GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועה שוקרון:
שנייה, אני מתנצלת, אבל כשמדברים על דברים מקצועיים אז אני מתנצלת, אבל יש גבול
נועה שוקרון:
 האם פעם ראשונה, האם, אני רוצה להבין אם לא דייקתי במשהו
נועה שוקרון:
 האם פעם ראשונה שענף הסיעוד המוסדי קיבל מכסות עובדים זרים הייתה ב-2019
נועה שוקרון:
 נכון או לא נכון?
יולי תמיר:
זה כן
יולי תמיר:
 אבל את אמרת שלפני כן הם הסתדרו
יולי תמיר:
 והפלא ופלא, הם לא הסתדרו
יולי תמיר:
          (היו"ר אליהו רביבו)
אליהו מרידור:
תעצרו את זה פה בבקשה
אליהו מרידור:
 גב' שוקרון, אין זה אומר שאם עד תקופה מסוימת ענף מסוים, כמו הסיעוד המוסדי, לא הסתייע בידיים עובדות זרות, זה אומר שהם הסתדרו
אליהו מרידור:
 זה אומר שהם לא הסתייעו והם לא הסתדרו
אליהו מרידור:
 כמו שלדוגמה ענף הניקיון הוא לא מסתייע עד היום וזה לא אומר שהוא מסתדר
אליהו מרידור:
 זה אומר שיש צורך ולא מצליחים לתת מענה בהתאם לתפוקה המוצעת
אליהו מרידור:
      לעניין ההתייחסות הקודמת שלך, שאת אמרת שאתם תדונו
אליהו מרידור:
 אני קיבלתי עדכון ואני מודה על התגובה הזאת
אליהו מרידור:
 אני רק אומר שלא הוגן לבדוק האם נוצלו מלוא המכסות כשאתם יודעים שיש אבן נגף בדרך מכיוון שעדיין האגרות קיימות ומכבידות
אליהו מרידור:
 אז אני, מה שאני דרשתי באותו דיון לפני כמה חודשים מיולי ומשאר חבריה שקודם כל ישלמו ואז אני אוכל לבוא בידיים נקיות איתם ביחד אליכם לפתוח את הנושא הזה מחדש לדיון
נועה שוקרון:
יו"ר הוועדה, אפשר לפתוח את הנושא לדיון
נועה שוקרון:
 אבל פה חשוב לי להבהיר משהו, שוב, ברמה הכלכלית
נועה שוקרון:
 כשיש מחסור בעובדים וכשיש לגופים עסקיים מחסור בעובדים, הם אמורים להיות מוכנים לשלם יותר עבור עובדים
נועה שוקרון:
 האגרה עבור ענף הסיעוד המוסדי היא לא גבוהה, היא נמוכה מהאגרה הממוצעת
נועה שוקרון:
 ולכן הטענה שמחזיקה ביד אחת את האמרה שיש - - -
אליהו מרידור:
שנייה, שנייה
אליהו מרידור:
 את יודעת נתונים? גב' שוקרון
נועה שוקרון:
- - - וביד השנייה שיש אגרה שהם לא יכולים לשלם היא לא הגיונית ברמה הכלכלית, היא פשוט לא הגיונית
אליהו מרידור:
כשאת יודעת שבטח הרווחים של ענף מסוים כל כך מצומצם וההבדל בין רווח להפסד מאוד מאוד קצר, את צריכה לצאת מתוך נקודת הנחה שיתכן שהאגרה הזאת הופכת את העסק ללא כלכלי, כיוון שהם עובדים על פי קודים מוכתבים מהמדינה והם לא יכולים לגבות כל מחיר שהם היו רוצים ומעוניינים לגבות
אליהו מרידור:
 כשאנחנו מגבילים ענף מסוים אנחנו צריכים לקחת בחשבון שההגבלה משאירה להם נתח רווחים כל כך מצומצם שלשלם עוד אגרה היא ההבדל בין יכולת הישרדות כלכלית של אותו עסק לכן או לא
אליהו מרידור:
      הלאה, אני מבקש להעביר שאלה למר משה נקש ואחרי כן הגב' יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות בתי המלון תקבל את רשות הדיבור
אליהו מרידור:
 מר משה נקש, אני שאלתי כבר כמה דיונים מה עמדתכם לעניין
אליהו מרידור:
 ביקשתי כבר לדעת במשך כמה דיונים ועם זה סיימנו, אם אני לא טועה, את הדיון הקודם
אליהו מרידור:
 מה עמדתכם לעניין העתקת מכסות של מעסיקים מפלסטינאים לעובדים זרים?
