GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועה שוקרון:
 הפוטנציאל של הגברים האלה כן ללכת גם אם באופן אד הוקי ולא פרמננטי, לענפי חקלאות והבניין, הוא בהחלט אפשרי
נועה שוקרון:
 אנחנו גם יצאנו בתוכנית ממשלתית שמעודדת אותם, לא רק נותנת מקלות, אלא גם גזרים
אליהו מרידור:
מעולה, מעולה
אליהו מרידור:
 כמה זמן את זקוקה בשביל לקבל אינדיקציה אם הראייה שלכם תואמת את המציאות? כמה זמן? שבוע, שבועיים, חודש, חודשיים? קחי, אני אמרתי שעת המלחמה היא, לצערי, שנכפתה עלינו, היא אינדיקציה מדהימה באמת לבדוק את הגישה שאתם מדברים עליה
אליהו מרידור:
 הלוואי, אגב, הלוואי שבאמת אנשים צעירים חסונים, בריאים, שאינם מלומדים, ולא מועסקים במקצועות עתירי ידע, ילכו ויעבדו
אליהו מרידור:
 הלוואי
אליהו מרידור:
 את מחזיקה בגישה שמייצגת משהו מסוים ואני באחרת
אליהו מרידור:
 ואני רוצה שתגידי לנו כמה זמן אנחנו זקוקים כדי להגיע לחקר האמת ולקבל אינדיקציה
נועה שוקרון:
אפשר לעקוב אחרי הבקשות גם על בסיס יומי
אליהו מרידור:
לא, לא, בשביל לגזור אינדיקציה
אליהו מרידור:
 למה זמן את זקוקה בשביל להרים לי טלפון, להגיד לי תשמע כנראה שצדקת, או הנה, הוכחתי לך
אליהו מרידור:
 כמה זמן?
נועה שוקרון:
ההגשות, אני אומרת בכנות, ההגשות הראשונות למסלול יהיו בתחילת חודש דצמבר, אחרי שאנשים יקבלו שכר ויוכלו להוכיח בעצם שהם עבדו בענף הזה בחודש האחרון
נועה שוקרון:
 אני חושבת שתחילת דצמבר היא בהחלט נקודת פתיחה לבחינה הזאת
אליהו מרידור:
אני חושב שיש עוד פרמטרים אחרים שניתן לגזור מהם עוד הרבה לפני חודש דצמבר
אליהו מרידור:
 בכלל הענפים
אורן לביא:
את מדברת על התמריצים לחקלאות?
נועה שוקרון:
תמריצים לחקלאות ובניין
נועה שוקרון:
 התוכנית שאנחנו מוציאים בשיתוף פעולה, דרך ביטוח לאומי
אורן לביא:
תראי, אני אגיד לך על זה
אורן לביא:
 הנקודה היא חשובה, מה שאת אומרת
אורן לביא:
 אני לא אומר את זה בציניות
אורן לביא:
 באמת קיבלנו, המערכת קיבלה פניות רבות לאירוע הזה של עבודה פלוס מענק
אורן לביא:
 יש פניות רבות של אזרחים שבאים ואומרים אני רוצה לעבוד בחקלאות
אורן לביא:
 זה מדהים, כי בשבוע שעבר החזקתי בגישה אחרת לגמרי
אורן לביא:
 אמרתי ישראלים לא מוכנים לעבוד בחקלאות, אבל זה מדהים, מוכנים להתנדב לחקלאות
אורן לביא:
 שזה היה אירוע מוזר
אורן לביא:
 ובאמת קיבלנו עם התמריץ הזה שהגיע, שאני מוריד את הכובע בנושא הזה, וגם פרגנתי אתמול בישיבה למנכ"ל משרד האוצר על כמה דברים, לא רק על זה
אורן לביא:
 גם על תוכנית הפיצויים וגם על זה וגם על המיגוניות
אורן לביא:
 ובנושא הזה הבנתי שיש היום 23,000 ישראלים שבאים ואומרים אני רוצה לעבוד בחקלאות
אורן לביא:
 הבעיה היא שאנחנו לא יודעים באמת מי האנשים האלה, האם הם יחזיקו מעמד שבוע, שבועיים, חודש, חודשיים, אנחנו לא יודעים
אורן לביא:
     יש לנו בעיה אחרת, שאני לא הייתי ער אליה והיום אני מבין אותה יותר
אורן לביא:
 שיש כרגע איזה סוג של אי אמון של החקלאים בנושא הזה
אורן לביא:
 הם נורא חוששים
אורן לביא:
 הם אומרים יבוא לי ישראלי, הוא יעבוד, הוא לא יעבוד, הוא יידע לגזום, הוא לא יידע לגזום
אורן לביא:
 זה שהישראלים רוצים לעבוד, אז באמת אנחנו רואים פה איזה שהוא שינוי
