GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
 וכל פעם אני מקבל בדיוק את אותה תשובה: "אני מתנצלת שאין בידי את הנתון שאתה צודק שאתה צריך לקבל אותו ושהוא צריך להיות
אליהו מרידור:
 אבל אני לא בעלת התפקיד, אז שנייה אני הולכת לבדוק, כי בעל התפקיד כרגע לא נמצא איתנו בזום"
אליהו מרידור:
 זאת ההתנהלות שאני מקבל מכם
אליהו מרידור:
 אתם משרד החוץ
אליהו מרידור:
 אתם משרד החוץ, אתם מייצגים אותנו בעולם
אליהו מרידור:
 וכל הקשרים הקונסולריים מתנקזים דרככם
אליהו מרידור:
 בלתי מתקבל על הדעת שאת לא יודעת להגיד לי מהם הנתונים שנמסרו שאיתם כוחות הזיהוי והחילוץ אמורים לעבוד
אליהו מרידור:
 שאנחנו אמורים להסתייע ולהבין את זה
אליהו מרידור:
 בלתי מתקבל על הדעת
אליהו מרידור:
 איך אפשר לדעת שפנינו לכלל משפחות מנותקי הקשר בקבלת בקשת DNA, בשביל לבדוק אם יש התאמה עם הנתונים ועם הפרופיל הגנטי שהצליחו להרכיב בעמל רב במכון לרפואה משפטית? בלתי מתקבל על הדעת
אליהו מרידור:
 לי אתם לא יכולים לספר סיפורים
אליהו מרידור:
 ביום יום שלי מתחילת המלחמה אני נמצא בשורה
אליהו מרידור:
 אני בקשר רציף עם ד"ר חן קוגל
אליהו מרידור:
 אני יודע מהם הצרכים
אליהו מרידור:
 קחי לך הפסקה 10 דקות
אליהו מרידור:
 תחזרי אליי עם כל תשובה שלא תהיה
ענבל משש:
אדוני אולי רוצה שאני אתן איזה שהוא עדכון מהפגישה שהייתה לנו עם השגרירה התאילנדית? היא מסרה לנו מספרים
ענבל משש:
 אני יכולה רגע לחזור עליהם, אם זה יספק
ענבל משש:
 אני יכולה גם להגיד שגם לנושא הזה של DNA גם זה עלה בדיון
ענבל משש:
 אני אשמח אחר כך לשתף בכל מה שעלה במסגרת מצומצמת
אליהו מרידור:
לפני שאת סוקרת, אני מקבל את זה
אליהו מרידור:
 אבל זה חלילה לא מחליף את הדרישה האלמנטרית שלי ממשרד החוץ
אליהו מרידור:
 בושה
ענבל משש:
הפגישה הייתה ב-29 לחודש
ענבל משש:
 אז השגרירה הייתה שהיו 26 הרוגים שזוהו, 18 עובדים שנפגעו, 6 עדיין מאושפזים מתוך ה-18
ענבל משש:
 אחד ממש במצב לא טוב
ענבל משש:
 ו-40 נעדרים
ענבל משש:
 זה הנתונים שקיבלנו מהשגרירות התאילנדית במסגרת הדיון שהיה איתם
ענבל משש:
      אני אגיד שיש שם צוות שהוטס במיוחד מתאילנד והיו שם נציגים כמובן מהצבא שעוסקים בנושא של הזיהוי וגם מהמשטרה
ענבל משש:
 ועובדים בצוותי עבודה משותפים על הנושא הזה
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שאם אני מבין נכון מדברייך ואני סוכם, היום שגרירות תאילנד לא יכולה לחייג ולשמוע מעבר השני של הקו 90 אזרחיה
אליהו מרידור:
 26, 18, 6, 40
ענבל משש:
ה-18 נפגעו
אליהו מרידור:
אוקיי, נגרע אותם
אליהו מרידור:
 נגרע אותם
אליהו מרידור:
 84
ענבל משש:
אז 26 הרוגים
ענבל משש:
 זה יכול להיות שכבר השתנה, כי זה היה ב-29 לחודש וכבר עכשיו עדכנו על עוד אחד, אז אני לא יודעת להגיד
ענבל משש:
 אבל נכון ל-29 לחודש זה היה 26 הרוגים שזוהו ו-40 נעדרים
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שאם המכון לרפואה משפטית מבקש דגימות DNA בשביל להשוות לנתונים שאצלו התקבלו, הוא מבקש מ-40 משפחות
ענבל משש:
 זה מה שעלה מול השגרירות
אליהו מרידור:
40 מנותקי קשר שלא יודעים מה עלה בגורלם
ענבל משש:
הנושא הזה גם עלה בשיח, בפגישה שהייתה
ענבל משש:
 אני אשמח לעדכן
אליהו מרידור:
 רוצה רגע להרחיב לי על עניין ה-DNA?
