GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונן לוי:
 קודם כל, אנחנו הקמנו חברת השמה, ואנחנו עובדים עם משרד הכלכלה
רונן לוי:
 אנחנו יודעים להביא מחו"ל, וגם הבאנו עולים חדשים
רונן לוי:
 יש לנו מנגנון שיודע לעשות את זה
רונן לוי:
 אנחנו גם נדע להלין אותם, ולחלק את העובדים מוסך-מוסך
רונן לוי:
 יש לנו מוסכים שבהם יש שלושה עובדים או חמישה עובדים, ואנחנו יודעים לעשות את זה
רונן לוי:
 אנחנו רק צריכים שאתם תגידו כן ותעזרו לנו
רונן לוי:
     אני חושב שצריך להפוך את השיטה
רונן לוי:
 אנחנו צריכים לבקש
רונן לוי:
 אנחנו יודעים מה אנחנו מבקשים
רונן לוי:
 אף מעסיק לא מבקש עובד סתם כך
רונן לוי:
 אין לו סיבה להחזיק אנשים סתם
רונן לוי:
 אתם פשוט צריכים לתת את המנגנון שיסייע, ומשרד הכלכלה יודע לעשות את זה
רונן לוי:
      כיום, כשאנחנו עושים הכשרות - - -
אליהו מרידור:
בוא נהיה תכליתיים
אליהו מרידור:
 מכיוון שאני אמור לסגור את הדיון – אנחנו רק יוצאים להפסקה; בשבוע הבא, ככל הנראה, יש לנו דיון המשך – יש כאן עוד כמה עשרות שביקשו לדבר - - -
רונן לוי:
איך אנחנו נדע שאנחנו הולכים לקבל מכסה?
אליהו מרידור:
אתה אמרת: "אני יודע; אני מצאתי איך, ויצרתי קונסטרוקציה
אליהו מרידור:
 משרד הכלכלה, שאמון על זה, נמצא איתנו, ואני צריך שתגיד כן"
אליהו מרידור:
 הנה, אמרתי כן
אליהו מרידור:
 אני אומר כן
אליהו מרידור:
 אני איתכם
רונן לוי:
אוקיי
רונן לוי:
 תודה רבה
אליהו מרידור:
 כאמור, ישנם עוד לא מעט דוברים שביקשו לבטא את מצוקותיהם ולשקף את הצרכים, גם כאן באולם וגם בזום, אך מפאת קוצר הזמן – והוא תוצאה ישירה של דיון עמוק, ולא שטחי, שאנחנו מקיימים פה – הנחיתי את מנהלת הוועדה היעילה שלנו לקבוע דיון המשך
אליהו מרידור:
 אני סמוך ובטוח שכבר בשבוע הבא, בעזרת בשם, הוא יתכנס
אליהו מרידור:
 כאמור, אני חייב לסגור את הדיון, על פי התקנון, אז אגש, ברשותכם, לדברי הסיכום
אליהו מרידור:
     בראשית, הוועדה מודה לשר החוץ ולשר הכלכלה, על הצגת הדברים ועל ההירתמות שלהם
אליהו מרידור:
 היא מודה לשר החוץ על הפעילות מסביב לשעון, ביום-יום, במשך כל השנה, ולשר הכלכלה ואנשי משרדו, על ההצפה של הצרכים הנוספים
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת ממשרד הכלכלה להציג לוועדה מתווה להגדלת כמות העובדים הזרים כמכסה משקית, ואיך, לגישתם, המתווה יעבוד
אליהו מרידור:
 הוועדה מברכת את משרד החוץ על החתימות הצפויות על ההסכמים הבילטרליים, ומבקשת מכל המשרדים לפעול ליישום מהיר, ולדאוג להטסת העובדים למדינה בפועל
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין וממשרד הבינוי להגדיר התקנת מעליות, שיפוצים, פיגומים, תשתיות וקבלנים בענפי הבניין, ולאפשר להם להעסיק עובדים זרים, וזאת לצד ההכרזה של נציגת משרד הבינוי והשיכון, שאמרה שדה פקטו – ניתן, כבר היום, להגיש בקשה
מיכאל אורן:
רק למעליות
מיכאל אורן:
 אם אלה לא קבלנים רשומים – אין לי איך לתת להם מענה
מיכאל אורן:
 לשיפוצים – כן
קריאה:
מיכל, אנחנו כן קבלנים בלי רישומים
קריאה:
 את טועה
ענבל משש:
למה לא? מעליות לא קיבלו? קיבלת 100 עובדים
קריאה:
 אני אשמח לדעת איפה הם
אליהו מרידור:
חברים, אנחנו לא פותחים דיון
אליהו מרידור:
 כשאני אומר שצריך לדאוג להגיד לי שרק מי שמוגדר כקבלן רשום – זה להגיד: "אני רוצה עוד בירוקרטיה"
אליהו מרידור:
 בואי תעזרי לי לעזור להם למצוא את הדרך שבה הם יוכלו להיות מוגדרים ככאלה
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת ממשרד העבודה לסיים בדחיפות את עבודת הצוות הבין-משרדי ולדווח לוועדה, עד לסוף השבוע, כשמכסת 3,000 העובדים לתעשייה מוכנה, וניתן כבר להביא אותם