אליהו מרידור:
ללפף שתיל עגבנייה שגדל ולקשור לו ליפוף לא צריך להוציא בזה תואר שני בפיזיקה גרעינית
אליהו מרידור:
 בואו, חבר'ה, לאט לאט
קריאה:
לא, אבל בסוף שאין לך, שהעובדים האלה הם זמניים, גם בבניין וגם בחקלאות
אליהו מרידור:
לא, לא, אני רוצה לומר לך משהו
אליהו מרידור:
 אם מאן דהוא יודע להיקלט לעבוד שלושה חודשים בבניין והוא שורד את זה והוא מתאים ומתאים לו, סבירות הדעת להניח שרוב אותם אנשים שעברו כבר את המשוכה הזאת באופן הדדי ימשיכו את ההתקשרות ביניהם
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת מצידם כמה זמן הם זקוקים כדי לקבל אינדיקציה ולהגיד הגישה שלנו תופסת או לא
אליהו מרידור:
 תני לי זמן
אליהו מרידור:
 תגידי לי, כן, ודאי
לינא סאלם:
נועה, ברשותך
לינא סאלם:
 עו"ד לינא סאלם, משרד המשפטים, רפרנטית עובדים זרים
לינא סאלם:
 אז קודם כל, אני רוצה להגיד שנועה בעצם מייצגת את העמדה בצורה מדויקת
לינא סאלם:
 החלטות הממשלה כבר משנת 2005 עד היום יש בהם בעצם בסיס של תשתיות ובוא נגיד ככה, עבודת מטה מאוד רצינית על ידי גורמים רבים בין אם במשרדי הכלכלה ובין אם במשרד העבודה בנוגע לשילוב ישראלים, השפעות על המשק, פריון של שוק העבודה
לינא סאלם:
 ומה בעצם ההשלכות של הכניסה של עובד זר
לינא סאלם:
 אז לבוא ולהגיד זה לא בעצם החלטה של פקיד אחד שנכנס יום אחד בעצם למשרד, יושב ומקבל את ההחלטה
לינא סאלם:
 יש פה באמת עבודת מטה רבת שנים
לינא סאלם:
 ויש נושא של מדיניות, כמה שאפשר בעצם למנוע השתקעות
אליהו מרידור:
תצייני רק ברשותך, סליחה, שהמדיניות הזאת התקבעה והשתמרה 21 שנים
אליהו מרידור:
 ואני נגד התקבעות והשתמרות בלי בחינה מחדש
אליהו מרידור:
 את יודעת מה אנחנו עוברים בעניין ביטוח לאומי והתשלום לחברות הסיעוד במשך 15 שנה, שאולי 13 מתוכם ידוע שיש פה עוול, יש לקונה
אליהו מרידור:
 יש שוד הקופה הציבורית ומשמרים מצב קיים
אליהו מרידור:
 בסדר? וזו דוגמה לדבר שפשוט מזעזע אותי ומרתיח אותי
לינא סאלם:
אז כבודו יודע עד כמה אני מעריכה אותו
לינא סאלם:
 ואני כן מסכימה שהוא עולה על הנקודות החשובות
לינא סאלם:
 אבל אנחנו רואים את זה עכשיו בעין הספציפית של האגרות האלה, של הוועדה הזאת, ואילו משרד האוצר רואה תמיד את האגרות בעין כוללת
לינא סאלם:
 יכול להיות שבעינינו, כמי שמומחים לעובדים זרים, אנחנו רואים את זה מאוד מוזר שהאגרה נקבעה בשנה מסוימת ונמצאת עד היום
לינא סאלם:
 אבל אולי בראייה כוללת של עולם דיני תקציבים, זה בעצם מה שנהוג לעשות
לינא סאלם:
      אז מה שאני בסך הכול מציעה לוועדה, ככל וזה ניתן בבקשה, לתת לגורמי המקצוע להציג את עמדתם וככל ויש צורך לעשות את הבחינה אז הם יכולים בהמשך להציג את הדברים בפני הוועדה אולי בכתב
לינא סאלם:
 ואם צריך, אז ייקבע דיון המשך
לינא סאלם:
 יש איתנו גם מנהלת ועדת הגו"ת וזה נושא קצת יותר סבוך מהנקודה של עובדים זרים ספציפית
לינא סאלם:
 וההשפעה על המשק היא לא השפעה כל כך פשוטה, כמו שלצערנו השוק בעצם מציג אותה
לינא סאלם:
 וזה לגמרי לגיטימי, כי כל אחד מסתכל על זה מנקודת הראות שלו
לינא סאלם:
 ויש לזכור, אגרה היא תשלום בגין שירות בסופו של יום ולא מדובר במעסיק
קריאה:
איזה שירות פה? איזה שירות?
