GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארז מלול:
 תקפיאו, עד שייווכח אם הוא הפסיד או לא
ארז מלול:
 אם הוא לא הפסיד שישלם, כמו כל חברה שמרוויחה
ארז מלול:
 אם הוא הפסיד, שזה יתקזז
ארז מלול:
 מה הבעיה להקפיא? לא ביקשו, מה?
נועה שוקרון:
חה"כ מלול, יש השלכות רוחב והמדינה משתדלת לפחות לנהוג בין ענפים באופן שהוא הוגן ושווה
נועה שוקרון:
 אם יש הצדקה מקצועית לדחיית תשלומים או לביטול של תשלומים אז אנחנו עושים את זה
נועה שוקרון:
 ואם לא קיימת הצדקה מקצועית, כפי שקורה במקרה הזה, של 42 תאגידים שהם עסקים לכל דבר ועניין, ווידאנו שהם זכאים לקבל את מענק ההמשכיות העסקית – אין שום הצדקה לבטל להם אגרות ולא להתייחס אליהם באופן שווה כמו לכלל המשק
נועה שוקרון:
     השאלה צריכה להיות הפוכה: מדוע תאגידי הבניין שונים מכלל העסקים במדינת ישראל? יש לנו איזה שהוא הסבר מדוע?
קריאה:
לא כל עסק נדרש לשלם אגרות גם כשהוא לא עובד, זה השוני
נועה שוקרון:
הדבר הזה נכון לגבי כלל העסקים במדינת ישראל
נועה שוקרון:
 וההנחה שלא עבדתם היא הנחה שתקפה כנראה לגבי חלק מהתאגידים ועל חלקם לא
נועה שוקרון:
 תאגיד שאכן לא עבד, ירד לו המחזור במאה אחוז
קריאה:
באוקטובר אף אחד לא עבד
נועה שוקרון:
אני ממש מבקש לתת לי לסיים את דבריי, כמו שאני נותנת לכם לסיים את דבריכם
נועה שוקרון:
 זו תופעה שקצת חוזרת על עצמה ספציפית עם הגוף הזה
נועה שוקרון:
 ניהלנו אתכם דיונים מקצועיים, ביררנו את הנחות היסוד שלנו על מנת לוודא שאנחנו לא טועים
נועה שוקרון:
 והדבר הזה הוכח וגם מוסכם ברמה המקצועית על ידי כלל המשרדים
נועה שוקרון:
 בסופו של דבר, התאגידים הם עסקים
נועה שוקרון:
 חלקם הרוויחו וחלקם לא
נועה שוקרון:
 אני גם מזכירה את הניתוח שלנו שאומר שככל שיש עלייה בשכר של עובדי בניין יש גם אפשרות לא קטנה בכלל שיש הרבה מאוד תאגידים שיסיימו את החודש ברווח
נועה שוקרון:
 וזה בסדר גמור
נועה שוקרון:
 אבל תאגיד שהפסיד במחזור שלו או ירד במחזור שלו יוכל לקבל מענק
נועה שוקרון:
 ותאגיד שלא, לא
נועה שוקרון:
 המענה של ביטול אגרה או דחיית אגרה הוא פשוט מענה לא רלוונטי לבעיה שאתם מתארים
אליהו מרידור:
 ננסה טיפה רגע לסטות, יכול להיות שזה ייתן לנו מענה לפחות בעניין החקלאות
אליהו מרידור:
 בסדר? כפי שאת יודעת, על פי בקשת הוועדה לפני מספר חודשים, הוקם צוות בין משרדי שאמור לגבש מסקנות לעניין ניכוי שכר העובד על הוצאות
אליהו מרידור:
 הוצאות של המעסיקים דוגמת מגורים, מכונת כביסה וכן הלאה
אליהו מרידור:
 את חשופה לנושא
אליהו מרידור:
 יכול להיות שפרסום מסקנות, שכפי שאנחנו מצפים שתפרסמו, יתנו מענה הוליסטי יותר, אם את מבינה למה אני מתכוון
מאיר דוד:
אדוני היו"ר, אני אחראי על זה, אז אני אענה על זה
מאיר דוד:
 משרד העבודה
מאיר דוד:
 אני אחראי על הצוות הזה
מאיר דוד:
 לצערי, אנחנו באמצע הדיונים
מאיר דוד:
 אכן התחלנו לעבוד בסוגיה הזאת
אליהו מרידור:
מתי התחלתם לעבוד?
מאיר דוד:
התחלנו לעבוד בחודש ספטמבר לדעתי זה היה, משהו כזה
אליהו מרידור:
מתי אני ביקשתי?
מאיר דוד:
כן, אוגוסט
מאיר דוד:
 גם דיווחנו לוועדה, גם אמרנו מי חברי הצוות וגם מה עשינו עד אז
מאיר דוד:
 אבל אז נכנסנו לתקופת המלחמה ולצערי עצרנו את העבודה של הצוות, בגלל שבלתי אפשרי גם לנהל דיונים מקצועיים בזמן החירום ואנחנו כולנו עסוקים בחירום
מאיר דוד:
 אנחנו משתדלים, עדן, בבקשה תן לי
מאיר דוד:
 אנחנו באמת מנסים מאוד לקדם את הדברים
מאיר דוד:
 ובינתיים אנחנו עוסקים בדברים אחרים
מאיר דוד:
 אנחנו נחזור לזה בהקדם
אליהו מרידור:
תן לי איזה שהיא התייחסות אופרטיבית
מאיר דוד:
אני באמת לא יודע להגיד לך עכשיו
אליהו מרידור:
מי יודע להגיד לי?