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שעצם סיום הדיון הפנימי לאותו דיוק, שעליו עבדתם במהלך החודשים האחרונים – לא מספיק לי
אליהו מרידור:
 אני רוצה לוודא שניתנה הוראה, ושרשות האוכלוסין, באמצעות נציגיו, כבר מקבלים אישור להביא אותם לארץ באופן מעשי
אליהו מרידור:
      הוועדה תקיים דיון חסוי על סטטוס העובדים הפלסטינים בעקבות המלחמה וביום שאחרי
אליהו מרידור:
 הוועדה תקיים דיון בשבוע הבא, שיהיה דיון המשך, בו נשמע את כל מי שלא דיבר, ותציג עוד חלופות נוספות
אליהו מרידור:
      לסיכום, אני זועק, כבר כמעט שנה, שאסור למדינת ישראל להיות תלויה באף אחד, באף מדינה, באף זמן, באף תחום, בלי שום קשר למלחמה, ובוודאי שהמלחמה מבהירה לנו עד כמה אנחנו חייבים להיות משוחררים, ולא תלויים באף אחד
אליהו מרידור:
      הפלסטינים, ככל הנראה, בלית ברירה שלנו – אישית, אבל כאסטרטגיה רחבה – יתאפשר להם להגיע
אליהו מרידור:
 מי ייתן ונוכל להרשות לעצמנו למצוא חלופה טובה, נכונה, יציבה, כך שלא נזדקק להם גם אם הם יהיו זמינים לעבודה
אליהו מרידור:
      
     תודה רבה לכם
אליהו מרידור:
 אני מודה לאדוני המנכ"ל על ההגעה, על ההירתמות ועל הנוכחות המלאה
אלון שוסטר:
צהרים טובים
אלון שוסטר:
 אני פותח את ישיבת הוועדה המיוחדת לעובדים זרים
אלון שוסטר:
 ישיבה משותפת של ועדת המשנה לקידום מנופי הצמיחה של ענף החקלאות עם הוועדה המיוחדת לעובדים זרים בראשות חבר הכנסת רביבו
אלון שוסטר:
 מכבד אותנו שר החקלאות
אלון שוסטר:
 על סדר-היום: סקירת מצב העובדים הזרים בחקלאות בעקבות המלחמה וסיוע לחקלאים
אלון שוסטר:
      אני רוצה לציין את חברי, חבר הכנסת מיכאל ביטון, שהיה שותף לצורך לעסוק בסוגיית העובדים הזרים
אלון שוסטר:
 ראשית, כולנו מבינים את המציאות המאוד יוצאת דופן שבה אנחנו נמצאים
אלון שוסטר:
 יצא לי לחוות את האירוע הזה מהמקום על-פי שלבי מאסלו
אלון שוסטר:
 קודם-כל לדאוג לחיים של בני אדם ואחר-כך לחיים של בעלי החיים, המים לשדות ולאחר מכן למרחבים היותר פתוחים
אלון שוסטר:
 קיבוץ מפלסים בו אני גר, 1
אלון שוסטר:
2-1
אלון שוסטר:
3 קילומטר מהגבול, היה דוגמה טובה כיצד הכנה ראויה של כיתת הכוננות עבדה
אלון שוסטר:
 כך היה במספר מרשים של יישובים
אלון שוסטר:
 במקומות אחרים היה טבח
אלון שוסטר:
      בענייננו ממש
אלון שוסטר:
 כאשר הצליחו המחבלים לרדת במורד הכניסה לקיבוץ, הבהילו את העובדים ברפת ושבו 12 תאילנדים
אלון שוסטר:
 העמיסו אותם על הטרקטור שלהם ועם קנים מכוונים לראש הם נסעו לכיוון השער
אלון שוסטר:
 כמות כדורים מעל והם שוחררו, אבל לקח בדיוק כמה שעות כדי לעוף משם
אלון שוסטר:
      כאן אנחנו במציאות אסטרטגית שונה, לא בגיאופוליטיקה של הביטחון מול עזה
אלון שוסטר:
 זאת לא הוועדה הזאת, אנחנו כאן בהקשר למשאב הזה של עבודה
אלון שוסטר:
      אני רוצה לציין בחיוב את העבודה של משרד החקלאות ושל השר שאיתו שוחחתי תוך כדי
אלון שוסטר:
 מתחילות פעולות ואני בטוח שנעשה כל שאפשר כדי לגשר על הקושי הגדול
אלון שוסטר:
      שלום ליושב-ראש ועדת הכלכלה
אלון שוסטר:
 אגב, זאת הזדמנות לומר שדוד ביטן, יושב-ראש הוועדה ייצא איתנו לסיור ביום חמישי עם דגש בנושא החקלאות והחלב באזור הדרום
אלון שוסטר:
 ניפגש גם עם מגזר המושבים והקיבוצים
אלון שוסטר:
 זה סיור חשוב
אלון שוסטר:
 חברי הוועדה וגם אחרים מוזמנים
אלון שוסטר:
      אני מציע שנשמע גם את תיאור המצב והפעולות
אלון שוסטר:
 ידידי, חבר הכנסת רביבו, בבקשה
לעובדים זרים):
תודה רבה לידידי וחברי אלון
לעובדים זרים):
 אני רוצה לשתף אתכם
לעובדים זרים):
 בשבוע שעבר, במהלך סיור עבודה שקיימתי ביישובי עוטף ישראל, לא יכולתי לוותר על סיור גם בעומק היישובים ולא רק בחממות ובבתי האריזה