לינא סאלם:
שוב, אני לא נכנסת עכשיו האם האגרה הזאת מוצדקת ולא נכנסת לשאלה האם נכון להקטין אותה
לינא סאלם:
 אני רק אומרת שיש עבודת מטה לא של שנה ולא של שנתיים
לינא סאלם:
 ואגף תקציבים כן מדייק באופן הבעת העמדה
אליהו מרידור:
 אז עו"ד סאלם, כפי שאת יודעת, גם הערכה מצידי כלפייך היא הדדית לחלוטין
אליהו מרידור:
 אנחנו יש לנו הרבה שעות של שיחות מחוץ לאולם הדיונים ואני מחכים לא מעט
אליהו מרידור:
 אני רק מחלק את זה: בתחילת דבריי אני אמרתי שלא יכול להיות שיש מאותם שיקולים שדיברתי: או אגרה בגין גבייה בגין מתן שירות, אז ספרו לי מהו השירות
אליהו מרידור:
 או כאינסנטיב, לגרום למעסיק להסתכל קודם כל על הידיים הזמינות הישראליות, שזה בערך עליון של כולנו
אליהו מרידור:
 לא מטילים בזה ספק
אליהו מרידור:
 ואם אומרים לי שירות אני רוצה לדעת מה הוא
אליהו מרידור:
 נבחן, נראה, אולי רוצים אותו, לא רוצים אותו
אליהו מרידור:
 אולי זה מעט מידי ביחס למה שאתם משרתים כמדינה וצריך לשלם יותר? נעשה פה עוול
אליהו מרידור:
     אבל אני הולך טיפה אחורה
אליהו מרידור:
 אני כמחוקק מסתכל על עיקרון אחד: האם נושא שנמצא על המדוכה, כשהפקידות הבכירה, משרדית ו/או בין משרדית, עו"ד סאלם, מראה לי שהיא קיימה דיוני מטה לאורך הזמן, בזמן סביר ובאמת היו עם עיניים מפוקחות ואמרו שנייה, זה לא אומר שאם קבענו זה לעד
אליהו מרידור:
 זה לא אומר שאם לא מגיעים אלינו זה בסדר
אליהו מרידור:
 בואו נהיה אנחנו עם רגישות ונבחן את הנושא שוב פעם, כי יש תנודות בשוק
אליהו מרידור:
 כי העולם מתפתח, כי הכלכלה מתחזקת
אליהו מרידור:
 כי אחוז האבטלה יורד וכן הלאה וכן הלאה וכן הלאה
אליהו מרידור:
 אם הייתם מראים לי שבאמת היה, הייתה בחינה כנה ועמוקה כעבודת מטה שלכם, אני יודע מה? מלפני שלוש שנים – הייתי אומר חבר'ה, שנייה, לא פותחים כל פעם נושא לדיון מחדש
אליהו מרידור:
 אני יודע שכולם, הם עובדים בידיים נקיות
אליהו מרידור:
 אנשים מקצועיים ומסורים
אליהו מרידור:
 מקבל כמעט אפילו ראה וקדש
אליהו מרידור:
      אבל כשאתם אומרים לי שאתם נסמכים על נקודת הנחה שבעטיה, נקודות הנחה שבעטיין גיבשתם החלטה לפני 21 שנה, שחלק מהנוכחים פה אפילו עדיין לא היו בשוק העבודה, ולא בחנתם את זה עד היום והיום אתם לא רוצים לבחון את זה כי אתם מעריכים שאנחנו עומדים לחזור לאותה סיבה שבעטיה החלטתם לפני 21 שנה, זה לא פחות ממקומם אותי
אליהו מרידור:
 ואני מצפה מהפקידות שתגלה רגישות שנייה לפני שאני כמחוקק נדרש לנושא
אליהו מרידור:
 זהו, זה, אני חושב שבזה אני ביטאתי באופן מאוד ברור את הגישה שלי
אליהו מרידור:
 אני מבקש להעביר את רשות הדיבור
אליהו מרידור:
 קודם ביקש עו"ד ואאיל עבאדי, מההסתדרות
אליהו מרידור:
 אני רואה שהוא יצא, מן הראוי שלפחות אצהיר על כוונתי
אליהו מרידור:
      אנחנו נעבור להקשיב לגב' יולי גת, מהתאחדות בתי האבות
אליהו מרידור:
 ולפני שגב' גת הנכבדה, לפני שאני מעביר לך את רשות הדיבור, תת התחום שאת מייצגת בצורה מכובדת מאוד, היה מהבודדים שכן קיימנו דיונים בעניינם בעניין גובה האגרות וכל ההשלכות שלהן
אליהו מרידור:
 אבל כפי שביטאתי בעבר, אני מבטא את זה גם כרגע, שלמרות שאני נותן לך רשות דיבור לבטא את כאב התחום שלכם, אני עדיין מוחה כנגד ההתנהגות הכוחנית שבאופן חד צדדי החליטה לא לשלם את האגרות ולהפר את הסיכום שבדיעבד, זאת אומרת שבזמן ההטבה לא ביטאתם את ההתנגדות העתידית שלכם
אליהו מרידור:
 אבל כשהגיע המועד החלטתם שאתם לא משלמים
אליהו מרידור:
 ואף אחד לא יכול לספר לי שכל כך הרבה גופים עסקיים שאין זיקה ביניהם לא תיאמו עמדה, אבל רוב רובם הגיעו לאותה החלטה ולאותה מסקנה
אליהו מרידור:
 אז אני מוחה
אליהו מרידור:
 אתם מפסידים קולות ומנדטים אצלי, כי אתם התחלתם אצלי בפור מאוד מאוד גבוה
אליהו מרידור:
 ואם לא הייתם מתנהגים באופן כוחני אני הייתי ממשיך להירתם והייתי ממשיך לייצג ולהשמיע את קולכם בצורה יותר גבוהה ממה שהייתם יכולים לצפות ממני בכלל