מאיר דוד:
תסתכל, הצוות של נועה נמצא במילואים
אליהו מרידור:
אתה מבין שגיבוש מסקנות כמצופה יכול לתת מענה הוליסטי ומשביע רצון של הרבה מעסיקים
מאיר דוד:
אני לא בטוח שמה שמצפים בסופו של דבר זה מה שיקרה
מאיר דוד:
 אי אפשר לחזות מראש מה יהיו התוצאות, כפי שמצפים מאתנו שיהיו תוצאות או שמנסים להכתיב לנו איזה תוצאות
אליהו מרידור:
 ומצד שני, אני מניח שאתה יוצא מתוך נקודת הנחה שכשאני אקבל מסקנות אני אדרוש גם הנמקה
מאיר דוד:
ברור שאתה תדרוש הנמקה
מאיר דוד:
 אני יודע בדיוק מול מי אני עומד ומי היו"ר ומה היכולות שלו והדרישות שלו המקצועיות
מאיר דוד:
 ולכן אנחנו נעשה עבודה מקצועית
מאיר דוד:
 אנחנו נשב גם עם הארגונים ונשב עם, נשב עם כל אחד מהענפים
מאיר דוד:
 לכן לעשות את זה בחיפזון, תצא תוצאה עקומה
אליהו מרידור:
אני מקבל את מה שאתה אומר
מאיר דוד:
בעבר כבר היה את זה
מאיר דוד:
 כבר היה את זה
מאיר דוד:
 הייתה עבודה זריזה ודחופה, כי לחצו עלינו
מאיר דוד:
 והייתה עבודה לא טובה
מאיר דוד:
נשתדל לעשות את זה כמה שיותר מהר ולהמשיך עם זה
מאיר דוד:
 אנחנו באמת היום עסוקים בחירום
מאיר דוד:
 אני חושב שהמענים, גם משרד החקלאות יושב פה ויודע כמה אנחנו עסוקים כל היום בחירום ולתת מענים לידיים העובדות החסרות
מאיר דוד:
 זה נדחה קצת הצידה
מאיר דוד:
 נשתדל לחזור לזה מהר
אליהו מרידור:
אפשר רגע אבל לקבוע איזה יעד מסוים? לקצב התקדמות?
מאיר דוד:
אדוני היו"ר, קבענו את ינואר כתאריך יעד לסיום עבודת העבודה
מאיר דוד:
 אבל כרגע עצרנו באוקטובר ויש לנו אנשים במילואים
מאיר דוד:
 חלק מהצוות אנשים במילואים, אנשים לא עבדו במהלך אוקטובר
מאיר דוד:
 אי אפשר היה, קשה לכנס את האנשים כדי להמשיך את הדיונים
מאיר דוד:
 לכן אדוני היו"ר, במקרה הזה אני חושב שכן צריך לתת לצוות לסיים עבודה בצורה יסודית ולא לדחוק אותם לקבל מסקנות זריזות, שבסוף ייצאו תוצאות פחות טובות מהמצופה
אליהו מרידור:
מאיר היקר, אני מבין ומקבל לחלוטין
אליהו מרידור:
 יחד עם זאת, אני מניח, אתה יודע, כולנו חיים בתוך עמנו
אליהו מרידור:
 ואנחנו חייבים לקחת בחשבון שלאור העובדה שהציפיות שלנו מהממשלה ומגופי הביטחון להגיע להכרעה ברורה נגד אויבינו, התהליך הוא יהיה תהליך ארוך וממושך
אליהו מרידור:
 מה שבאופן טבעי יכניס את המשק בכללותו לשגרת מלחמה
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שמצד אחד אנחנו בחירום, מצד שני אנחנו מנהלים שגרה תוך כדי החירום
אליהו מרידור:
 ואני לא יכול להרשות לעצמי להשלים עם מציאות שבה ועדה בין משרדית כל כך חשובה תקפיא את הפעילות שלה לגמרי עד שנסיים את מצב החירום
אליהו מרידור:
      לכן אני מבקש מאדוני אם הוא יכול לתת לי איזה שהיא אינדיקציה
אליהו מרידור:
 להגיד לי אנחנו נקיים דיון ביניים, אני יודע? בשבועיים, שלושה הקרובים
מאיר דוד:
אז אדוני, כיוון שאני מעריך את אדוני, את יושב הראש ואת המאמצים שלו, אנחנו נקבע דיון בשבועיים הקרובים
אליהו מרידור:
מודה לך, מעריך את זה
מאיר דוד:
אני רק מקווה שכל חברי הצוות יהיו זמינים, כי חלקם גם במילואים
מאיר דוד:
 ואני מקווה מאוד שיהיה אפשרי לקדם ולראות, לנסות להתכנס ללוחות זמנים חדשים
מאיר דוד:
 בסדר?
אליהו מרידור:
אז אני מודה לך
אליהו מרידור:
 מקבל את זה, מכבד את זה ויותר מזה, מזמין אותך להשתמש בי כמתאם כלל הגורמים
אליהו מרידור:
 אם מישהו לא יכול להגיע, ספר לי
מאיר דוד:
אנחנו באמת בקשר טוב עם כל הגורמים
מאיר דוד:
 אני מקווה שהם יהיו זמינים, כי מי שנמצא במילואים עמוק בתוך עזה הוא לא יהיה זמין לי
אליהו מרידור:
 אני מניח אבל שיש בעלי תפקידים מקבילים שיוכלו לתת מענה בעת הצורך
מאיר דוד:
אז אנחנו נשתדל לקיים את הדיון תוך שבועיים ולדווח גם לוועדה שקיימנו דיון ולראות איך אנחנו מתקדמים
ארז מלול:
מה דעתך המקצועית לגבי אוקטובר-נובמבר, לגבי התאגידים?