לעובדים זרים):
 מי שנקרה בדרכי בכפר עזה היה חברנו אלון כשהוא לבוש כחייל קומנדו ומפטרל בין יישוב ליישוב, דואג ומכוון
לעובדים זרים):
 אני רוצה לברך אותך שתהיה חזק בכל המובנים
לעובדים זרים):
      אני מודה גם לחברנו מכובדנו שר החקלאות ופיתוח הכפר, אבי דיכטר, שבעזרת השם יהיה גם שר הכלכלה בבוא היום
לעובדים זרים):
 אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת הכלכלה וליושב ראש ועדת המשנה לקידום מנופי צמיחה של ענף החקלאות על הישיבה המשותפת של הוועדה לעובדים זרים עם כלל המעורבים
לעובדים זרים):
      רבותיי, כאמור, ביקרתי, גם לאחר פרוץ המלחמה במגוון אזורים, בחממות ובבתי אריזה
לעובדים זרים):
 נפגשתי עם חקלאים ממגוון עיסוקים שונים שאותם פגשתי עוד קודם המלחמה
לעובדים זרים):
 קולם נשמע באופן חלוש ביותר וכאן הצרחה שלהם היא צרחה מוחלשת
לעובדים זרים):
 אנחנו לא באמת מבינים עד כמה ענף החקלאות נמצא במצוקה
לעובדים זרים):
 כשאנחנו אומרים שהענף במצוקה, אולי בכלל אנחנו חוטאים לאמת
לעובדים זרים):
 הענף בקריסה
לעובדים זרים):
 מי שמסתובב בחממות ורואה עגבניות נרקבות ונושרות, רואה יבולים וזרעים שלא נכנסים בכלל לתהליך זריעה ושתילה, יכול להבין עד כמה הנזק הוא נזק רב ממדי ברמה לאומית, ברמה ציונית, בחוסן כלכלי ובאיתנות חברתית
לעובדים זרים):
      אנחנו יודעים על כ-20 עובדים זרים שעבדו בענף החקלאות ונרצחו
לעובדים זרים):
 בינתיים זה הולך וגדל
לעובדים זרים):
 ישנם עוד חטופים ונעדרים
לעובדים זרים):
 בני העוולה מדאעש עזה לא חסו על חייהם של אלו שהגיעו להתפרנס בכבוד ולהיות חלק מפיתוח כלכלת ישראל
לעובדים זרים):
 אני מוסר מכאן את תנחומיי הכנים למשפחות הנרצחים ומייחל להשבת החטופים
לעובדים זרים):
 אני מודה מכאן לנציגות החקלאות שהולכת ומבקרת את העובדים הזרים בבתי החולים, דואגת להם, סועדת אותם וחולקת להם גם כבוד אחרון בטקסים מרגשים שנערכים לפני שגופותיהם מוחזרים לארץ מולדתם
לעובדים זרים):
      תדעו לכם שהרצח שאותם בני עוולה ביצעו הוא אינו מקרי
לעובדים זרים):
 זה רצח מכוון כדי לפגוע בנו
לעובדים זרים):
 אותם עובדים זרים היו כלי שבאמצעותו אותם בני עוולה מנסים לפגוע בנו ובכלכלה שלנו ובקיומיות שלנו
לעובדים זרים):
 אנחנו צריכים לחזק את אלה שנשארו ולעודד את אלה שכן מעוניינים להגיע
לעובדים זרים):
 יותר מאוחר נרחיב על המהלכים שאנחנו כרגע נמצאים בעיצומם
לעובדים זרים):
      בעקבות המלחמה עזבו את ישראל למעלה מ-2,000 עובדים זרים מתאילנד
לעובדים זרים):
 כמו כן, קיימת מורכבות רבה בהעסקת כ-6,000 פלסטינים בחקלאות שמגיעים באופן חלקי בלבד
לעובדים זרים):
 זה משהו שנצטרך לתת עליו את הדעת ולהשלכות כשהמלחמה תסתיים, בעזרת השם, וידנו תהיה על העליונה
לעובדים זרים):
      לא נשכח שכבר לפני המלחמה היה מחסור בעובדים בענף החקלאות והוחלט בהחלטת ממשלה מספר 860 להגדיל את מספר העובדים הזרים בחקלאות ב-9,000
לעובדים זרים):
 זה עדיין לא מקבל ביטוי ואנחנו נשמח להתעדכן מכבוד השר בהתפתחויות
לעובדים זרים):
  אני יודע שישנם מהלכים שהוא פועל למען הצלחתם מסביב לשעון
לעובדים זרים):
      חשוב לומר, מה כבר נעשה
לעובדים זרים):
 כאמור, ביקרתי ביום חמישי את החקלאים בעוטף
לעובדים זרים):
 שמעתי את המצוקות שלהם
לעובדים זרים):
 למשרדי הממשלה אני אומר
לעובדים זרים):
 אני מכיר את התמריץ הכלכלי שיינתן לעובדים שנשארו, את תוספת המיגוניות, את הארכת הוויזות ואי האכיפה
לעובדים זרים):
 אלה פעולות חשובות מאוד אבל אנחנו חייבים לחשוב על פתרונות מקיפים יותר וזה באחריותנו
לעובדים זרים):
 פתרונות שיהיו הוליסטים ושיידעו באמת לתת פתרון מעשי ולא כזה שיישאר על הנייר