אליהו מרידור:
 אז אני, שוב, חרף כל זאת, מאפשר לך לבטא את קולכם
אליהו מרידור:
 אבל אני לא רוצה ששנייה לפני כן תשכחו את ההסתייגות שלי מההתנהגות שלכם
יולי תמיר:
אז תודה רבה על זכות הדיבור ואני אתחיל מהסוף ואחר כך אני אחזור למהות
יולי תמיר:
 ראשית, לא היה שום תיאום מעולם, בשום רגע נתון
יולי תמיר:
 צריך להבין שאנחנו התחלנו בטרם הגיעו העובדים הזרים
יולי תמיר:
 היינו בוועדת הכספים בתקופתו של גפני בקדנציה הקודמת
יולי תמיר:
 ובסופו של דבר הוחלט לתת פטור בשנה הראשונה
יולי תמיר:
 והייתה התחייבות של חה"כ גפני בוועדה שבתום השנה הוא ישוב וידון בהמשך הפטור
יולי תמיר:
 וכשהסתיימה השנה והיה קצת שינויים בממשלה הנושא הזה נמרח ואנחנו עדיין לאורך כל הדרך הובטח לנו שהנושא יעלה לדיון ושהנושא ייפתר
יולי תמיר:
 אז לא חיכינו ולא הסכמנו לקבל החלטה בידיעה שאחר כך נתנגד, אלא הייתה הבטחה מוצהרת מוועדת הכספים שהנושא הזה יטופל והפטור יימשך
יולי תמיר:
 ולגבי התיאום, לא היה תיאום
יולי תמיר:
      ויחד עם זאת, בנקודת הזמן שאנחנו נמצאים היום, כבר בחודשים האחרונים ועוד לפני המלחמה, כל גוף בחר אם הוא רוצה לשלם או לא, וזה לא מתוך רצון
יולי תמיר:
 המילה 'רצון' היא לא נכונה
יולי תמיר:
 אם הוא מסוגל לשלם או לא
יולי תמיר:
 אבל מה שקרה זה שאנחנו מבינים שאנחנו בשוקת שבורה
יולי תמיר:
 למרות שהובטח שהנושא הזה יטופל והפטור יימשך, זה לא קרה, למרות ההבטחות של הפוליטיקאים
יולי תמיר:
 שנייה אחת בבקשה
יולי תמיר:
 לא קרה, למרות ההבטחות של הפוליטיקאים
יולי תמיר:
 ועד כמה שאני יודעת, חלק גדול מהמעסיקים שילם את האגרה שהוא התבקש אליה
יולי תמיר:
 יתקן אותי משה נקש אם הדברים לא נכונים
אליהו מרידור:
ראשית, אני יודע שחלק שילם
אליהו מרידור:
 הוא החלק הקטן
יולי תמיר:
לא, לא
יולי תמיר:
 היום זה רוב
יולי תמיר:
 כשאנחנו אמרנו שאנחנו לא יכולים להבטיח שידונו בנושא הזה
יולי תמיר:
 היום זה רוב, עד כמה שאנחנו יודעים, כי הסברנו שאנחנו מרימים ידיים, לא עוזבים את הנושא, כי אנחנו חושבים שזה מוצדק
יולי תמיר:
 אבל לא נותנים מענה
יולי תמיר:
 ולכן אני יודעת שהרוב שילמו, יתקן אותי משה אם הוא יודע נתונים
יולי תמיר:
 וזה לגבי נושא האגרות
יולי תמיר:
 אז אנחנו נשמח, חה"כ רביבו, יושב ראש הוועדה, שתשנה מעט את הכעס ותנתב אותו אלינו אם יש בדברים אחרים
יולי תמיר:
 אנחנו שומרי חוק
יולי תמיר:
 כשמבטיחים לנו ואומרים לנו שזה יטופל אנחנו מצפים שזה יקרה
יולי תמיר:
 לצערנו זה לא קרה
אליהו מרידור:
 אני נדרש שנייה אחת לצאת וחה"כ קרויזר יחליף אותי
אליהו מרידור:
 את יודעת מה הרגישות שלי לנושא ועד כמה שאני מייצג את עמדתכם ומבטא אותה במשך דיונים רבים לאורך השנה, גם קודם למלחמה
אליהו מרידור:
 אני יודע שהאתגרים שאתם מתמודדים איתם בימים האלה הם כפולים ומכופלים
אליהו מרידור:
 אני יודע שאתם עושים את זה מתוך שליחות אמת
אליהו מרידור:
 ולא הייתה לי דרך אחרת לבטא את התסכול שלי מאותה החלטה קודמת
אליהו מרידור:
 ובהנחה ואני סומך את ידיי על הנתונים שאת מוסרת לי, בהנחה שהדברים שאת מוסרת לי אכן באמת השתנו ויישרו קו עם גישתי, כפי שדרשתי באותו דיון סוער – אז אני מחזיר את תמיכתי ופורש את שמיכתי באופן אבסולוטי
יולי תמיר:
אני מודה
יולי תמיר:
 אני רוצה לומר עוד כמה מילים
יולי תמיר:
 ראשית אני רוצה להתעסק בפלסטינאים
יולי תמיר:
 אני לא חשבתי, זה היה טרום זמני
יולי תמיר:
 לא חשבתי שפלסטינאים זה פתרון לטפל בזקנים שלנו ובהורים שלנו
אליהו מרידור:
ברשותכם, אני פשוט נדרש לאיזה שהיא שיחה מאוד בהולה, בוועדה שלמעלה
אליהו מרידור:
 אני חוזר כמה רגעים
אליהו מרידור:
      (היו"ר יצחק קרויזר)
יולי תמיר:
אז מה שאני אומרת זה לרגע נתעסק בפלסטינאים
יולי תמיר:
 למסגרת המוסדית ניתנה הקצאה של 1,000 פלסטינאים
יולי תמיר:
 כמו שאמרתי לפני רגע, זה קרה טרום זמני כיושבת ראש האיגוד
יולי תמיר:
 ואני באופן עקרוני חושבת שפלסטינאים זה לא מי שצריך לטפל בהורים שלנו ובסבים ובסבתות שלנו
יולי תמיר:
 וזה לא נכון
יולי תמיר:
 יותר מזה, אמרתי עוד לפני המלחמה, לצערי, שאם חלילה יקרה משהו, ואנחנו מוסדות שחייבים להמשיך לתפקד, זה יכה בנו בפנים
יולי תמיר:
 וזה בדיוק מה שקרה
יולי תמיר:
      למעשה, היום אני חושבת שיותר מ-50% מהפלסטינאים לא מגיעים לעבודה
יולי תמיר:
 או בגלל שהם לא רוצים, אבל הם מאוד מפחדים
יולי תמיר:
 מאיימים אליהם ויוצאים כנגדם
יולי תמיר:
 מדווחים עליהם למשטרה, למרות שיש להם את האישורים
יולי תמיר:
 והם הרימו ידיים והם עוזבים
יולי תמיר:
 אז אנחנו נמצאים כרגע, מעבר למחסור הקבוע בעובדים, אנחנו נמצאים במחסור ממש עכשווי בעקבות המלחמה
יולי תמיר:
 וצריך להבין, שהסיטואציה הזאת שמדברים איתנו על מחסור בעובדים, אגב, אני רק צריכה לציין פה שמיד כשהתחילה המלחמה וראינו את הקטסטרופה שעומדת לנגד עינינו פנינו לרשות האוכלוסין וההגירה וביקשנו אי אכיפה להעסקת עובדים בלתי חוקיים וקיבלנו מענה מיידי
יולי תמיר:
 צריך להגיד שאפו
יולי תמיר:
 אבל עדיין, כשאנחנו מקבלים עובד בלתי חוקי לתקופה מאוד קצובה, שאתה צריך ללמד אותו, להדריך אותו, להשקיע בו
יולי תמיר:
 ואז אחרי חודש אנחנו צריכים שהוא ייצא ואין אלטרנטיבה, אז אנחנו שוב בשוקת שבורה
יולי תמיר:
      הסיטואציה היא שבתקופה הזאת צריך גם להבין שהמוסדות שלנו נדרשו לקלוט לא מעט זקנים גם מהקהילה שנדרשו לפנות את בתיהם וגם מבתי חולים, כדי לפנות את המיטות למי שבאמת צריך אותם
יולי תמיר:
 אז לא רק שנעלמו לנו עובדים, גם נדרשנו להרבה יותר מטופלים
יולי תמיר:
 אני לא מצליחה להבין איך אפשר לקיים את זה
יולי תמיר:
 אני בתוך העולם הזה ואני אומרת לכם, אנחנו עובדים יומם ולילה, משלמים שעות נוספות, לוקחים את העובדים בהסעות, כי הם מפחדים להגיע
יולי תמיר:
 ועדיין, זה בלתי נסבל לשחוק את העובדים עד דק
יולי תמיר:
 ובסוף גם לא לתת שירות
יולי תמיר:
      והסיטואציה היא שנאמר פה שעל ביטחון תזונתי, הזכיר לנו פה המנכ"ל, מאסלו מדבר על הנושא של אוכל כשלב ראשון
יולי תמיר:
 חבר'ה, בשביל להגיע למאסלו צריך קודם כל לחיות
יולי תמיר:
 אם אין חיים האוכל לא רלוונטי
יולי תמיר:
 כדי שהאנשים האלה יוכלו לקבל איכות חיים אנחנו מחויבים לתת להם טיפול והטיפול ניתן על ידי מטפלים סיעודיים
יולי תמיר:
 עכשיו, אני מבינה ואני רואה גם את כל הפרסומות, שנותנים עידוד של המדינה
יולי תמיר:
 גב' שוקרון, אני לא יודעת אם איתנו או לא
יולי תמיר:
 נותנים עידוד ותוספות, כדי שעובדים ישראלים יגידו
יולי תמיר:
 למה אנחנו לא שם? אז אני רוצה לומר לכם שאנחנו פנינו למשרד הבריאות
יולי תמיר:
 ומשרד הבריאות נענה להוציא קול קורא לגיוס עובדים כמטפלים סיעודיים
יולי תמיר:
 שיתף איתנו פעולה
יולי תמיר:
 אז הנה התוצאות מהיום: 300 ומשהו אנשים פנו
יולי תמיר:
 אף אחד, אף אחד לא התאים לעבוד כמטפל
דיקלה טקו:
למה?
יולי תמיר:
למה? את רוצה לעבוד כמטפל, יום אחד איתי? בואו
יולי תמיר:
 אף אחד לא רוצה, תסלחי לי, לרחוץ ולנקות טוסיק של זקן
יולי תמיר:
 זה לא מתאים לישראלים, הם לא רוצים
יולי תמיר:
 פשוט לא רוצים
יולי תמיר:
 מה עוד אנחנו צריכים לעשות?      ועוד נקודה אחת, למרות שנתבקשתי לא להגיד אותה
יצחק קורן:
כל ה-300 שהגיעו אליכם נמצאו לא מתאימים?
יולי תמיר:
הם הגיעו למשרד הבריאות
יולי תמיר:
 משרד הבריאות העמיד עובד לנושא הזה וגם מתנדב מהתחום שלנו, כדי לאתר אותם
יולי תמיר:
 אמרתי, במסגרת המלחמה זה מה שעשינו
יולי תמיר:
 ולפי מה שאומרת לנו עובדת המשרד שהושמה לצורך העניין הזה, שהם קיבלו כ-380 פניות ולצערם לא נמצא אף אחד שמוכן לבוא לעבוד במטפלים
יולי תמיר:
 הם מוכנים לעבוד בכל מיני נושאים
יצחק קורן:
העובדים הפלסטינאים שהיו אצלכם, הם כולם הפסיקו להגיע? יש כאלה שכן?