מאיר דוד:
אני בנושא אגרות לא מתעסק
אליהו מרידור:
 הוא דיבר על הצוות הבין משרדי
ארז מלול:
הם עובדים, לא עובדים? אתה יכול לדעת? יש לך מידע אם הם עובדים או לא עובדים בחודשים האלה?
מאיר דוד:
שנייה
מאיר דוד:
 אנחנו יודעים שענף הבניין חלק גדול ממנו היה מושבת במהלך אוקטובר
מאיר דוד:
 ובנובמבר חזרו רק בהדרגה, גם לא כולם
מאיר דוד:
 אני רוצה להגיע, אני לא אביע את עמדתי בנושא האגרות, כי זה מנדט של משרד האוצר
ארז מלול:
גב' שוקרון אמרה שהכול - - -
אליהו מרידור:
חה"כ מלול, אתה מדבר על האגרות ובצדק, רק שהוא לא הכתובת
ארז מלול:
לא, לא על אגרות
ארז מלול:
 אם הם עבדו או לא עבדו
מאיר דוד:
אבל את זה יודעים
מאיר דוד:
 את זה לא צריך את מאיר דוד כדי שיגידו עובדים או לא עובדים
מאיר דוד:
 גם יש דוחות כספיים והכול
מאיר דוד:
 אני רק אומר שגם בנושאים האלה, שהם רוחביים, כי לא כל 49 התאגידים הם שווים, דומים
מאיר דוד:
 חלקם, כמו שאמר היו"ר, יש להם קבלן עומד מאחוריהם והן חברות שעבדו
אליהו מרידור:
לא, אני מודה, מודה מאיר היקר, אני מודה שעד שקיבלתי את התשובה של הדובר הראשון, אני הייתי בטוח, בטוח במאת האחוזים, שחלק, אפילו חלק לא מבוטל מאותם תאגידים נגועים בזיקה, פסול מאוד בעיניי, מאוד
אליהו מרידור:
 אני לא רוצה להגיד פלילי אפילו
אליהו מרידור:
 בסדר? בוודאי מנהלי
אליהו מרידור:
 בוודאי מנהלי
אליהו מרידור:
 אני אשמח תכף להתייחסות הנציגה המכובדת של משרד המשפטים
אליהו מרידור:
 אבל הייתי משוכנע במאת האחוזים שחלק מוצק לא נמצא בזיקה ליזם
אליהו מרידור:
 ונמצא פה בן אדם שמייצג את ההתאחדות כולם והוא אומר שכולם בזיקה ישירה ליזמים
אליהו מרידור:
 זה פשוט זעזע אותי
אליהו מרידור:
 לא כרגע
אליהו מרידור:
 חה"כ יצחק קרויזר, בבקשה
יצחק קורן:
 אז קודם כל, תודה רבה לך אדוני יושב הראש
יצחק קורן:
 מכניס את זה, דיברנו קצת על כל התאגידים, חה"כ מלול, אבל קצת אפקס את זה לנושא החקלאות בשאר הנושאים, גם של החלטת הממשלה 860, להגיד לך שוב תודה רבה על כל המאמצים שלך בהחלטה המאוד חשובה הזאת
יצחק קורן:
 וגם את רוח הדברים שלך, המנכ"ל, שהם חשובים מאוד
יצחק קורן:
 ולשים בפוקוס של החקלאות היא ציונות, וזאת משוואה שאסור לפרק אותה וחייבים להמשיך ולחזק
יצחק קורן:
      אז כמה דברים: אחד, בעניין של ההחלטה, אני אשמח, אדוני יושב הראש, עם המאמצים שיש לך, להמשיך ולזרז את הנושא של פתיחה ממדינות נוספות
יצחק קורן:
 מה שדיבר עליו שר החוץ, בהתאם
אליהו מרידור:
אין שאלה
יצחק קורן:
בהתאם להחלטת הממשלה, להמשיך וללחוץ
יצחק קורן:
 לא בהכרח דווקא לאגרות, אבל גם אדוני המנכ"ל, בנושא של המגורים, דיברנו על זה גם פה בוועדה מספר פעמים
יצחק קורן:
 הסכום שמותר שיהיה ניתן לנכות בעבור המגורים של אותם עובדים
אליהו מרידור:
וזה הנושא שכרגע שאלתי את מר מאיר, לעניין הוועדה הבין משרדית
יצחק קורן:
זה נושא שהוא חשוב מאוד
יצחק קורן:
אני תכף אגיע גם לאגרות
אליהו מרידור:
אגב, זה עוול היסטורי שחייבים לתקן אותו