לעובדים זרים):
      קודם כל, עלינו לעצור את הדימום, ללחוץ על ממשלת תאילנד לנהל משא ומתן אמיץ ונמרץ
לעובדים זרים):
 אני מקווה שמשרד החוץ כבר עושה את זה
לעובדים זרים):
 עלינו להביא עובדים זרים ממדינות נוספות
לעובדים זרים):
 אני זועק לכך מתחילת כהונתי כיושב-ראש הוועדה המיוחדת לעובדים זרים
לעובדים זרים):
 אנחנו רואים על בשרינו את ההשלכות של מונופול
לעובדים זרים):
 בעקבות המלחמה הצורך בהבאת עובדים ממדינות נוספות ובעובדים נוספים דחוף שבעתיים, גם במחיר של התפשרת על סעיף כזה או אחר בהסכם כזה או אחר
לעובדים זרים):
      אליך יענקלה, אני פונה
לעובדים זרים):
 לצד כל הידידות וההערכה שנרקמה בינינו, אני מצפה ממך שכמו שידעתם לבוא בדרישות עם פתרונות, אני מבקש מכם לקבל אישוש לאותה רשימה שסיפקתם, כי בינתיים, מהשגריר הוויאטנמי לא קיבלתי אישור על-כך
לעובדים זרים):
 אני מצפה מכם שאותו פינג פונג יימשך
לעובדים זרים):
 אני לא יכול לקבל רשימה גולמית, להגיע איתה למשרד החוץ, להגיע איתה לשגריר ואין לי את בן השיח שמינה אותי כשליח ללכת ולעשות את אותה עבודה כל-כך חשובה
לעובדים זרים):
      ברשותך, מכובדי, יושב-ראש הוועדה, אתה יכול להתחיל
לעובדים זרים):
 שאר השאלות אני אשאל בהמשך
אלון שוסטר:
תודה רבה, חבר הכנסת רביבי
אלון שוסטר:
 השר, בבקשה
אבי דיכטר:
שלום לכולם
אבי דיכטר:
 זהו יום שני ברציפות שאנחנו יושבים פה בוועדות
אבי דיכטר:
 חלק מהנוכחים כאן, לא רק חברי הכנסת אלא נוכחים אחרים, באמת באו לכאן ביומיים האחרונים כדי להסביר את המציאות לחברי הכנסת, לוועדת הכלכלה ולוועדות המשנה, לוועדת הכספים ללא מתווכים
אבי דיכטר:
 בלי מתווכים זה אומר בלי אנשי המשרדים
אבי דיכטר:
 אנחנו לצורך העניין המתווכים
אבי דיכטר:
 אנחנו פוגשים אותם והנתונים מגיעים מהם, אבל אני חושב שחשוב לחברי הכנסת לשמוע את זה גם מפיהם ישירות
אבי דיכטר:
      הדברים קשים, המציאות קשה, אבל אני אומר לעצמנו ולאנשים בכל דיון ודיון
אבי דיכטר:
 לפעמים יש אנשים שמגיעים לדיונים באיזו אווירה שאנחנו בהתחלת הסוף
אבי דיכטר:
 תרשו לי לתקן ולומר לכם שאנחנו רק בסוף ההתחלה
אבי דיכטר:
 כשאני אומר שאנחנו רק בסוף ההתחלה, זה אומר שכולנו ללא יוצא מן הכלל, גם הממשלה כמובן, גם בכנסת, גם במועצות הייצור השונות וגם החקלאים לסוגיהם צריכים להבין שההיערכות ובלוני החמצן צריכים להיות מלאים, גם בדרום, גם בצפון וגם באזורים האחרים
אבי דיכטר:
      לא בכדי צף ועלה הנושא של העובדים הזרים כנושא מרכזי באמצעי הייצור שלנו
אבי דיכטר:
 אנחנו מכירים אותו
אבי דיכטר:
 אני כמעט עשרה חודשים בתפקיד והדבר הראשון שעשינו היה להגדיל את אמצעי הייצור שנקרא עובדים הזרים
אבי דיכטר:
 לא היה סביר שהאמצעי הזה יהיה בחסר
אבי דיכטר:
 לצערי, החלופה בדמות עובדים מתוך ישראל לא צלחה
אבי דיכטר:
 אז לפני חודשיים פרצנו את תקרת הזכוכית הזאת לפני חודשיים נדמה לי, בהחלטה של 9,000 עובדים
אבי דיכטר:
 ידענו שזה לוקח זמן וקבענו להעביר את זה בחוק בפתיחה של מושב הכנסת הזה ומושב הכנסת נפתח אחרת לצערי
אבי דיכטר:
      אז הפתרון היה להביא את זה בחוק, דהיינו, הארכת התקופה מחמש שנים לשבע שנים בשנתיים הקרובות
אבי דיכטר:
 אפשר היה להעביר את זה בכנסת אבל לבקשתנו, משרד הפנים ורשות האוכלוסין, מצאו פתרון מהיר יותר, ללכת לתקנות שמאפשרות להאריך בשנה ועוד שנה
אבי דיכטר:
      עם הנושא של העובדים הזרים אנחנו מתמודדים בארבעה ערוצים
אבי דיכטר:
 קודם כל, צריך להבין שהסיפור התחיל לא רק במלחמה ב-7 באוקטובר בבוקר, עם מאפיינים שלא הכרנו מאז הקמת המדינה
אבי דיכטר:
 אני מתייחס לאופן שבו נלחמו האנשים על חייהם וחיי זולתם בתוך היישובים