יולי תמיר:
לא
יולי תמיר:
 אמרתי, מעל 50% להערכתנו
יצחק קורן:
בערך 500 עכשיו
יולי תמיר:
נכון
יולי תמיר:
 ולאט לאט זה גם יורד
יולי תמיר:
 כי מה שקרה זה שבן אדם נסע הביתה, קודם כל ככה: הם קיבלו אישורים ללא לינה
יולי תמיר:
 אז הם נדרשו לצאת ולחזור
יולי תמיר:
 כמובן שכשהם יצאו כיתת יורים עמדה מולם בחזרה ואמרה להם לא להתקרב בכלל, כי יורים עליהם
יולי תמיר:
 אז הם בכלל חזרו והודיעו שבכלל לא הולכים לבוא
יולי תמיר:
 אלה שנשארו ללון, כי האישורים שלהם זה עד 00:00 בשעון, הכוונה שהם יישארו ללון, אז שכנים באים, מדווחים שיש פה פלסטינאים
יולי תמיר:
 משטרה מגיעה, לא מקשיבה, לא אומרת כלום ואומרת אין אישור ומוציאים אותם
יולי תמיר:
 תופסים אותם ומוציאים אותם
יולי תמיר:
 אז אנחנו נמצאים גם שם בשוקת שבורה
יולי תמיר:
      עכשיו אני רוצה רק משהו להגיד לגבי האגרות
יולי תמיר:
 אני שומעת פה את האגרות של החקלאות
יולי תמיר:
 וחלילה, עיני לא צרה, חקלאות זה חשוב, מסכימה
יולי תמיר:
 אבל מדברים איתנו על 1,300 ועוד 650 ועוד 185
יולי תמיר:
 אנחנו משלמים 330 או 350 רישום אגרה
יולי תמיר:
 ועוד 8,000 שקלים אגרה לעובד
יולי תמיר:
 אין ישראלים
יולי תמיר:
 שמענו מהגב' שוקרון שכל הדבר הזה נעשה בגלל שעובדים ישראלים היו מובטלים
יולי תמיר:
 אני לא מצליחה להבין איך עובד ההיגיון פה? איזה היגיון יש? אין עובדים
יולי תמיר:
 אגב, הפלסטינאים לא שילמו עליהם אגרה, כי עשו תיקון בתקנות שעובד שיגיע ממדינה שגובלת במדינת ישראל לא ישלם אגרות
יולי תמיר:
 למה זה רלוונטי? אם אין עובדים, אז אין עובדים, אז לא צריך לשלם אגרות
יולי תמיר:
 והלוואי ומישהו יצליח פה לגרום לנו לאגרות של 1,300 עם 650 ו-185
יולי תמיר:
 שסיכמתי את זה לבערך 2,000 שקלים
יולי תמיר:
 אנחנו מדברים על 8,800 שקלים
יצחק קורן:
נועה איתנו, נכון? את שומעת אותנו נועה, נכון?
חיים כץ:
חשוב רק לציין עובדה, אנחנו הענף היחיד מכל הענפים פה שמתוקצב על ידי המדינה
חיים כץ:
 אנחנו לא ענף פרטי, אין לנו למי לגלגל את העלויות האלה
יצחק קורן:
הבנתי
יצחק קורן:
 אז תכף, תסיימי לדבר, אני רק עוד שאלה אחת לגבי מכסות פנויות לעובדים זרים אם יש לכם
יולי תמיר:
כן
יולי תמיר:
 יש החלטת ממשלה ל-2,500
יצחק קורן:
ויש לכם מדינות יעד שאתם יודעים להביא אותם?
יולי תמיר:
אנחנו קיבלנו 1,100 נפאלים
יולי תמיר:
 הובטח לנו לפתוח את המשרות האחרות וזה תקוע באיזה שהוא נושא שטרם נדון
יולי תמיר:
 אם יוכלו רשות הגירה להסביר אצת הנושא שבגינו לא פותחים, למרות שאמרו לנו שיפתחו את ה-900 הנוספים
יולי תמיר:
 ויש לנו עוד 500 של משרד הרווחה, שגם אותם אנחנו מבקשים לפתוח, של בתי אבות
יולי תמיר:
 250, זה 500 בתקנה, בהחלטת ממשלה, אבל כרגע רוצים לפתוח רק 250, גם לא ברור למה
יולי תמיר:
     אז אנחנו נמצאים באמת במשבר מאוד קשה
יולי תמיר:
 אנשים מתחילים לאט לאט, גם אריתראים וגם כאלה שהם נמצאים בארץ בתוקף מצבים אחרים מוצאים אלטרנטיבות, כי העבודה הזאת קשה והיא מתסכלת והיא לאורך זמן בעייתית לאנשים
יולי תמיר:
 ואנחנו רואים את הנפאלים שהם חוקיים, אחרי שנה הם מבקשים כבר לצאת לחופש, וזה נפל עכשיו, כי נגמרה השנה בערך
יולי תמיר:
 אז אנחנו לא יכולים לא לאפשר להם את זה
יצחק קורן:
- - - ענף שמשלם כזאת אגרה?
יולי תמיר:
הטענה היא שהאגרה הרשמית היא קרוב ל-10,000 שקלים ואחרי דיונים רבים עשו לנו הנחה
יולי תמיר:
 אני רוצה רגע לחדד את מה שנחי, המנכ"ל של האיגוד אמר
יעל דיין:
אנחנו משלמים יותר, אגב, אבל אנחנו נגיע אלינו, המלונות
יעל דיין:
 אנחנו משלמים 11,000 שקלים
יולי תמיר:
 אמרתי שמה שנאמר 10,000 ומשהו לשנה
יולי תמיר:
 ולנו עשו כביכול הנחה וזה 8,800 שקלים
יצחק קורן:
נועה, שומעת אותנו?
