור:
המציאות הזאת קיימת, לא מחייבת
שושנה שטראוס:
מצאו שזה לא שיטה כל כך יעילה ולכן הגיעו לענף התאגידים
שושנה שטראוס:
 עכשיו, לתאגידים יש גם מיסוי מאוד גבוה
שושנה שטראוס:
 יש דמי היתר ויש אגרה שנתית ואלו גם מעלים את העלות לשעה
שושנה שטראוס:
 הם גם מפוקחים מבחינת רכש - - - לגבי השכר והם משלמים פיקדון
שושנה שטראוס:
 הדברים האלה גם משפיעים
שושנה שטראוס:
 שוב, אני לא מכירה איך מחשבים התאגידים את העמלות עליהם
שושנה שטראוס:
 ברור ככל שיהיו עוד תאגידים, ועכשיו הוגשו בקשות לתאגידים נוספות, ברור שתהיה יותר תחרות
שושנה שטראוס:
 אבל רציתי לתת את הרקע הזה
משה נקש:
בסופו של דבר, אני רק אשלים במשפט, סליחה
משה נקש:
 יש יתרונות ויש חסרונות לשיטה הזאת של תאגידים
משה נקש:
 חה"כ רביבו נגע פה בנקודה שאולי באמת קבלנים יותר קטנים העלויות גבוהות ויותר משמעותיות עבורם
משה נקש:
 צריך לחשוב על הדבר הזה ואיך נותנים לו פתרון נכון ומתאים
משה נקש:
 אבל יש לשיטה הזאת הרבה מאוד יתרונות ויימנעו הרבה מאוד תופעות שליליות שהיו נהוגות לפני כן
תומר ורשה:
אם אפשר להוסיף מידע מן השטח, אדוני
תומר ורשה:
 עו"ד תומר ורשה, אני מייצג גם חברות בנייה, גם תאגידים, גם חברות ביצוע זרות, אז יש לי הרבה נתונים מהשטח
תומר ורשה:
 ויש כרגע שתי בעיות: בעיה אחת זה מה שבאמת אמרתם על היכולת של קבלנים קטנים בענפים שונים להעסיק באופן ישיר
תומר ורשה:
 ושתיים, זה עלויות שיש על העסקה של עובדים זרים
תומר ורשה:
 גם בשיטה הקיימת של התאגידים, אדוני
סימון דוידסון:
אתה יכול לפרט עלויות?
תומר ורשה:
כן
תומר ורשה:
 כל תאגיד משלם היום גם אגרות של בערך 20,000 שקלים לשנה לעובד
אליהו מרידור:
1,750 לחודש
תומר ורשה:
לחודש
תומר ורשה:
 זה בערך 20,000 לשנה, פלוס ערבויות של כ-8,000 שקלים לשנה, על כל עובד