אבי דיכטר:
 מחוץ ליישובים הגיעו כוחות לא מאורגנים שחברו ביחד והרכיבו כוח שיצא לפעולה
אבי דיכטר:
 הם לא התאמנו יחד אבל עם נחישות אדירה ובאמת הצילו הרבה אנשים ולא תמיד הצילו את עצמם
אבי דיכטר:
 אני אומר את הדברים האלה, עוד נצטרך להגיע לזה
אבי דיכטר:
 זה לא קשור לעובדים הזרים אבל קשור איכשהו גם כן
אבי דיכטר:
      ברגע שהסתברו הנתונים, כשנכון לעכשיו מדובר ב-31 הרוגים מהעובדים התאילנדים
לעובדים זרים):
35
אבי דיכטר:
אני מדבר על הנתון שהגיע אלי
אבי דיכטר:
 31 מהתאילנדים ויכול להיות שהיו נוספים
אבי דיכטר:
      ישנם קרוב ל-20 חטופים ועשרות פצועים
אבי דיכטר:
 כשהתמונה הזאת התבהרה התחלנו לראות בשלב הראשון נטישה של השטחים
אבי דיכטר:
 יושבים פה אנשי שיודעים לתאר את זה טוב ממני
אבי דיכטר:
 לאחר מכן התחלנו לראות מאמץ מדינתי של תאילנד לפנות אותם
אבי דיכטר:
      תרשה לי לומר לך שהנתון נכון להיום הוא שעזבו את ישראל 4,000 עובדים
לעובדים זרים):
נכון לאתמול 2,400
אבי דיכטר:
אני אומר לך את הנתון הכי בדוק שיש, דהיינו, 4,000 ויש עוד אלפים שממתינים
אבי דיכטר:
      הקריאה אתמול של ראש הממשלה של תאילנד עושה כמובן מלאכה נוספת
אבי דיכטר:
 אני אפגוש היום את השגרירה של תאילנד בארץ
אבי דיכטר:
 לא הצלחנו לפגוש אותה עד היום, רצינו בשבוע שעבר ולא הצלחנו
אבי דיכטר:
 נפגוש אותה היום והמאמץ הוא לבלום את הנטישה שלהם גם מהשטחים וגם מהמדינה
אבי דיכטר:
      בחרנו כמה דרכים שהבשילו ממש בימים האחרונים, יחד עם משרד הפנים ורשות האוכלוסין, משרד החוץ ומשרד האוצר כדי לקבוע יכולות
אבי דיכטר:
 אנחנו צריכים לבדוק את זה עם החקלאים ובאמצעות החקלאים
אבי דיכטר:
 אלה הסנסורים הכי טובים עבורנו
אבי דיכטר:
 קבענו 2,000 שקלים מענק לעובד זר שנשאר כאן ויקבל אותו בסוף החודש
אבי דיכטר:
 בהתחלה הציעו לנו 500 שקלים
אבי דיכטר:
 אני אמרתי שאין לנו זמן לניסיונות
אבי דיכטר:
 אם נתחיל ב-500 ולא ילך וכל פעם נגדיל ב-500, הפסדנו חודש
אבי דיכטר:
 לכן אמרנו שמתחילים ב-2,000
אבי דיכטר:
 אנחנו רוצים לבדוק איך הדבר הזה עובד
אבי דיכטר:
 כמה הוא משאיר? איפה הוא משאיר?     תזכרו שאנחנו מדברים לא רק על הדרום
אבי דיכטר:
 היינו שלשום בצפון ששם המאפיינים הם שונים אבל המתח הוא זהה, התקיפות הן זהות, הפגיעות באנשינו, גם אזרחים, יוצרות את הבעיה שכולנו מבינים ולכן בנינו את המתכונת גם לדרום וגם לצפון
אבי דיכטר:
      אני אומר לוועדה, אתם חייבים לחשוב על שני הקצוות של מדינת ישראל בגלל שהמתח, הכוננות, הפינויים ומאפייני הלחימה נמצאים בשתי הזירות
אבי דיכטר:
 נכון שבעזה יש מלחמה על פי הגדרה
אבי דיכטר:
 עזבו את "חרבות ברזל"
אבי דיכטר:
 זה כינוי מבצעי שהוא מסתדר עם המחשב
אבי דיכטר:
 אנחנו במלחמת עזה, כך צריך לקרוא לזה
אבי דיכטר:
 בלבנון אנחנו בהתשה של חיזבאללה מולנו
אבי דיכטר:
 הם מנסים לייצר התשה
אבי דיכטר:
      אני לא עוסק בצד הצבאי אבל בצד האזרחי המשמעויות מאוד ברורות
אבי דיכטר:
 ביום ראשון חרשנו את הצפון, את כל ארבע המועצות שם, עם ראשי המועצות, עם ראשי המועצות ועם החקלאים והתמונה התבהרה
אבי דיכטר:
 אנחנו את הנושא של עובדים זרים בעצם מתמודדים בארבעה ערוצים:     אחד, לבלום את הנטישה שלהם
אבי דיכטר:
 פעם אחת באמצעות המענק ופעם שנייה בהארכה מחמש שנים לשש שנים
אבי דיכטר:
 הדבר השלישי עלה מהחקלאים
אבי דיכטר:
 זה אולי הבונוס שאתה מקבל מעבודה עם חקלאים ולא מול חקלאים
אבי דיכטר:
 אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, שהיו הרבה מאוד אסכולות
אבי דיכטר:
 כשהתחלתי את תפקידו כשר החקלאות אמרו לי, עזוב אותך ממועצות הייצור
אבי דיכטר:
 אני אומר לכם שלקח לי זמן להבין שמועצות הייצור זה בשבילי קופות החולים
אבי דיכטר:
 קופות החולים בקורונה הבנו מה תפקידן
אבי דיכטר:
 אחרי הקורונה אף אחד לא מדבר יותר סרה בקופות החולים
אבי דיכטר:
 בשבילי, מועצות הייצור זה אותו דבר, הן קופות החולים של החקלאות בישראל
אבי דיכטר:
 כשאתה עובד איתם ועם החקלאים, אתה לומד
אבי דיכטר:
 למדנו, למשל, שישנם פועלים רבים שעבדו כאן, חזרו בתוך 5 שנים לארצם והם מתקשרים לחקלאים ומבקשים להגיע
אבי דיכטר:
      יושב פה ד"ר אסף לוי, סמנכ"ל אצלנו שעוסק בזה
אבי דיכטר:
 ישבנו מול משרד הפנים ורשות האוכלוסין ומול משרד החוץ ואנחנו מאפשרים להביא לכאן
אבי דיכטר:
 מי שרוצה לבוא יגיע לכאן גם אם הוא סיים קדנציה אחת, יוכל להגיע לקדנציה שנייה
לעובדים זרים):
להרחיב, ברשותך, אדוני השר, גם כאלה שסיימו השתלמות בארץ
אבי דיכטר:
תכף נגיע למשתלמים
אבי דיכטר:
 המשתלמים זה משהו נוסף
אבי דיכטר:
 אני מדבר על המסות הגדולות שחקלאים מכירים
אבי דיכטר:
 הם עבדו אצל החקלאים והיו בתפקידי מפתח
אבי דיכטר:
 אם האנשים האלה פנו לחקלאים, מחובתנו כמדינה, כממשלה, ככנסת, כוועדת כלכלה, מחובתנו לבנות את הציר הזה כציר נוסף
אבי דיכטר:
      אתמול בלילה היתה ישיבה עם כל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר
אבי דיכטר:
 היתה ישיבה ארוכה מאוד
אבי דיכטר:
 המנכ"ל אורן לביא ארגן את זה
אבי דיכטר:
 אני באתי בסוף
אלון שוסטר:
על הנושא הזה?
אבי דיכטר:
כן, בנושא הזה
אבי דיכטר:
 דיון עם משרד הפנים, רשות האוכלוסין, משרד החוץ, משרד האוצר ועוד גופים
אבי דיכטר:
 אמרתי להם: תראו, מי שמחפש את הקונץ פטנט שנביא 10,000 עובדים, זה כנראה לא הולך לקרות
אבי דיכטר:
 אז בואו נעבוד על כל מספר
אבי דיכטר:
 לא להיבהל אם העבודה הקשה מניבה מאות
אבי דיכטר:
 אם היא מניבה אלפים בוודאי לא להיבהל, אבל גם אם היא מניבה מאות
אבי דיכטר:
 מספר ערוצים שמביאים מאות הופך את זה לאלפים
אבי דיכטר:
 מספר אלפים הופכים את זה לעשרות אלפים
אבי דיכטר:
      לכן, כל כיוון נבדק
אבי דיכטר:
 פתחנו את הערוץ הזה
אבי דיכטר:
 יהיה אפשר להביא כאלה שעבדו לכאן והם יכולים לבוא לקדנציה נוספת
אבי דיכטר:
      הנושא של המשתלמים, שגם הם היו כאן במספרים גדולים מאוד מכל רחבי העולם
אבי דיכטר:
 כמובן שפה היכולת להביא אותם לפרקי זמן ארוכים היא קצת מוגבלת כי אתה עדיין קשור בהסכמים עם מדינות
אבי דיכטר:
 אתה צריך לראות שלא תעשה מהלכים מול מדינות מסוימות שיש לנו בעיות איתן בנושא של מספרים גדולים
אבי דיכטר:
 לכן אנחנו עובדים בסוגיה הזאת בזהירות רבה אבל בנחישות רבה מאוד לא פחות
אבי דיכטר:
      הסיפור הזה של משתלמים הוא מכלל מדינות
אבי דיכטר:
 אנחנו בודקים באפריקה, בודקים באסיה ובאירופה
אבי דיכטר:
 צריך לזכור שגם משתלמים שהיו כאן עד 7
אבי דיכטר:
10, ישנם מספרים גדולים שעזבו
אבי דיכטר:
 ההורים התקשרו, דרשו שהם יחזרו והם חזרו
אבי דיכטר:
 אני באופן אישי יצרתי קשר עם שרי חקלאות
אבי דיכטר:
 יש שר אחד שאני מכיר אותו באופן אישי שעדכן אותי בנושא הזה ואנחנו מנסים דרך זה להביא עובדים
אבי דיכטר:
 כל ערוץ רלוונטי מבחינתנו ולא פסלנו שום ערוץ
אבי דיכטר:
 אנחנו בודקים וזה תחום אחד של העובדים הזרים שאנחנו מתמודדים איתו ומולו במטרה להחזיר ידיים עובדות או להשאיר ידיים עובדים
אבי דיכטר:
      אנחנו לא עשינו את הנושא הזה של התמריץ בכל הארץ כדי לא ליצור מצב שעובדים שכבר נמצאים פה יישאבו מהאזורים היותר בעייתיים לאזורים שהם פחות בעייתיים, דהיינו, מרכז הארץ ובערבה
אבי דיכטר:
 אמרנו שקודם בואו נמדוד את עצמנו - - -
לעובדים זרים):
לא בעייתיים, מורכבים
אבי דיכטר:
בעייתיים מבחינת ידיים עובדות
מטי צרפתי הרכבי:
באיזה רדיוס?