נועה שוקרון:
כן, אני שומעת, אני אתייחס כשתיתן לי
יולי תמיר:
אז רק עוד מילה אחת לחדד, כי זה גם בהקשר לנועה
יולי תמיר:
 אני רוצה לחדד את מה שנחי אמר
יולי תמיר:
 הענף של הסיעוד המוסדי משולם על ידי המדינה
יולי תמיר:
 המדינה היא הלקוח, משרד הבריאות הוא הלקוח
יולי תמיר:
 70% מהמטופלים משולמים על ידי משרד הבריאות
יולי תמיר:
 כלומר שמשרד הבריאות הוא הלקוח שלנו במסגרת מכרז
יולי תמיר:
 ברגע שמוסיפים לנו אגרה אז סביר שמשרד הבריאות ישלם לפחות 70% ממנה על המטופלים שלו
יולי תמיר:
 100% על המטופלים שלו שהם 70%
יולי תמיר:
 משרד הבריאות, אגב, טען שזה נכון, שזה צריך לחול עליו
יולי תמיר:
 אבל קבעו שמנכ"לי המשרדים ייפגשו, אני לא יודעת אם הם נפגשו או לא
יולי תמיר:
 אני רק יכולה לומר שהתוצאה היא שהם לא משלמים
יולי תמיר:
 לא משלמים
יולי תמיר:
 הם אומרים אנחנו צריכים לשלם את זה, האוצר לא מאשר לנו תקציב, לא משלמים
יולי תמיר:
 אז אנחנו נמצאים גם פה וגם פה וגם פה
יולי תמיר:
 כל הזמן באין מוצא
יולי תמיר:
 והזקנים צריכים להמשיך לחיות ולקבל טיפול איכותי וראוי וזה ה-א'-ב' של המחויבות הישראלית והיהודית שלנו
יצחק קורן:
כמה מפונים מבוגרים קלטתם?
יולי תמיר:
עד עכשיו נקלטו כ-600, מעל 600 ברווחה ומעל 1,000 בסיעוד
יצחק קורן:
נועה, את איתנו? את רוצה להגיב על השאלות שהיו כלפייך?
נועה שוקרון:
כן
נועה שוקרון:
 אני בלי מצלמה, כי אני פשוט התחלתי לנהוג, אחרת אני אאחר למילואים, אז אני מצטערת
נועה שוקרון:
 ככה: בנוגע לטענות שקשורות למלחמה בעצם אם הבנתי נכון ענף הסיעוד המוסדי טוען שהוא איבד הרבה מאוד פלסטינים
נועה שוקרון:
 אני כן אגיד שמהנתונים שאני מכירה של המל"ל, ענף הסיעוד המוסדי היה באמת מהראשונים שהוגדר שהעובדים הפלסטינים שלו ממשיכים להגיע
נועה שוקרון:
 ואני מכירה מספרים שהם הרבה יותר גבוהים מ-50%
נועה שוקרון:
 אבל אנחנו בהחלט נבחן את זה
נועה שוקרון:
 למיטב ידיעתנו היקף הפגיעה הוא הרבה יותר נמוך ממה שמתואר פה
נועה שוקרון:
      שאר הסוגיות שיולי תיארה הן סוגיות שגרה
נועה שוקרון:
 וכפי שגם ציין יו"ר הוועדה לפני כן סוגיית האגרות היא סוגיה מתמשכת וגם כואבת
נועה שוקרון:
 כי היו פה הרבה מאוד חודשים שמוסדות לא ישלמו כחוק
נועה שוקרון:
 ההנחות שניתנו בזמנו היו כתוצאה מהקורונה והשתת עלויות רגולטוריות שהיו על המוסדות
נועה שוקרון:
 אין ביניהם ובין מצב שגרה קשר
נועה שוקרון:
 אני אוסיף וגם אומר שאני מוצאת את זה קצת מצחיק, או לכל הפחות אירוני, לטעון לאיזה מחסור בעובדים מיד אחד וביד השנייה לבקש הנחה במחיר
נועה שוקרון:
 כי הרי ברור שמחסור בעובדים מוביל לגידול בעלויות וחלק ממשמעויות של מחסור זה שמעסיקים מוכנים לשלם יותר עבור העובדים שלהם
נועה שוקרון:
 זה חלק מהמנגנון הכלכלי הבסיסי
נועה שוקרון:
 ולכן ככל שטענת המחסור אכן חזקה וקיימת, אני לא מבינה איך המוסדות מתעסקים בעת הזו בהורדת עלויות
יולי תמיר:
איזה הורדת עלויות? לא הבנתי
יולי תמיר:
 סליחה, אם את יכולה לחזור
נועה שוקרון:
אני ממש נותנת לכולם לסיים באופן מלא
נועה שוקרון:
 אני אעריך אם תוכלו לעשות את זה גם כלפיי
נועה שוקרון:
 אז זו סוגיית שגרה, כמו שאמרתי
נועה שוקרון:
 וככל שירצו המשרדים, שלושת המשרדים הרלוונטיים, אפילו ארבעתם: גם משרד הבריאות וגם משרד העבודה וגם רשות האוכלוסין וההגירה וגם אנחנו, דנו בנושא הזה מספר פעמים
נועה שוקרון:
 אני אציין שתמיד הפניות היו על דרך דרג פוליטי
נועה שוקרון:
 מעולם הגוף לא פנה אלינו כאנשי מקצוע לדבר באופן ישיר וגם על כך חבל, אבל זה כמובן זכותו