יצחק קורן:
לחלוטין, חייבים לתקן אותו
אליהו מרידור:
חייבים לתקן אותו
אליהו מרידור:
 אבל אני מעדיף פשוט פחות לצלול ולא להיכשל בלשוני, כדי שלא תהיה תחושה שאני מכתיב ציפיות של דיוני הוועדה
יצחק קורן:
אבל זה עוול שחייבים לתקן אותו
יצחק קורן:
 זה באמת עול גדול על כל מי שנוגע בעניין הזה
יצחק קורן:
 האם, אני לא יודע, אולי זה מול משרד החקלאות, אולי מול משרד אחר שנמצא פה, לאפשר לחקלאים שאין להם היתר להעסיק עובדים, לשחרר פה את החסם הזה וכן לתת להם את העובדים
יצחק קורן:
 אלה שהיה להם אישורים להעסיק פלסטינאים, לשחרר אותם
יצחק קורן:
 לעשות איזה שהיא המרה
אליהו מרידור:
טוב, המרה
אליהו מרידור:
 אתה מדבר על המרה, לא שאין להם היתר
אליהו מרידור:
 אין להם היתר לעובד זר, אבל היה להם לפלסטינאי
אליהו מרידור:
 אז אני אומר לך פה, סליחה שאני קוטע אותך, ביטאתי את גישתי לאורך כל התקופה הזאת כמעט בכל דיון אפשרי
אליהו מרידור:
 ואני מבהיר את זה גם כאן ועכשיו, ואני אצפה תכף לתשובה ממשה נקש הנמרץ מרשות האוכלוסין, ממנהל עובדים זרים
אליהו מרידור:
 אני מבקש, חה"כ קרויזר, עד כדי כך חשוב שבגלל זה אני קוטע אותך
אליהו מרידור:
 לא חלילה שאני רוצה להפריע לך
אליהו מרידור:
 אני דורש ומצפה לאלתר שכל מי שזכה למכסת עובדים פלסטינאים שמנועים כרגע מלהיכנס, יהיה ניתן להמיר את אותם עובדים בעובדים זרים באופן גורף
אליהו מרידור:
 באופן גורף ומיידי
אליהו מרידור:
 בבקשה, תמשיך
אליהו מרידור:
 זאת אומרת, זה משהו שאני אפילו לא פותח על זה דיון
אליהו מרידור:
 זו דרישה חד משמעית ואני מצפה להתייחסות
יצחק קורן:
קלה מאוד לביצוע גם
יצחק קורן:
 הנושא אחד לפני האחרון ואני אגיע לאגרות, כי זה העניין המרכזי
יצחק קורן:
 דיברתי על זה גם בוועדה שהייתה בשיתוף שישבו השרים, גם ברקת, גם שר החוץ
יצחק קורן:
 כן לתת שיתוף בתוך ההחלטות של קבוצות העובדים והמקצועיות שלהם, עם התאגידים
יצחק קורן:
 אותו חקלאי או אותו, אז דיבר גם ענף הבניין וגם המעליות וכל תתי הענפים, לתת להם את המקום שלהם בתוך הוועדה לגבי המוצא ואיכות והמקצועיות של אותם העובדים, שיהיה להם יותר קל להתמודד איתם כשהם מגיעים ארצה
יצחק קורן:
      ואני רוצה בעניין של האגרות, בנושא של החקלאים יש את העובדים שברחו מפה
יצחק קורן:
 החקלאים שילמו עליהם כבר את האגרה
יצחק קורן:
 עכשיו מגדילים את המכסה
אליהו מרידור:
לא יהיה כפל
אליהו מרידור:
 לא יהיה כפל
יצחק קורן:
לא יהיה להם כפל
אליהו מרידור:
לא יהיה כפל, אני ביטאתי את זה
יצחק קורן:
כי מבקשים מהם
אורן לביא:
אדוני יושב הראש, לא רק שיהיה להם כפל, אתמול דיבר איתי חקלאי, הוא אומר לי כבר שילמתי
ורוניקה רוזנברג:
נכון
יצחק קורן:
זה כבר קורה
אליהו מרידור:
גב' שוקרון? עד כדי כך חמור שאני עוצר רשות דיבור באמצע
נועה שוקרון:
במקרה שהצגתי, בהחלט מי שברח לו עובד לא ישלם פעמיים
נועה שוקרון:
 זה הרציונל של המתווה והמתווה כמובן יעמוד ברציונל הזה
אליהו מרידור:
שמעתם?