אבי דיכטר:
אנחנו בודקים את מה שאנחנו עושים
אבי דיכטר:
 אם עובד, ממשיכים ואם לא עובד, מחפשים אלטרנטיבה
אבי דיכטר:
 אתמול בלילה ישבנו ועלו עוד כמה אלטרנטיבות שיבשילו היום
אבי דיכטר:
 זה משהו שמתבסס באמת ברמה היומיומית
אלון שוסטר:
אתה יכול לחדד מה לוחות הזמנים של הרכיבים השונים?
אבי דיכטר:
אין, אנחנו עוסקים כל יום
אבי דיכטר:
 יש ערוץ אחד מול סרילנקה שנבדק
אבי דיכטר:
 על-פי רשות האוכלוסין יש אופטימיות אבל כמו שאתה יודע, אתה יכול להיות אופטימי עד שצריך להביא את האנשים
אבי דיכטר:
      יש ערוץ אחד שנבדק
אבי דיכטר:
 נפגשתי עם השגריר הווייטנאמי וחשבנו שזה יותר אופטימי אבל מסתבר שזה פחות אופטימי
אבי דיכטר:
 עד שאתה לא פוגש את האנשים ונוגע בעיה מהזווית שלהם, אתה לא באמת יכול להבין מה פוטנציאל ההצלחה שם
אבי דיכטר:
 אם אין פוטנציאל הצלחה, אנחנו עוזבים את זה וממשיכים הלאה
אבי דיכטר:
 זה כיוון אחד שאנחנו נמצאים בו
אבי דיכטר:
      הכיוון השני שהוא צמוד אליו זה עובדים ישראלים
אבי דיכטר:
 התמריץ ניתן גם לעובדים ישראלים חדשים שבאים לחקלאות
אבי דיכטר:
 אני לא יכול לומר שאני איש בשורה בשלב הזה לדברים האלה
אבי דיכטר:
      הערוץ השלישי הוא כמובן הערוץ של המתנדבים
אבי דיכטר:
 המתנדבים באמת עושים עבודת קודש
אבי דיכטר:
 יושבים פה חקלאים והם יודעים להגיד את זה טוב ממני
אבי דיכטר:
 הם פתרון טוב אבל לא מספיק
אבי דיכטר:
 הם פתרון קצר מועד ולא פתרון שחקלאי מסתכל עליו ואומר שהוא רוצה לקבע את המודל הזה
אבי דיכטר:
 אנחנו משתדלים עכשיו מול גופי המתנדבים, ישנם רבים כאלה ומבורכים, לייעל ולטייב את העבודה שלהם
אבי דיכטר:
      תיראו, ישנם הרבה מתנדבים שרלוונטיים לתחומי חקלאות אבל את ההתנדבות שלהם הם עושים במקומות שאפשר שם להביא אחרים ואנחנו צריכים אותם למקומות אחרים
אבי דיכטר:
 אני מקווה מאוד שנצליח לעשות את הטיוב הזה ממש ביום יומיים הקרובים כדי לתת פתרונות של ידיים למקומות שאין חלופה
אבי דיכטר:
 יש אזורים שאי-אפשר לעשות עבודה
אבי דיכטר:
 כביש 232 שהולך לאורך הרצועה במרחק 4 קילומטר מהרצועה, מקיבוץ סעד עד כרם שלום
אבי דיכטר:
 מערבה מהכביש הזה אי-אפשר לעבוד מסיבות ביטחוניות
אבי דיכטר:
 זאת אומרת, שכשאנחנו מדברים על 07, אנחנו לא באמת 07 אלא 4
אבי דיכטר:
7
אבי דיכטר:
      אגב, אתמול בוועדת הכספים הארכנו את הנושא מ-14 ל-20 לצרכי פיצויים, אבל בכלל לצרכי חשיבה
אבי דיכטר:
 אנחנו מבינים שאי-אפשר לדבר במונחים האלה
אבי דיכטר:
 אי-אפשר לדבר בצפון ב-02, צריך לדבר על 09
אבי דיכטר:
 זאת אומרת, הטרמינולוגיה משתנה
אבי דיכטר:
      צוואר הבקבוק שלנו הוא בתחום מאוד מאוד קריטי
אבי דיכטר:
 הנושא של חלב, שהוא המצרך הכי נמכר, במים, נושא הביצים, נושא הפטם, אלה דברים קריטיים וגם ירקות מסוימות, מה שנקרא, הסלט הישראלי
אבי דיכטר:
 פה צריך לזכור שהמחויבות שלנו לחקלאים היא טוטאלית
אבי דיכטר:
      אבל יש גם מחויבות לציבור
אבי דיכטר:
 הנחיתי את האנשים אצלי שאנחנו עובדים על מזון ביתר ולא על מזון בחסר
אבי דיכטר:
 הסיבות לכך מגוונות ואני אמנה שתיים, שלוש סיבות
אבי דיכטר:
 תיראו, אמרתי קודם, אנחנו בסוף ההתחלה
אבי דיכטר:
 אתה יכול לבנות על יבוא ופתאום מסתבר לך שצינור הייבוא הזה נסגר בגלל מדיניות לאומית של אותה מדינה
אבי דיכטר:
 אתה אף פעם לא יכול לדעת מה תהיה המדיניות של תורכיה ומה תהיה המדיניות של ירדן, בהינתן מהלך לחימתי גדול יותר, עוצמתי יותר בדרום או בצפון או גם וגם