משה נקש:
אז קודם כל, הנושא הזה, העלית אותו בדיון הקודם
משה נקש:
 הדיון היום עסק בנושאים אחרים שלהבנתי לפחות של אגרות ולכן לא באנו עם תשובה לשאלה הזאת
משה נקש:
 אבל אני כן יכול להגיד, ואמרנו את זה גם בסיום הדיון הקודם, בדומה למה שנועה אמרה
משה נקש:
 שבסופו של דבר אנחנו צריכים ואנחנו נבדוק, התחלנו אגב, לבדוק כמה בפועל מהמכסה של העובדים הפלסטינאים, דיברנו על חקלאות לצורך העניין
משה נקש:
 כמה מומשה בפועל כי היה מכסה של סביבות 20,000, אבל בפועל, מהבדיקות הראשונות שהספקתי כבר לעשות זה לא עבר את ה-10,000 עובדים
משה נקש:
 אז אנחנו נבדוק כמה בדיוק זה מומש בפועל
משה נקש:
 ובהתאם לזה נראה
אליהו מרידור:
אני הצעתי, אני הצעתי לגישתכם שההעברה תהיה אקוויוולנטית, זה בסדר
משה נקש:
אז אני אומר, אנחנו נבדוק את הנתונים
משה נקש:
 אנחנו נבדוק את הנתונים, נעשה את השיקול האם יש מקום להעביר מכסה שהייתה לפלסטינאים לעובדים זרים, אבל כמובן שזה כפוף למימוש המכסה
משה נקש:
 כרגע אנחנו לא קרובים לזה, אדוני יודע
משה נקש:
 נכון? מה שיושב ראש אמר שפלסטינאים לא נכנסים 10,000 לצורך העניין, תעביר אותם לעובדים זרים
משה נקש:
 אז אמרנו, ואמרנו את זה גם בדיון הקודם, כרגע המכסה רחוקה מלהיות ממומשת
משה נקש:
 אוקיי? אנחנו לא נחכה, גם את זה אמרנו בדיון הקודם
משה נקש:
 אנחנו לא נחכה עד שהיא תמומש ונגיד עכשיו בוא נדבר
משה נקש:
 אנחנו יודעים להיערך לדברים מראש
משה נקש:
 אסף ממשרד החקלאות מכיר את זה וכל יתר המשרדים
משה נקש:
 מה שכן, כרגע, כשאנחנו די רחוקים מהמימוש של המכסה, אולי זה לא הזמן הנכון להגדיל אותה כבר
משה נקש:
 אבל שוב, צריך לדון וצריך לדון על זה
משה נקש:
 אנחנו נקבל את כל הנתונים על הפלסטינאים
אליהו מרידור:
טוב, אז אני אשאל אותך שאלה פרקטית
אליהו מרידור:
 אתה לא צריך לענות לי היום, כי מן ההגינות, זה באמת לא היה נושא הדיון שהיית אמור להתארגן עם תשובה לגביו
אליהו מרידור:
 אני מבין שחלק מהשיקולים בראייה ארוכת טווח מכניסים את העיקרון שאנחנו לוקחים בחשבון שכל עוד שלא השתנתה מדינות מדינת ישראל לעניין הכנסה עתידית, השבה עתידית של עובדים פלסטינאים מאיו"ש לישראל, זה פקטור מסוים
אליהו מרידור:
 אני מבין את זה
אליהו מרידור:
 אבל ביטאתי שיש ענפים שהצורך גדל, עם פרוץ המלחמה, והגידול ימשיך להתקיים גם בעתיד
אליהו מרידור:
      ונושא נוסף שאני מבקש שתתייחסו אליו, זה בסדר שלא היום, ידוע ואנחנו מבינים שאותה כמות שנכנסה מעזה לא תיכנס יותר לישראל
אליהו מרידור:
 בסדר? מה ההתייחסות שלכם לעניין ההחלפה הזאת? X נכנסו מעזה
אליהו מרידור:
 ידוע שלא ייכנסו? תנו לי מענה עליהם כרגע, לאותם מעסיקים
משה נקש:
אוקיי
משה נקש:
 אז כמו שאמרתי, ו-fair enough מצד יושב ראש הוועדה
משה נקש:
 אנחנו נבדוק את הדברים האלה לעומק ונחזיר את התשובה לוועדה
משה נקש:
 אבל אני רוצה להוסיף עוד שלוש נקודות, גם בעקבות מה שיולי אמרה, ברשותך
משה נקש:
      קודם כל, כל הדיון הזה בנושא אגרות, שוב, זה בעיקר במגרש של משרד האוצר
משה נקש:
 נועה יודעת לדבר, אני לא צריך לייצג אותה
משה נקש:
 אבל צריך לחשוב אם זה באמת המקום הנכון לעשות את זה, בזמן מלחמה
משה נקש:
 האם המלחמה היא זאת שגורמת לכל הדיון הזה שמתקיים על אגרות
משה נקש:
 אתה בעצמך אמרת בתחילת הדיון שאולי לאו דווקא בגלל מלחמה צריך לדון על כל נושא האגרות
משה נקש:
 אז אני אומר, יכול להיות שזה משהו שבהחלט מצריך דיון
משה נקש:
 בטח, כמו שאתה אמרת, 21 שנה לא היה בזה שינויים
משה נקש:
 אבל לאו דווקא עניין מלחמה
משה נקש:
 עניין מלחמה יש את קרן הפיצויים וכל הדברים האלה שנועה הציגה
משה נקש:
 אז יכול להיות, שוב, שזה לא, לאו דווקא המלחמה היא הטריגר לדיון בנושא האגרות
משה נקש:
 אבל אני משאיר את זה הערה
משה נקש:
      דבר נוסף שאני רוצה להכניס, בכל השיקולים, גם של המכסות, זה כל הסיפור, כי דיברתם על ענייני שיקולי תעסוקת ישראלים וכו'
משה נקש:
 אני מוסיף ואני אוסיף לדיון כשנקיים את הדיון הבין משרדי הזה, את כל הנושא של שיקולי הגירה
משה נקש:
 שגם אותם אדוני יושב הראש מכיר וצריך לקחת גם אותם בחשבון בבואנו להביא עובדים זרים
משה נקש:
 וכמובן מה שיקרה או לא יקרה עם פלסטינאים, לאור ניסיון העבר
משה נקש:
 יכול להיות שהמצב עכשיו הוא שונה ממה שהיה בעבר
משה נקש:
 אבל ניסיוננו הראה שיצאו הפלסטינאים וגם חזרו לאחר מכן
משה נקש:
 אז צריך לקחת בחשבון
משה נקש:
 כי כשמביאים עובדים זרים זה לא זמני
אליהו מרידור:
 אני מבין, לכן אני מבטא את זה
אליהו מרידור:
 זה לא נעלם מעיניי, לא נעלם מעיניי
אליהו מרידור:
 ולכן קודם כל אני מבקש ליצור בידול בין איו"ש לעזה
אליהו מרידור:
 אני לא, אני עוד לא מצאתי בן אדם בקרב חברי הממשלה והפקידות וחברי הכנסת שמצפים, מתכננים או לוקחים בחשבון שעובדים מעזה יחזרו לישראל
משה נקש:
לא, לא דיברתי על עזה
אליהו מרידור:
בסדר? יופי
אליהו מרידור:
 אנחנו יודעים שהם לא יחזרו
אליהו מרידור:
 היה בהם צורך
אליהו מרידור:
 אם לא היה בהם צורך הם לא היו נמצאים פה
אליהו מרידור:
 שגוי, לא שגוי, את זה נצטרך לשאול את השר גנץ בהזדמנות אחרת
אליהו מרידור:
 אבל once הם היו, והם הועסקו, הם לא יהיו
אליהו מרידור:
 בוא מהיום ניתן לזה מענה
משה נקש:
התייחסות, ברשותך אדוני היו"ר, רק התייחסות קטנה למה שיולי אמרה, למוסדות הסיעוד
משה נקש:
 אז ביקשתי וביררתי את זה
משה נקש:
 כמעט כל מוסדות הסיעוד שילמו
משה נקש:
 רוב המוסדות שילמו את האגרות
משה נקש:
 לעניין המכסה הנוספת, אז קודם כל הרבה זמן לא היה מימוש מלא ולא הייתה דרישה מצד המעסיקים לאור האגרות, ואת אמרת בעצמך, להגדלת מכסה
משה נקש:
 היום יש דרישה
משה נקש:
 אנחנו ביחד עם משרד הבריאות והעבודה בוחנים את הנושא הזה
משה נקש:
 אנחנו מחכים להמלצה של משרד הבריאות אחרי שהם יסיימו את ההתייעצות עם משרד העבודה
משה נקש:
 ואנחנו נטפל בזה
משה נקש:
 זה לא משהו שיש לו איזה משהו תקוע שאנחנו לא מתכוונים לקדם
משה נקש:
 אנחנו מכירים את זה, זה בטיפול, זה יטופל בקרוב
משה נקש:
 שוב, הדרישה המקורית לא הייתה דרישה מצד המעסיקים לעובדים, ולכן המכסה לא מומשה עד כה במלואה
יולי תמיר:
אני רק רוצה לצורך הפרוטוקול
יולי תמיר:
 רשות ההגירה מאז הוועדות הקודמות, שתיים אחורנית, ששלחת אותנו לעבוד ביחד, עוד באותו לילה דיברנו
יולי תמיר:
 עשינו שיחות
יולי תמיר:
 העלינו המון אפשרויות ורעיונות וקיבלנו מענים חלקיים
יולי תמיר:
 וגם לפני שבוע, גם את זה עסקנו עם מיטל ועם ענבל
יולי תמיר:
 אז מבחינת מענה, העניין הוא שזה כמו שאמר משה עכשיו, זה לא תקוע עכשיו ברשות האוכלוסין
יולי תמיר:
 זה תקוע בבירוקרטיה מיותרת והורדת ידיים כנראה, שאני מעריכה את זה, ולא עושים
יולי תמיר:
 בשביל לקבל החלטה לפתוח היתרים שיש אותם, לא צריך לעשות הרבה דיונים
יולי תמיר:
 לא צריך לערב את חצי מדינת ישראל
יולי תמיר:
 אני חושבת שצריך לתת מיידית תשובה עקרונית
יולי תמיר:
 יש מכסות, אמרו לנו שהן קיימות
יולי תמיר:
 אמרו שזה תקוע, כמו שאמר משה, במשרד הבריאות, במשרד העבודה
יולי תמיר:
 הם צריכים לדון, הם צריכים לחשוב, הם צריכים לראות
אליהו מרידור:
טוב, אז זה כבר קשור לשיתוף פעולה בין משרדי
אליהו מרידור:
 אני אעקוב אחר כך
אליהו מרידור:
 ולאור ההתייחסות של מר נקש לעניין העובדה שנשמעתם לדרישתי וציפייתי ברובכם, אני מודיע באופן חד משמעית שאני מחזיר את חסותי המלאה והאבסולוטית לטיפול בנושאים הכואבים והצודקים שלכם