אורן לביא:
ומה קורה עם אלה שכבר שילמו? יש חקלאים שכבר שילמו
נועה שוקרון:
שנייה
נועה שוקרון:
 האגרה היא שנתית
נועה שוקרון:
 אגרת הבקשה היא שנתית
נועה שוקרון:
 אנשים שילמו אותה בינואר 2023
נועה שוקרון:
 כנראה שהיה להם עד אוקטובר עובד שעבד
אליהו מרידור:
תראי, אנחנו מבינים שבשל איזה שהיא החלטה לא ברורה, ברשותך
אליהו מרידור:
 יש שתי אגרות: יש אגרת רישום, יש לנו 650, 1,300 ו-185
אליהו מרידור:
 בואו נדבר שנייה, שנייה
אליהו מרידור:
 בואו נדבר רגע על ה-650 ועל ה-1,300
אליהו מרידור:
 המדיניות על פי המתווה המוסכם כולל את ה-650 ואת ה-1,300
נועה שוקרון:
לא, היא כוללת רק את אגרת הבקשה שזה 650
נועה שוקרון:
אגרת הבקשה, אז אני מסבירה
נועה שוקרון:
 אגרת הבקשה היא האגרה שעלול להיווצר בגינה איזה שהיא עלות תוספתית במקרה שעובד יצא וברח
נועה שוקרון:
 ולכן אנחנו את אגרת הבקשה, רק את אותם 650 כרגע מציעים - - -
אליהו מרידור:
עזבי אותך רגע מהגדרה לתוספתי ופחות תוספתי
אליהו מרידור:
 שנייה, אני רוצה רגע להבין
אליהו מרידור:
 כשאני משלם בגין שירות מסוים והיה לי כשלון תמורה חלקי
אליהו מרידור:
 נגדיר את זה ככה, משהו קצת שיהיה יבש יותר
אליהו מרידור:
 בסדר? ואני מקבל משהו במקום, לא אומרים לי את החלק הזה אתה מקבל חדש ואת זה אם אתה רוצה חדש תשלם עליו עוד פעם
אליהו מרידור:
 שילמתי, לא צרכתי שירות
אליהו מרידור:
 אתם מביאים לי במקום
אליהו מרידור:
 אני לא אשלם לכם את אותה אגרה פעם שנייה, על אותה תקופה רלוונטית
אליהו מרידור:
 לא יכול להיות
נועה שוקרון:
אם הבנתי את האנלוגיה, גם אם היה בורח עובד וגם אם הוא נשאר, האגרה השנתית הייתה משולמת בשנת 2024 בכל מקרה, היא אגרה שנתית, כשמה כן היא
נועה שוקרון:
 ולכן התשלום ב-2024 על האגרה השנתית נעשה בכל מקרה
נועה שוקרון:
 הוא לא עלות תוספתית כתוצאה מהלחימה
נועה שוקרון:
 ולכן אנחנו גם לא מתייחסים אליו במתווה שהוצע על ידינו
אליהו מרידור:
 את מדברת רק על 2024 ומה שהחברים פה ביטאו זה על התקופה שבה אין עובד
אליהו מרידור:
 אנחנו מבינים שמה ש-2024 לעניין ה-1,300 זה עניין נפרד, הוא לא תוספתי, מבין
אליהו מרידור:
 אני מדבר אוקטובר, נובמבר, דצמבר
אליהו מרידור:
 שלושה חודשים שאם בן אדם החליף עובד בעובד, לא כי הוא רצה, כי המצב אילץ אותו, אזי ה-650 וה-1,300 לאותה שנת מס מגולמים
אליהו מרידור:
 לא ישלם אותם פעם שנייה
נועה שוקרון:
הם לא ישלמו פעמיים
קריאה:
אבל הם משלמים
אליהו מרידור:
אבל הנה, מסבירים לכם פה
אורן לביא:
מה שקורה כרגע שמשלמים פעמיים
נועה שוקרון:
כרגע לצערי המתווה לא מקודם, כיוון שמשרד החקלאות מתנגד לו
נועה שוקרון:
 המתווה הזה כבר סוכם לפני יומיים
נועה שוקרון:
 כרגע אנחנו נמצאים באיזה שהיא סטגנציה מכיוון שמשרד החקלאות לא מוכן להתקדם במתווה הנוכחי
נועה שוקרון:
אז אכן נכון לעת הזו, אתם צודקים
נועה שוקרון:
 ככל שהתשלום היום, לצערנו אנחנו מאבדים זמן יקר
אליהו מרידור:
 אז את אומרת, לא, לא, אני לא רוצה לקבל את זה כגזרה משמיים
אליהו מרידור:
 ואף אחד פה לא מדבר בלי רשות דיבור ממני, תודה
אליהו מרידור:
 את אומרת שלאור העובדה שעדיין לא הוסדר המתווה מול משרד החקלאות, שהם הפרטנרים, אזי המתווה עוד לא יוצא לפועל
אליהו מרידור:
 אבל במידה ואתם מגיעים עוד שעתיים, לצורך העניין, או עוד יומיים, להבנה והסכמה, אזי כל מי ששילם באופן רטרואקטיבי יזוכה
אליהו מרידור:
 או שזה ייזקף לזכות עתיד שלו
נועה שוקרון:
אני חושבת שצריך לבדוק תפעולית האם זה אפשרי
נועה שוקרון:
אנחנו נעדכן את הוועדה
אליהו מרידור:
אנחנו בשנת 2023
אליהו מרידור:
 אומר לכם אמיתי, מה? באמת
אליהו מרידור:
 מה זה צריכה לבדוק את זה תפעולית?
נועה שוקרון:
אפשר להגיד שאנחנו נעשה דברים ואז לא נעמוד בהם
נועה שוקרון:
 אני מעדיפה להיות אחראית ולהגיד שאנחנו נבדוק את זה
אליהו מרידור:
 משרד החקלאות יודע להסביר לי איפה זה עומד בדרך לסיכומים וחתימות?