אבי דיכטר:
      הדבר השני
אבי דיכטר:
 גם כשאוניות מגיעות, הן צריכות להגיע לנמל
אבי דיכטר:
 אז יש את נמל חיפה ואת נמל אשדוד
אבי דיכטר:
 אשדוד כבר בבעיה בגלל הרקטות
אבי דיכטר:
 אתה יכול למצוא את עצמך רק בנמל חיפה
אבי דיכטר:
 אוניות יכולות לייבא והשינוע של הירקות בים זה שבוע
אבי דיכטר:
 שבוע מקטיף עד הנמל
אבי דיכטר:
 הוא לא יכול לפרוק בנמל ואז הירקות פג תוקף, אתה יכול לזרוק לדגים
אבי דיכטר:
      הנחיתי לבדוק את השער הדרומי שלנו באילת ולבדוק ייבוא ממקומות אחרים היה ונדרש
אבי דיכטר:
 זאת אומרת, אנחנו את נושא הפיצוי רוצים לבנות על כך שגם אם יהיה כאן גידול ביתר, יהיה אפשר לפצות את המגדלים
אבי דיכטר:
      למשל, החלב
אבי דיכטר:
 מועצת החלב נתנה היתר לייצר חלב ללא מכסות
אבי דיכטר:
 מי שמבין, זאת החלטה מאוד נועזת ואנחנו בירכנו על זה
אבי דיכטר:
 יהיה יתר חלב אז ייבשו ויעשו מזה אבקת חלב
אבי דיכטר:
 מה שלא יהיה, יהיה פיצוי
אבי דיכטר:
 גם על אבקת חלב בעצם צריך פיצוי
אבי דיכטר:
 אז יהיה פיצוי אבל אתה לא יכול להרשות לעצמך תופעה של מדפים ריקים
אבי דיכטר:
 תיראו, מדפים ריקים זה לא עניין של צריכה, זה עניין מורלי בכלל
אבי דיכטר:
 אגב, בתחילת המלחמה היו מדפים ריקים
אבי דיכטר:
 למה? המרלו"גים היו מפוצצים, משאיות עמדו ליד המרלו"גים כי היו חסרים נהגים
אבי דיכטר:
 לשמחתי, אנחנו עזרנו ועוד משרדים עזרו והרשתות תיגברו והיום המדפים מלאים
אבי דיכטר:
 אנשי מקצוע אומרים שהמדפים מלאים, הצריכה היא נורמלית
אבי דיכטר:
 כשהמדפים ריקים הצריכה היא לא נורמלית כי התחושה היא שהולכים לכאוס
אבי דיכטר:
 הצריכה היא ביתר אבל מסיבות של היסטריה
אבי דיכטר:
      אתמול נקבעה מתכונת פיצוי שלדעתי היא די טובה בנסיבות העניין אבל לא די טובה בנסיבות אבסולוטיות
אבי דיכטר:
 אנחנו צריכים כמובן לתפור את הנושא, אבל אנחנו לא רוצים לייצר מציאות שבה יש תחושת מחסור
אבי דיכטר:
 מספיק שנמלים נסגרים והנה אתה נכנס לתחושת מחסור
אבי דיכטר:
 אנחנו רוצים להגדיל את הייצור
אבי דיכטר:
      אתם מכירים את הקו שלי
אבי דיכטר:
 אמרתי שעשר שנים השוק המקומי מקבל מהחקלאות 2 מיליון טון ירקות ופירות
אבי דיכטר:
 לדעתי זה 20 שנה אבל אני לא רוצה להרגיז אנשים
אבי דיכטר:
 10 שנים 2 מיליון טון
אבי דיכטר:
 גדלנו באוכלוסייה ב-25% ואנחנו מייצרים 2 מיליון טון
אבי דיכטר:
 אמרתי שאנחנו נגדיל את הייצור, נקודה
אבי דיכטר:
 את כל אמצעי הייצור אנחנו נשכלל
אבי דיכטר:
 נביא יותר עובדים זרים
אבי דיכטר:
 עשינו זאת ולצערי המלחמה שבשה את זה
אבי דיכטר:
 את המים נוריד, את המים המושבים בוודאי
אבי דיכטר:
 לא כמו שראיתי עכשיו איזה מסמך שרשות המים רוצה להוריד 11 אגורות בשפד"ן
אבי דיכטר:
 להוריד ב-11 אגורות, מ 1
אבי דיכטר:
67 ל-1
אבי דיכטר:
56 שקלים
אבי דיכטר:
 חבר'ה, אני לא רוצה לפתוח בהרצאה על השפד"ן, אני רק מביא את זה לדוגמה כאבסורד ואנחנו לא יכולים להרשות את זה
אבי דיכטר:
 אנחנו לא יכולים להמשיך מול החקלאים בסוגיות של אמצעי ייצור בנימוקים של פעם
אבי דיכטר:
 די, חבר'ה אנחנו לא שם ולא נהיה שם
אבי דיכטר:
      אני אומר את זה כהחלטה שמתבשלת עכשיו
אבי דיכטר:
 אנחנו רוצים שחקלאים ייצרו
אבי דיכטר:
 לכן, במנגנון הפיצוי שנקבע לחקלאים, נקבעו שני מסלולים
אבי דיכטר:
 מסלול אחד: מי שלא רוצה לייצר ואנחנו לא יכולים לחייב אותו בכוח לייצר
אבי דיכטר:
 מסלול שני למי שרוצה לייצר