אליהו מרידור:
 אני מחריג אבל ואומר שמי שלא שילם ועשה לעצמו דין, מראש יודע מה תהיה תגובתי לעניין המענה אליו באופן פרטני
אליהו מרידור:
 לרבות הטלת סנקציות
אליהו מרידור:
 אני לא מקבל כוחניות
יולי תמיר:
אין לנו את הסמכות לבדוק ולשאול מי שילם ומי לא, לכן אנחנו יודעים הערכות בלבד
אליהו מרידור:
אני אעקוב
אליהו מרידור:
 ואני לא מסכים לקבל התנהגות פסולה אחת שבאה להתמודד עם תהליך שגוי אחר
אליהו מרידור:
 לא מקבל
אליהו מרידור:
 בשביל זה אנחנו כאן
אליהו מרידור:
 ואנחנו שומעים, מקבלים חוות דעת, לומדים, יוצאים לשטח
אליהו מרידור:
 מגבשים מסקנות ובונים מדיניות שעל פיה אנחנו באמת מבקרים את החלטות הממשלה ודוחפים לקדם לצדק ולצורך
אליהו מרידור:
 אני מעביר את רשות הדיבור לגב' יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות
אליהו מרידור:
 פעם שנייה שאנחנו נפגשים השבוע
אליהו מרידור:
 אני מודה כאן שוב פעם על האירוח הלבבי והנעים והסיוע המקיף שארגנה לנו השבוע לכל הוועדה
אליהו מרידור:
 ומי ייתן והקדוש ברוך הוא יברך אותנו ויזכה אותנו שנזכה להגיע לסיור נוסף במהרה לא בנסיבות האלה
אליהו מרידור:
 וכשהאורחים יהיו שם מתוך בחירה וכמבלים
יעל דיין:
לגמרי
יעל דיין:
 קודם כל, תודה רבה
יעל דיין:
 ותודה נוספת כמובן על הסיור שעשיתם איתנו השבוע
יעל דיין:
 זה לא מובן מאליו
יעל דיין:
 היה סיור אני חושבת מאוד מקצועי ומעמיק
יעל דיין:
 והשיח היה אני חושבת טוב
יעל דיין:
 ובאמת, תודה רבה
יעל דיין:
 זה באמת לא מובן מאליו
יעל דיין:
 מצאתם את הזמן, פגשתם את השטח, גם את העובדים, גם את המפונים
יעל דיין:
 זה היה בהחלט משהו חשוב לנו, כנראה שלא פחות מלכם
אליהו מרידור:
רק מילה אחת קטנה למען ההגינות
אליהו מרידור:
 אני הייתי אורח שלכם ואני המשכתי בסיכום איתכם פגישות עומק עם המפונים
אליהו מרידור:
 ועלו שאלות נוספות שבעטיין יצאתי לשתי פגישות אחרות, אחת מהן עם שגרירת תאילנד
אליהו מרידור:
 ומצאתי את עצמי חוזר לחלק מאותם בתי מלון עד מאוד מאוד מאוחר בלילה
אליהו מרידור:
 גיבשתי עוד מסקנות ותובנות, אנחנו נצטרך לדבר עליהם בפגישת ההמשך שמתוכננת לנו לשעה הקרובה
יעל דיין:
כל הכבוד
יעל דיין:
 אני ברשותך אעביר את רשות הדיבור שלי ליואב בכר, סמנכ"ל משאבי אנוש שלנו, שבימים כשגרה נמצא בחזית של העובדים
אליהו מרידור:
סגן אלוף
יעל דיין:
ונמצא כרגע בחזית הדרומית שלנו, רגע לפני שהוא מנתק את הטלפון לכמה ימים
יעל דיין:
 אני אשמח אם ניתן לו את האפשרות לדבר
אליהו מרידור:
קיבל
יואב בכר:
שלום לכולם
יואב בכר:
 מצטער שראני לא אתכם, מצטרף לתודעה לסיור המוצלח והמלמד שנערך אצלנו בשני מלונות השבוע
יואב בכר:
 אני מבקש קודם כל בכמה מילים לומר שענף המלונאות הוא שונה קצת מהחקלאות והבנייה
יואב בכר:
 אצלנו אין תאגידים
יואב בכר:
 התשלום לעובדים הוא ישירות מהמלון לעובד, בלי שום סוכנויות כאלה ואחרות, וכמובן שאנחנו רואים בזה דבר טוב
יואב בכר:
 ולכן שום כסף, שתכף אני אומר מילה על האגרות, לא נשאר אצל לא תאגידים ולא חברות כוח אדם ולא אף אחד כזה
יואב בכר:
      המצב אצלנו בענף לפני המלחמה היה שהיו לנו 2,500 היתרים לעובדים ירדנים באילת בלבד
יואב בכר:
 2,300 היתרים לפלסטינאים בשאר הארץ ועוד 2,000 פיליפינים שבעמל רב, יחד עם רשות ההגירה, משרד התיירות והממשלה, הצלחנו בשנים האחרונות להביא לארץ
יואב בכר:
 שבהחלט עוזרים ונותנים מענה טוב
יואב בכר:
 ה-2,000 פיליפינים במאמץ מאוד גדול הצלחנו להשאיר את רובם בארץ
יואב בכר:
 רק 50 מתוך הכמות הזאת ביקשו לעזוב
יואב בכר:
 וזה משני טעמים: טעם אחד שבהחלט הייתה פה עבודה טובה גם של רשות ההגירה, משרד התיירות
יואב בכר:
 הלכנו לשכנע אותם עם השגרירות הפיליפינית
יואב בכר:
 וגם בגלל שהמצב של העובדים האלה במלונות הוא כמו בית
יואב בכר:
 והטיפול בהם הוא כל כך טוב שלכן לא ברחו כולם
יואב בכר:
      אנחנו ענף שנמצא בסיטואציה מאוד מבולבלת
יואב בכר:
 כי חלק מהמלונות נמצאים באזורים שהם לא פעילים, אבל רוב המלונות הם עומדים למפונים
יואב בכר:
 ולכן יש מלונות רבים שהם מלאים
יואב בכר:
 במקומות שיכולנו ואנחנו יכולים לעשות ניוד, אנחנו מסייעים למלונות שצריכים מול מלונות שלא צריכים
יואב בכר:
 כך שאין בכלל ספק שאנחנו עושים את כל המאמצים כדי שלא מלונות שזקוקים, שיוכלו להיעזר במלונות שלא זקוקים
יואב בכר:
 אבל המצב כרגע הוא הירדנים עוברים אך ורק 1,200 ביום
יואב בכר:
 הפלסטינאים כמעט ואין הגעות בכלל
יואב בכר:
 מתוך 2,300 אולי גג 200-300 נמצאים ועוברים, זה הכול
יואב בכר:
 וכל הדבר הזה גורם למצב שיש מלונות רבים שהמצב שלהם הוא שחסר עובדים ויש קושי
יואב בכר:
      אנחנו שנים ארוכות עושים את כל המאמצים לקלוט עובדים ישראלים, גם לעבודות החדרנות והניקיון
יואב בכר:
 זה לא צולח
יואב בכר:
 זה לא עניין של כסף
יואב בכר:
 ואנחנו מוכרחים לומר לכם ושתדעו, אנחנו במצב, בסיטואציה שהקטע הוא לא שעובדים ישראלים יש בעיה שלא משלמים, כן משלמים
יואב בכר:
 מוכנים לשלם ולשלם הרבה
יואב בכר:
 ועשינו פיילוטים מפה עד אמריקה, כולל בתקופות הקורונה ובין הסגרים
יואב בכר:
 כך שיש ניסיון, גם לנו וגם לממשלה, ויודעים שהעובדים הזרים הם עניין חיוני
יואב בכר:
 עכשיו שתבינו, יש לנו בסביבות 45,000-44,000 עובדים בענף, מתוכם סדר גודל של כמעט 30% זה עובדים לניקיון, חדרנות, משק בית ושטיפת כלים במטבחים
יואב בכר:
 וזו כמות מאוד גדולה
יואב בכר:
 זה סדר גודל של 11,000-12,000 עובדים
יואב בכר:
 חלק אנחנו מסתדרים, באמת, עם כל התמריצים והעבודה שעושים מול עובדים ישראלים ומנסים להביא אותם
יואב בכר:
 וזה כמעט ולא מסתייע
יואב בכר:
 לכן הצורך שלנו הוא דרמטי
יואב בכר:
 בכמות של עובדים לאילת, שיהיו יחד עם הירדנים ולא יהיו רק ביצים של ירדנים בסל אחד
יואב בכר:
 ובמקום הפלסטינאים, אנחנו אתכם באותה מחשבה, לא ייכנסו לפה פלסטינאים בתקופה בטח הקרובה
יואב בכר:
 ולכן אנחנו צריכים עובדים זרים במקומם
יואב בכר:
      דבר אחרון זה תגבור לגבי הפיליפינים, שאנחנו צריכים לתגבר אותם
יואב בכר:
 עכשיו לגבי האגרות ובזה אני אסיים
יואב בכר:
 אני רוצה להתייחס לאגרות
יואב בכר:
 אני שמעתי את נועה שוקרון, שאני מכיר אותה, ועשינו איתה בזמנו ניסיונות להביא עובדים ישראלים בשכר גבוה, שלא צלחו
יואב בכר:
 וב-2003 אכן הייתה רפורמה
יואב בכר:
 אבל מה קרה ברפורמה הזאת? החקלאים, האגרות שלהם, ואני שמעתי את החקלאים מדברים וגם אנחנו עיננו אינה צרה בהם
יואב בכר:
 אבל אנחנו מוכנים היום לשלם כמו שהחקלאים משלמים אגרות
יואב בכר:
 אנחנו האגרות שלנו בענף המלונאות, תבינו, הם כמעט 12,000 שקלים לשנה
יואב בכר:
 זה 1,230 שקלים אגרת בקשה ו-9,820 אגרה שנתית
יואב בכר:
 11,000 שקלים, זה כמעט 1,000 לכל מלון לשלם רק את האגרות האלה על עובד לחודש
יואב בכר:
 וזה סתם הוצאה
יואב בכר:
 זה לא, עובד זר אצלנו לא לוקח רבע עבודה של עובד ישראלי ולכן האגרות האלה מבחינתנו זו עלות שהיא כבדה והיא לא מוצדקת
אליהו מרידור:
אני לא מקבל את מה שאתה אומר
אליהו מרידור:
 את הסיפה של דבריך אני לא מקבל
יואב בכר:
רבותיי, תסתכלו בקבלת האגרות, יושבים פה בחדר אנשים מרשות ההגירה, שהם מכירים את הנושא היטב
יואב בכר:
 אנחנו כמעט 12,000 שקלים לאגרות, כשהחקלאים זה אפס כמעט
אורן לביא:
אתה טועה
אורן לביא:
 סליחה שאני מתפרץ, אתה טועה ומטעה, סליחה
אורן לביא:
 אתה טועה ומטעה
יואב בכר:
אני לא מטעה, כי אתם - - -
אורן לביא:
קודם כל, אנחנו לא בתחרות
אורן לביא:
 אנחנו לא בתחרות
יואב בכר:
נכון, נכון
אורן לביא:
אבל תחשוב שחקלאי אחד שצריך לפעמים 40 עובדים, תכפיל את זה
אורן לביא:
 חקלאי אחד, 40 עובדים, 30 עובדים, 20 עובדים או 10 עובדים
אורן לביא:
 אתם רחוקים מאוד, רחוקים מאוד מהמצב של החקלאים
יואב בכר:
יקירי, אני קודם כל לא נגדכם, אני איתכם ובעדכם
יואב בכר:
 אני רק רוצה שתבינו שהאגרות במלונאות זה 22 מיליון שקלים בשנה
יואב בכר:
 למה צריך להוציא את הכסף הזה? עכשיו, הכסף הזה שנחסך ממלונאים, לא מתאגידים וכל מיני חברות עסקיות אחרות
יואב בכר:
 ולכן אנחנו מבקשים מאוד, ודרך אגב, זה לא קשור למלחמה
יואב בכר:
 אנחנו כבר כמה שנים מבקשים שיורידו לנו את האגרות ולא הצלחנו
יואב בכר:
 ויש הצעות חוק לעניין הזה שניסו לעזור לנו
יואב בכר:
 ואנחנו מבקשים את עזרת הוועדה להורדת האגרה הזאת
יואב בכר:
 ושוב, אני אומר, גם אם תהיה איזה עלות אגרה זה בסדר, אבל לא 12,000 שקלים לשנה
יואב בכר:
 זה לא נורמלי ולא תקין ולא הגיוני
יואב בכר:
      לסיום הדברים, אני עוד פעם מודה ליושב ראש הוועדה
יואב בכר:
 באמת, אתם לקחתם את זה צעד קדימה
יואב בכר:
 אני מכיר את הנושא הרבה שנים ואף פעם לא היינו בישיבות כל כך קרובות אחת לשנייה
יואב בכר:
 וכל הכבוד לכם
יואב בכר:
      דבר אחרון זה תודות למשרד התיירות שעוזר לנו ואיתנו במשחק הזה
יואב בכר:
 רשות ההגירה יושבים אצלכם פה בחדר, ואני אומר לכם, הם עושים עבודה מטורפת
יואב בכר:
 הם עזרו לנו בהרבה מאוד, גם בתקופה הזאת בכל מיני הסטות והזזות של עובדים ממלון למלון, כתוצאה מהשוני
יואב בכר:
 ואנחנו רק אסירי תודה
יואב בכר:
 ;     שני דברים מהשיחה הזאת, אם אפשר שיהיו אפקטיביים: אחד, נודה לכם מאוד, בטח לתקופה, ואחר כך לבחון את זה, להוריד לנו את האגרות האלה
יואב בכר:
 שסתם זה עלות כבדה על המעסיק, על המלונאים
יואב בכר:
 ודבר שני, לעזור לנו ולסייע לנו בקטע הזה של התגבור של העובדים הזרים, שאנחנו צריכים במקום הפלסטינאים וחלק מהירדנים
יעל דיין:
אני רק רוצה להוסיף שאלה
יעל דיין:
 מה בעצם, מה ההיגיון שעומד מאחורי הדירוג הזה? למה תעשייה, שוב, אנחנו עיננו אינה צרה
יעל דיין:
 אבל איך מחליטים שתעשייה משלמת 7,220 לאגרה שנתית ומלונות משלמים כמעט 10,000? מה, אני באמת רוצה להבין מה ההיגיון שאומר שעסק מהסוג הזה ישלם ככה ועסק מהסוג הזה ישלם ככה?
אליהו מרידור:
העיקרון הוא פשוט
אליהו מרידור:
 אני אתן לגב' שוקרון לענות
אליהו מרידור:
 אני רק אבהיר שבגדול, ככה במאקרו, שכשאנחנו מבינים שהסיבה לקיום האגרה היא אינסנטיב למעסיק להשתדל מאוד להעסיק ישראלים, ככל שאותו תחום מעסיק בעל פוטנציאל גבוה יותר למצוא ידיים ישראליות, כך האגרה אמורה להיות גבוהה יותר
אליהו מרידור:
 זה המדד
יעל דיין:
נדמה לי שצריך לעדכן את זה
אליהו מרידור:
הגב שוקרון מוזמנת לענות
נועה שוקרון:
 אני מסכימה עם הרציונל המקצועי שהזכרת, יו"ר הוועדה
נועה שוקרון:
 אני גם כן אגיד שאני אצטרך בדקות הקרובות לרדת, כי - - - במילואים מתחילה
נועה שוקרון:
 אני לא הערכתי שאורך הדיון יהיה כפי שהוא
נועה שוקרון:
 אז אם יש שאלות אחרונות, בשמחה
יעל דיין:
א', תשמרי על עצמך
יעל דיין:
 אני רק לעניין הזה אגיב שנועה הייתה שותפה לירידי תעסוקה שעשינו לא מעט פעמים, כדי לגייס עובדים למקצועות הניקיון והחדרנות ואף אחד לא בא
יעל דיין:
 אז נראה לי שאת הרציונל הזה כדאי להתאים למציאות
יעל דיין:
 ואני מניחה שבמציאות העדכנית אנחנו בטח לא נהיה בפסגת הדירוג
נועה שוקרון:
יש איזה שהוא נציג של שירות התעסוקה בחדר? כי לגבי אותם ירידי תעסוקה, אנחנו באמת עקבנו אחריהם באופן צמוד
נועה שוקרון:
 שירות התעסוקה היה
אליהו מרידור:
 אז אני רוצה לשחרר אותך
נועה שוקרון:
התובנות שלו היו קצת אחרות מאלה שציינת
נועה שוקרון:
 אז אני אשמח אם יש נציג
יעל דיין:
זה לא עניין של תובנות, זה עניין של מבחן התוצאה
יעל דיין:
 אף אחד לא בא
אליהו מרידור:
טוב, שנייה, שנייה
אליהו מרידור:
 לא, אי אפשר כל רגע להצביע
אליהו מרידור:
 אני רוצה להודות לך ולאחל לך שתשלימי את שליחותך נאמנה ותחזרי בשלום לביתך, את וכל החיילים הנמצאים איתך ולצידך וכלל כוחות הביטחון
אליהו מרידור:
 אבל שנייה לפני שאני משחרר אותך אני רק נועץ שוב פעם את הנקודה
אליהו מרידור:
 אם זה הרציונל, אז לא צריך לכסות
אליהו מרידור:
 אי אפשר גם וגם וגם
אליהו מרידור:
 בסדר? אם זה ברור, זה המבוא לדיון אחר
נועה שוקרון:
תודה רבה
שושנה שטראוס:
כן, שלום, אני יכולה להתייחס טיפה למכסות, מרשות אוכלוסין והגירה
שושנה שטראוס:
 אם לא יהיו מכסות לחוד מהאגרות אז אני בתור מעסיק יכול להביא לפה עובד זר
שושנה שטראוס:
 עובד זר יכול למחרת להתפטר או אחרי שבוע להתפטר או שאני אפטר את אותו עובד כי לא רציתי אותו או יכול להיות מצב שהוא יבקש זכויות מסוימות
שושנה שטראוס:
 בכל אופן, אני יכולה להביא עובדים, לפטר אותם, להביא עוד, להביא עוד
שושנה שטראוס:
 ואנחנו ככה נמלא את המדינה בהרבה יותר זרים שהיינו רוצים
אליהו מרידור:
מי כמותך יודעת, גברתי, יש מנגנונים נוספים, לדוגמה הפקדת פיקדון
שושנה שטראוס:
אם העובד לא הועסק כדין אין לו פיקדון
אליהו מרידור:
האגרה היא לא הערובה באמת להמשכיות הקשר בין המעסיק למועסק
אליהו מרידור:
 יש מנגנונים נוספים, אפקטיביים יותר
אליהו מרידור:
 ושוב פעם אמרתי, אתם תצטרכו להחליט ביניכם, או אגרות או מכסות
אליהו מרידור:
 אין שניים ביחד
אליהו מרידור:
 אני רוצה לפעול על פי רציונל
שושנה שטראוס:
זה שני דברים שונים
שושנה שטראוס:
 כי המכסות הן מונעות את ההבאה בלי סוף של עובדים שאחר כך ייעלמו בתוך המדינה
שושנה שטראוס:
 יהפכו את המדינה היהודית והדמוקרטית למדינה - - -
אליהו מרידור:
כשמעסיק מענף שהוכח שלא מצליח לגייס ידיים עובדות ישראליות מתחייב לעובד למשך זמן העסקה כמקובל וכפי שמדינת ישראל התחייבה במסגרת הסכמים בילטרליים הוא יידע להעסיק אותו באותה תקופה, אלא אם כן ברשות והסכמת הצדדים, הוא ינויד לטובת מעסיק אחר שגדל אצלו הצורך בזמן שאצלו הוא ירד באותו פרק זמן
אליהו מרידור:
 וזו עדיין לא סיבה מספיק טובה להטיל גם מכסות וגם אגרות
אליהו מרידור:
 זו עמדתי, זו גישתי
אליהו מרידור:
      לפני שנעבור הלאה, אנחנו כבר חותרים לסיום
אליהו מרידור:
 אני מבקש לתת את רשות הדיבור למוריה ברבי מהתאחדות התעשיינים
אליהו מרידור:
 אבל לפני כן צריך לבטא רגע ולהבהיר משהו
אליהו מרידור:
 במהלך תחילת הדיון כשרשות הדיבור הייתה אצל מר כרמי שמייצג את התאחדות התאגידים, שאלתי אותו שאלה שהיה בה מסר ועומק כתולדה מדיונים קודמים שקיימנו והוא לא נכח בהם
אליהו מרידור:
 שאלתי אותו לעניין הזיקה של תאגידים ליזמים
אליהו מרידור:
 והוא ענה לי בתום לב שכן, שכולם
אליהו מרידור:
 כשכוונתו הייתה שהזיקה היא בעצם הקשר העבודה שהם מספקים להם והם צרכנים שלהם
אליהו מרידור:
 ואני מקבל את הבהרתו
אליהו מרידור:
 הוא הבהיר את זה בפניי
אליהו מרידור:
 כתב לי
אליהו מרידור:
 היה לו חשוב להבהיר
אליהו מרידור:
 אני מקבל ומבהיר שאני מקבל את הבהרתך
עומר כרמי:
תודה
אליהו מרידור:
ואני שמח שאכן הייתה אי הבנה ולא המציאות ששודרה בטעות היא המציאות, כי זה פשוט היה מתסכל אותי
אליהו מרידור:
 ולצד זאת אני אומר, נחלק את זה לכמה חלקים
אליהו מרידור:
 תאגיד שיימצא כבעל זיקה ליזם אסור לו להמשיך להיות תאגיד מוכר ומוגדר בתחום שבו הוא עוסק
אליהו מרידור:
 וצריך להיאבק בכך
אליהו מרידור:
 תאגידים אחרים צריכים להתקיים, הם פלח חשוב
אליהו מרידור:
 הם אמצעי לתמרוץ בהיבט המשק ובלבד שהם יחזרו להיות כמתווכים ולא כמעסיקים
אליהו מרידור:
 אני מבין, גישתי לא השתנתה והיא נחרצת
אליהו מרידור:
 אני מבהיר את גישתי
עומר כרמי:
החוק הוא היום שהתאגידים הם היחידים שיכולים להעסיק בענף הבנייה את העובדים
עומר כרמי:
 וזה מה שהם עושים
עומר כרמי:
 וזאת הזיקה שדיברתי עליה ואני גם מודה לך על ההבהרה
אליהו מרידור:
 אני בסך הכול היום בדיוק לפני שנה הושבעתי לכנסת
אליהו מרידור:
 אז אני לא כזה ותיק
אליהו מרידור:
 ועדיין, במהלך השירות הקצר, עליתי על כמה לקונות
אליהו מרידור:
 אני לא מקבל שום דבר כראה וקדש פרט לתורה
אליהו מרידור:
 רק התורה היא ראה וקדש, אני מקבל אותה כמו שהיא
אליהו מרידור:
 בסדר? ואני פה בשביל לעלות על לקונות ועל עוולות ועל שגיאות
אליהו מרידור:
 חלקן בתום לב, חלקן כתוצאה מאיזה שהיא רדידות כזו או אחרת או שיקולים זרים
אליהו מרידור:
 ואנחנו נבדוק כל דבר לגופו של עניין ונתפלל שנזכה למלא שליחותנו נאמנה, שהיא קודם כל לבקר ולפקח אחר עבודת הממשלה ומשרדי הסמך שלה
אליהו מרידור:
 ולסייע לכל הצרכנים והפקידות הבכירה
אליהו מרידור:
      אנחנו בבקשה נעביר את רשות הדיבור
מוריה ברבי:
תודה רבה אדוני
מוריה ברבי:
 אנחנו מברכים על היוזמה של הדיון החשוב הזה
מוריה ברבי:
 חשוב גם בימי שגרה, קל וחומר בעתות מלחמה
מוריה ברבי:
 כפי שאדוני בוודאי יודע, לתעשייה מחודש יולי האחרון הוקצו 3,000 היתרים על רקע מצוקת כוח אדם מאוד קשה בתעשייה
מוריה ברבי:
 כאשר החלטת הממשלה הזו עדיין לא יושמו והתעשיינים משוועים לעובדים
אליהו מרידור:
תבהירי ברשותך, חרף העובדה שעבודת הצוות הבין משרדי הושלמה ואנחנו כבר שלושה דיונים עוקבים אחרי כן
אליהו מרידור:
 תבהירי את זה
מוריה ברבי:
אנחנו ממתינים
מוריה ברבי:
 אני מודה לאדוני גם על הזירוז
מוריה ברבי:
 אבל אנחנו עדיין ממתינים שהחלטת הממשלה תיושם וניתן יהיה להגיש בקשות
מוריה ברבי:
 מאז המלחמה המחסור החמיר
מוריה ברבי:
 לפני המלחמה היה לנו מחסור של 14,000 עובדים
מוריה ברבי:
 המחסור שלנו החמיר מאוד
מוריה ברבי:
 באופן שהביא לכך שבחלק מהמפעלים הושבת הייצור, אם באופן מלא ואם באופן חלקי
מוריה ברבי:
 גם הרבה עובדים פלסטינאים כמובן לא מגיעים למפעלים
מוריה ברבי:
      נתרכז רגע באגרות
מוריה ברבי:
 בתעשייה יש לנו 1,000 שקלים להגשת בקשה פר עובד
מוריה ברבי:
 ועוד כ-8,000 שקלים אגרה שנתית
מוריה ברבי:
 אני רוצה להדגיש שאצלנו בתעשייה, בהיתרים שניתנו, העובדים אינם מגיעים במסגרת הסכמים בילטרליים
מוריה ברבי:
 ולכן המעסיק עצמו, התעשיין, צריך לאתר בכוחות עצמו את העובד במדינות זרות
מוריה ברבי:
 יש חברות שעושות את זה וגובות עשרות אלפי שקלים פר עובד
מוריה ברבי:
 לכן זו העסקה שהיא יקרה
מוריה ברבי:
 היא נחוצה, אנחנו משוועים לעובד
מוריה ברבי:
 ה-3,000 היתרים האלה זו טיפה בים ביחס למחסור שאנחנו מתמודדים איתו
מוריה ברבי:
 העסקה יקרה
מוריה ברבי:
      אני כן רוצה לציין שההעסקה הזאת היא בשכר מקביל לעובד מקומי, כאשר אין לנו עובדים, ובייחוד עובדים עם משלחי יד מסוימים שנחוצים שפשוט אין
מוריה ברבי:
 אם זה רתכים, אם זה מסגרים, אם זה מפעילי מכונות CNC ומשלחי יד נוספים שנחוצים לפעולות הייצור
מוריה ברבי:
 ולכן ברגע שההעסקה במסגרת ההיתרים האלה של הזרים הופכת להיות לא כדאית ולא כלכלית היא לא נותנת מענה ישים לתעשיינים, מחריפה את המצוקה שלהם