נועה שוקרון:
      והנושא נדון מספר פעמים והוחלט שאין הצדקה
נועה שוקרון:
 אנחנו נהיה מוכנים לדון בנושא בפעם החמישית או השישית, עם תום הלחימה
נועה שוקרון:
 כרגע בהקשרי לחימה וחירום אנחנו נבחן את היקף הפלסטינים שיצאו מהענף
נועה שוקרון:
 כמו שאמרתי, למיטב ידיעתי מדובר בעשרות בודדות
נועה שוקרון:
 אבל אם המספר הוא אחר אנחנו נבחן משמעויות
יצחק קורן:
אוקיי
יצחק קורן:
 אבל אני רוצה לשאול אותך שאלה על הרציונל שאת אמרת מקודם, שהאגרות הגבוהות הוא כדי לתעדף את העובד המקומי
יצחק קורן:
 אבל הוא לא מגיע למקצועות האלה
יצחק קורן:
 הוא לא מגיע לסיעוד, הוא לא מגיע לחקלאות, הוא לא מגיע למלונאות, הוא לא מגיע לבניין
יצחק קורן:
 ובסופו של דבר אתם כבר על אלה שכן מעסיקים ורוצים לצמוח עם העובדים הזרים, אתם משיתים עליהם באמת אגרות מאוד כבדות שבסוף גם הם לא יוכלו להעסיק את מעט הישראלים שכן כבר מוכנים לבוא ולעבוד בענפים האלה
נועה שוקרון:
הטענה לגבי אין עובדים ישראלים שמוכנים לבוא לעבוד היא טענה שקצת קשה לכמת אותה במספרים
נועה שוקרון:
 כי יש עובדים בענף הסיעוד המוסדי
נועה שוקרון:
 ואני אגיד אפילו יותר מזה, הפעם הראשונה שענף הסיעוד המוסדי קיבל מכסות של עובדים זרים הייתה שנת 2019
נועה שוקרון:
 כלומר עד לפני שנת 2019 כל הענף הזה היה במאה אחוז מושתת על עובדים מקומיים
נועה שוקרון:
 אז קשה לי לקחת את מה שאתה אומר ולשים אותו רגע במספרים
נועה שוקרון:
 אומר בכנות, לכאן או לכאן, בסופו של דבר אנחנו יודעים ששיעור ההשתתפות ולא רק שיעור האבטלה הוא שיעור האנשים ששאלו אותם האם אתם עובדים? הם ענו לא
נועה שוקרון:
 והאם אתם רוצים לעבוד? הם ענו כן
נועה שוקרון:
 יש גם הרבה מאוד אנשים במדינת ישראל שאולי לא רוצים לעבוד, בדגש על אוכלוסיות ספציפיות שגדלות דמוגרפית וההיקפים שלהם הם מאוד משמעותיים
נועה שוקרון:
 ולכן להגיד שאין ידיים עובדות במדינת ישראל זו אמירה שאני ברמה המספרית לא יודעת לתמוך אותה, אלא דווקא להיפך
יולי תמיר:
נועה, קצת מאכזב שכשאת יודעת נתונים את אומרת אותם מדויקים וכשאת לא יודעת את מביעה דעה
יולי תמיר:
 אני חושבת שהדעה הזאת מוטעית
נועה שוקרון:
איזו דעה? על הדמוגרפיה של מדינת ישראל? לא הבנתי, מה הדעה שאמרתי עכשיו והיא לא מספרית?
יולי תמיר:
את מדברת על זה שלך לא ידוע שכמויות כאלה חסרים
יולי תמיר:
 שעזבו, שהלכו
יולי תמיר:
 ויחד עם זה, את מביעה עמדה
יולי תמיר:
 אבל יותר מזה אני רוצה לומר לך, עד 2019 זה לא שהיו עובדים, זה היה מלחמות לקבל היתרים לעובדים זרים
יולי תמיר:
 זה שהגיעה קורונה ולצערנו אפשר למצוא משהו אחד בקורונה שהיה טוב - - -
נועה שוקרון:
אז קיבלתם עובדים זרים
נועה שוקרון:
 האם ההיתרים לעובדים זרים מנוצל במלואו? היקף ההיתרים שקיבלתם ב-2019 לעובדים זרים, האם הוא מנוצל במלואו בימים אלה?
יולי תמיר:
 א', בגלל האגרות הגבוהות שהוטלו, שרבים לא, פחדו לקחת את הנטל הזה
יולי תמיר:
 ב', בגלל שאנחנו ביקשנו כבר לפתוח אותם ולא פותחים לנו אותם עדיין
יולי תמיר:
 יכול להיות שזה סיבות אובייקטיביות, יכול להיות סובייקטיביות, עם עמדות, אין לנו מושג
יולי תמיר:
 אנחנו ביקשנו לפתוח שוב וכרגע זה עוד לא פתוח
יולי תמיר:
 אז ביקשתי שמשה יגיב על זה אם הוא יודע וייתן לנו תשובה מתי זה יקרה
יולי תמיר:
      אבל יחד עם זה, להגיד שיש ישראלים שרוצים לעבוד בסיעוד או להגיד שעד 2019 הסתמכנו על ישראלים, התשובה היא פשוט לא נכונה
יולי תמיר:
 הסתמכנו לא מעט בירושלים, יכולים להסתמך על מזרח ירושלים