אורן לביא:
כן, כן, בוודאי
אורן לביא:
 א', הבנתי שנפגעת, אז אני קודם כל מתנצל שפגעתי בך ואני בהחלט מעריך
נועה שוקרון:
אתה לא פגעת בי, אתה פגעת בפקידות המקצועית של הממשלה
אורן לביא:
אולי של אג"ת, לא של הממשלה
נועה שוקרון:
לא, של כל הממשלה
אורן לביא:
לא, לא, אני לעולם לא אפגע בממשלה
אורן לביא:
 ואני אולי פגעתי באג"ת, אז אני מתנצל אם זה מה שאת מרגישה
אורן לביא:
 אבל אתם לא הנושא כרגע
אורן לביא:
 יש הרבה פגועים נוספים במדינת ישראל, 11,000 חקלאים, אם את רוצה להיכנס לזה
אורן לביא:
 וכן, יש לכם חלק גדול בזה
אורן לביא:
      אבל לענייננו, את היית חלק מהדיונים אצל ד"ר אמיר ברקן? אמרת שהגעתם למתווה
אורן לביא:
 אני רק רוצה להבין אם אתם הייתם חלק מהמתווה הזה
אליהו מרידור:
גיבוש המתווה
אורן לביא:
כי להבנתי, גיבוש המתווה, כי להבנתי, לפחות לפי מה שאני הבנתי, המתווה הזה לא סגור, אין הסכמה של כל המשרדים
אורן לביא:
 והפרוטוקול שנכתב הוא משך אותו והוא לא בתוקף כרגע
נועה שוקרון:
כלל המשרדים נמצאים פה, ואני גם עדכנתי את המתווה אתמול בוועדת הכלכלה
נועה שוקרון:
 אפשר גם לקבל את התייחסותם המקצועית
נועה שוקרון:
 למיטב ידיעתנו והיכרותנו כלל השחקנים, לרבות שחקנים מסוימים בתוך משרד החקלאות, אישרו את המתווה
נועה שוקרון:
 ואנחנו כרגע מחכים לאישור מלא של המשרד
אורן לביא:
אוקיי, אז אני אבדוק את זה
אורן לביא:
 בכל מקרה, אני יכול להגיד מה העמדה שלנו כרגע, לפחות העמדה שלי ושל הגורמים אצלנו
אורן לביא:
 אני אגיד לך את זה, באמת, מקצועית
אורן לביא:
 אני אגיד את זה גם לך, יו"ר הוועדה, ברשותך, וגם לך באמת
אורן לביא:
 אני חושב שתפקידנו כממשלה הוא לסייע לציבור ולא להקשות עליו
אורן לביא:
 אני חושב ששלוש אגרות זה משהו שהוא קצת קשה וקצת מסובך לאנשים שהם עובדי אדמה, שהם כל יומם מהבוקר עד הלילה עובדי אדמה ומתעסקים בלעשות גידולים חקלאיים
אורן לביא:
 שחררו אותם מזה
אורן לביא:
 במקום שלוש אגרות בואו נלך על אגרה אחת
אורן לביא:
 אגרה אחת, אחודה, אחידה, בסכום סביר
אורן לביא:
 הם לא רואי חשבון, הם לא עורכי דין, הם לא פקידי ממשלה
אורן לביא:
 הם אנשים פשוטים, קמים בבוקר, מעבדים את האדמה, זורעים, משקים, קוטפים
אורן לביא:
 צריכים גם בסוף למכור את התוצרת שלהם בקושי רב, כיוון שיש גם ייבוא במקביל
אורן לביא:
 בואו נעזור להם, בואו נקל עליהם
אורן לביא:
 בואו נעשה את זה במקום שלוש אגרות אגרה אחת
אורן לביא:
 במקום 1,300, 650, 185 שקלים, נקבע סכום אחד, 650 שקלים, תיקחו את הכסף הזה ותחלקו אותו איך שאתם רוצים
אורן לביא:
 אתם רוצים לחלק קצת לעבודה? תחלקו קצת לעבודה
אורן לביא:
 אתם רוצים קצת להשאיר באוצר, תשאירו באוצר
אורן לביא:
 אתם רוצים לקחת למשרד אחר, תיקחו קצת למשרד אחר
אורן לביא:
 אבל בחייאת, אל תשגעו את החקלאים
אליהו מרידור:
טוב, ברשותך אורן, אני מתנצל
אליהו מרידור:
 אפשרתי לך לבטא את השאלה הזאת
אליהו מרידור:
 אני מבקש ממך לא לענות עליה
אליהו מרידור:
 ואני אסביר למה
אליהו מרידור:
 בסדר? בטח לא לפני שתסבירי לי בבקשה מההתחלה ובאופן מקיף, לי ולכל הנוכחים כאן, גם למי שמדבר ומפריע לי
אליהו מרידור:
 בפעם הבאה אני אצטרך להוציא את מי שמדבר באמצע
אליהו מרידור:
 אני מבקש שתסבירי לכולנו באופן מקיף ופרטני עד כמה שתביני שצריך כדי שנבין, למה לדעת המדינה יש בכלל צורך באגרות עבור העסקת עובדים זרים
אליהו מרידור:
 אם נשתכנע שבאמת יש צורך נדון בפרוצדורה, אדוני המנכ"ל
אליהו מרידור:
 בסדר? תודה
נועה שוקרון:
אוקיי
נועה שוקרון:
 אז האגרות נקבעו במסגרת הרפורמות הכלכליות הגדולות של שנת 2003
נועה שוקרון:
 עברו 20 שנה, אבל למי שזוכר לפני שנת 2003 שיעור האבטלה במדינת ישראל היה מאוד מאוד גבוה
נועה שוקרון:
 ובמקביל היה פה שיעור מאוד גבוה של עובדים זרים
נועה שוקרון:
 כלומר, ראינו שהייתה איזה שהיא תחליפיות מאוד מובהקת בין העובד המקומי לעובד הזר
נועה שוקרון:
 כתוצאה מהדבר הזה החליטה המדינה באמת לייצר אגרות, על מנת שייקרו את העובד הזר, באופן כזה שעבור המעסיק המקומי תמיד תהיה איזה שהיא תחלופה שהיא מבחינה כלכלית נכונה או איזה שהוא תמריץ להעסיק את העובד המקומי ולא את העובד הזה
נועה שוקרון:
 בסופו של דבר, כשיש עובד מקומי שאינו נמצא בשוק התעסוקה הדבר הזה עולה למדינת ישראל הרבה מאוד כסף במקומות אחרים: בעולם האבטלה, בעולם הבטחת ההכנסה
נועה שוקרון:
 זה גם קצבאות מאוד גבוהות וגם רגע ברמת הרווחה גם של הפרט אנחנו מאמינים שנכון להכניס אנשים לשוק העבודה ולא להיפך
נועה שוקרון:
      במקביל אני אציין שב-20 שנה שעברו מאז בהחלט הייתה צמיחה מאוד משמעותית ובהחלט גם גידול בדרישה לעובדים
נועה שוקרון:
 אבל במקביל עדיין יש במדינת ישראל נתח לא קטן בכלל, בהשוואה למדינות ה-OECD של עובדים שאינם מיומנים
נועה שוקרון:
 העובדים האלה נכון להיום, וביניהם גם האוכלוסייה הערבית וגם האוכלוסייה החרדית, הם עובדים שאין להם מיומנויות ליבה גבוהות מאוד ולכן הם מתחרים עם העובדים הזרים על מקומות עבודה בשכר נמוך
נועה שוקרון:
 יש מחקרים רבים שמעידים על כך שהכנסה של עובדים זרים לענף מסוים גם מורידה את השכר של העובד המקומי שבעצם עובד איתו כתף אל כתף וגם דוחקת עובדים ישראלים משוק העבודה
נועה שוקרון:
      אין ספק שבשנתיים האחרונות שוק העבודה במדינת ישראל נראה מצוין
נועה שוקרון:
 3
נועה שוקרון:
5% אבטלה, היקף מאוד גבוה של משרות פנויות במשק
נועה שוקרון:
 כלומר, ברמה המאקרו כלכלית שוק העבודה הוא הדוק מאוד
נועה שוקרון:
 כל מי שרוצה לעבוד עובד
נועה שוקרון:
 אבל חשוב להבין שלא לעולם חוסן
נועה שוקרון:
 בוודאי לא אחרי המצב הקשה ביטחונית שאנחנו נמצאים בו כרגע ולאור נתוני אינפלציה עולמיים וכו'
נועה שוקרון:
 ועובדים זרים הם לא פתרון טווח קצר, הם פתרון טווח ארוך
נועה שוקרון:
 כלומר, אנחנו לא לוקחים עובד, בתוך חודשיים מוציאים אותו מפה
נועה שוקרון:
 אלא כשאנחנו מכניסים היקף מסוים של עובדים זרים למשק, הדבר הזה הוא פרמננטי ועשוי לייצר השפעות גם לשנתיים ושלוש קדימה על שוק העבודה הישראלי
נועה שוקרון:
      אנחנו מבחינתנו תמיד רוצים לשמר תמריץ להעסקה של עובדים מקומיים, בין אם הם מיומנים ובין אם הם לא מיומנים
נועה שוקרון:
 ואני אסיים בעוד משפט אחד: המגמות הדמוגרפיות במדינת ישראל, גם בראי 20 ו-30 שנה קדימה, הן כאלה שאותן אוכלוסיות שאינן מיומנות נכון להיום, הן האוכלוסיות שהיקפן בשוק העבודה יגדל
נועה שוקרון:
 ולכן החשיבות של שמירה על מערכת תמריצים גם למעסיק וגם לעובד עצמו, באופן כזה שיהיה לו משתלם לצאת לעבודה היא קריטית לחוסנה הכלכלי של מדינת ישראל, לא פחות מזה
אליהו מרידור:
טוב, אני מאוד מודה לך
אליהו מרידור:
 זאת אומרת, את לחלוטין מאשרת את גישתי ואת חששותיי שכל עניין הטלת אגרות, חיוב באגרות, היא כדי ליצור אינסנטיב למעסיק לאתר עובדים ישראלים, ידיים עובדות ישראליות
אליהו מרידור:
 את אומרת בעצמך שזו החלטה בת 21 שנה בקירוב, ואת מבינה שהיום מצב השוק שונה לחלוטין
נועה שוקרון:
ואני צופה שמצב השוק בשלוש ארבע שנים הקרובות יחזור להיות הרבה יותר דומה למה שהוא היה בתחילת שנות ה-2000 מאשר מה שהוא היה בשנת 2022
נועה שוקרון:
 לא רק אני צופה את זה, אלא גם כלל התחזיות המשקיות וגם של חברות הדירוג
יצחק קורן:
אמרנו שאתה מכניס את עובד הזר, אפילו בענף הבניין, אתה מרים את האזרח, את העובד המקומי
אליהו מרידור:
תראי מה את אומרת לי
אליהו מרידור:
 את אומרת לי אנחנו עד היום 21 שנים נשענים על איזה שהיא מדיניות שהתקבעה אז, שאם הייתה נכונה לאז בוודאי בשנים האחרונות איננה נכונה
אליהו מרידור:
 כי אני לא יודע כמה מדינות מקרב מדינות ה-OECD יכולות להתחרות עם 3
אליהו מרידור:
5% אבטלה כמו בישראל
נועה שוקרון:
חה"כ רביבו, אני אגיד יותר מזה אפילו
נועה שוקרון:
 אין הרבה מדינות שיכולות להתחרות בשיעור הילודה של מדינת ישראל ובהיקף העובדים החדשים הפוטנציאליים לפחות שאנחנו מייצרים פה
נועה שוקרון:
 וכשאנחנו מסתכלים דמוגרפית על אילו אוכלוסיות גדלות במדינת ישראל והאם הן נכנסות לשוק העבודה, ואם כן, האם הן מיומנות או לא, התשובה היא שהן אינן מיומנות
נועה שוקרון:
 ואין להם תמריצים להיכנס לשוק העבודה
נועה שוקרון:
 ולכן הכנסה של עובדים זרים רק דוחקת אותם עוד יותר משוק העבודה
אליהו מרידור:
אפשר להתווכח על זה
נועה שוקרון:
כיוון שהיא מייצרת שכר נמוך ומפחיתה את היקף המשרות הפנויות
אליהו מרידור:
אבל בואי תראי מה את אומרת לי
אליהו מרידור:
 את אומרת לי ככה: ידוע שכבר כמה שנים המדיניות הזאת היא מדיניות מנדטורית, לא רלוונטית, עדיין לא שינינו
אליהו מרידור:
 ועכשיו לא נשנה כי אנחנו צופים שהמצב יחזור להיות כזה כמו שהיה מלפני 21 שנה
אליהו מרידור:
 תביני איזה אבסורד זה
אליהו מרידור:
 תביני איזה אבסורד
נועה שוקרון:
יו"ר הוועדה, אני לא חושבת שזה אבסורד, ואני לא חושבת שיש מקום להקל ראש בדברים שאני אומרת לגבי עתיד שוק העבודה הישראלי
אליהו מרידור:
אז בואי תקשיבי מה אני אומר
נועה שוקרון:
זה גם בסדר להתנגד
נועה שוקרון:
 זה גם בסדר להתנגד
נועה שוקרון:
 אבל העמדה הזאת היא עמדה של כלל הממשלה במשך כל השנים
נועה שוקרון:
 אם רוצים לדון עליה מחדש, אפשר בהחלט לעשות זאת
נועה שוקרון:
 לא ברור לי איך הדבר הזה קשור למלחמה ולמאמצים הרבים שמשקיעים משרדי הממשלה בתוכניות חירום
נועה שוקרון:
      לכן אמר מקודם מאיר דוד, בצדק רב, שאנחנו צריכים לשקול היטב את סדרי העדיפויות שלנו בעת הזו
נועה שוקרון:
 ואני תוהה לעצמי האם זו העת הנכונה לדון בנושא שהוא מדיניות ארוכת טווח
נועה שוקרון:
 לפני שהבנו האם החברה הערבית ישראלית חוזרת לשוק העבודה, לפני שהבנו איך נראה שוק האבטלה ושיעור האבטלה בסיום המלחמה
נועה שוקרון:
 ולמה כולנו כל כך ממהרים להפחית אגרות לתאגידים שאינם קשורים בסופו של דבר למחירים בענף הבניין
נועה שוקרון:
 וממהרים לסייע לעסקים שאין ביניהם דבר וחצי דבר לטובת האזרח בקצה
אליהו מרידור:
בנקודה הזאת יותר מהצדקתי אותך, חד משמעית
אליהו מרידור:
 חד משמעית
אליהו מרידור:
 אני לא מעוניין שהמדינה תקל בסנט, לא בשקל, בסנט, לכסף שבסוף לא יתגלגל למקום שהוא מיועד לו
אליהו מרידור:
 אין ספק
אליהו מרידור:
 אבל א' לא הכול זה בניין
אליהו מרידור:
 ו-ב' זה לא אומר שאם יש לקונה אז אנחנו בחסות שלה נמשיך לגבות שלא כדין
אליהו מרידור:
 לא שלא כדין, ללא הצדקה
אליהו מרידור:
 וזה אומר שאנחנו צריכים לתקן את שתי הלקונות: גם את עצם קיום המנגנון המעוות הזה וגם הפרדיגמה שלכם שאומרת שזה שהחלטנו לפני 21 שנה כמדינה שהאגרה היא אינסנטיב היא הופכת להיות מוצדקת בשל מה שקורה בימים אלו
אליהו מרידור:
      ואני אומר, בואי ניקח עכשיו את תקופת המלחמה, כש-once אין עובדים, משמע אני עתיד למצוא ידיים עובדות ישראליות זמינות
נועה שוקרון:
אבל יו"ר הוועדה, איך אין עובדים? יש 70,000 אנשים בחל"ת
אליהו מרידור:
תשמעי, את, לפי מה שאני מקבל ממך 70,000 אנשים הם פוטנציאל מספיק גבוה בשביל להגיע לגב' גת ולהחליף טיטולים לקשישים בבית חולים סיעודי
אליהו מרידור:
 במוסד סיעודי
אליהו מרידור:
 או ללכת לקטוף עגבניות בחממות בתפרח או ללכת להרים שקי מלט באתר בנייה ברעננה
אליהו מרידור:
 נכון? וללכת לשטוף כלים במסעדה האסיאתית בבת ים וללכת לנקות ולהיות חדרנים בבתי מלון
אליהו מרידור:
 זה מה שאת אומרת
נועה שוקרון:
ממיפוי שעשינו של עובדים שהוצאו לחל"ת ראינו שיש לא מעט עובדים שהם מענפי המסעדנות ומענפי הבידור והפנאי
נועה שוקרון:
 זה עובדים שמאופיינים בכך ראשית שהם גברים, ושתיים שהם גברים צעירים