ענבל משש:
לא, זה לא המומחיות שלי כמובן, אבל ממה שנכחתי בשיחה - - -
אליהו מרידור:
את יודעת שזה מטופל
ענבל משש:
כן, אני יודעת
ענבל משש:
 חד משמעית כן
ענבל משש:
 ואני אגיד שזה בתיאום מוחלט עם התאילנדים
ענבל משש:
 בתיאום מוחלט
ענבל משש:
 נקבע שם איזה שהוא תהליך
ענבל משש:
 אבל זה בתיאום איתם ואני אשמח אחר כך
אליהו מרידור:
אוקיי, מעולה
אליהו מרידור:
 מה עם שאר המדינות?
ענבל משש:
אני נכחתי בדיון הזה, עם התאילנדים שהם נפגעו
אליהו מרידור:
 תודה גברתי
אליהו מרידור:
 טוב, אנחנו ננסה רגע להבין על תהליכי הטיפול וההתייחסות קודם כל של אלו שנרצחו
אליהו מרידור:
 אם נוצר קשר עם המשפחות
אליהו מרידור:
 מי יוצר את הקשר עם המשפחות לטובת מתן פיצויים כקבוע בחוק
אליהו מרידור:
 טובת פיקדון שישוחרר, שכר שעדיין לא הגיע
אליהו מרידור:
 העברת מברק ניחומים
אליהו מרידור:
 אני מניח שעל זה יוכלו לענות לי ביטוח לאומי
אליהו מרידור:
 שלום גב' גבאי
נטלי גבאי:
צוהריים טובים
נטלי גבאי:
 נטלי גבאי, מנהלת אגף סיעוד
נטלי גבאי:
 אז ככה: התייחסנו לזה גם בדיון הקודם ואני אומר את זה שוב
נטלי גבאי:
 הביטוח הלאומי מסתכל על עובדים זרים בדיוק כמו על אזרחי המדינה
נטלי גבאי:
 ברמת הטיפול בתביעות אנחנו מן הסתם יוצרים קשר עם משרד החוץ ומעבירים את הנתונים
נטלי גבאי:
 אנחנו משלמים למשפחות בדיוק את אותן הטבות שאנחנו נותנים לתושבי המדינה
נטלי גבאי:
 אין שום הבדל בינם לבין מי שגר פה
נטלי גבאי:
 אנחנו מטפלים גם בהטסת הגופות לחו"ל ומממנים את זה
נטלי גבאי:
 אז כך שאיזה הבהרה נדרשת מצדנו בעניין הזה?
אליהו מרידור:
 לגבי המדיניות אני מבין, סקרת את זה בפניי, אני חשוף לזה
אליהו מרידור:
 ישר כוח בכלל למדינה
אליהו מרידור:
 אני שואל אם כל אותם 26 משפחות של הרוגים שזוהו מתאילנד לדוגמה, האם השלמתם את אותו תהליך? יצרתם קשר, ניחמתם, הסדרתם מתן פיצויים, שחררתם פקדון, וידאתם שהשכר שלא שולם הועבר
נטלי גבאי:
לעניין השכר אגף פעולות איבה לא מטפלים בזה
נטלי גבאי:
 אבל לעניין שאר הדברים אני לא יכולה להגיד לך סטטוס לגבי כל אחד
נטלי גבאי:
 אבל יצרנו קשר לגבי כלל האנשים, מן הסתם, כל מי שנרצח ואנחנו יודעים עליו אז כבר יצרנו קשר
אליהו מרידור:
זאת אומרת שכל 26 המשפחות ששכלו את יקיריהם מתאילנד קיבלו פנייה להסדרת מתן הפיצויים וההכרה שלהם כנפגעי פעולות איבה
נטלי גבאי:
קיבלו איזה שהיא פנייה
נטלי גבאי:
 אני לא יכולה להגיד עד איזה גבול ובאיזה סטטוס כל אחד נמצא
אליהו מרידור:
לא מספיק לי
נטלי גבאי:
אבל כולם קיבלו איזה שהיא פנייה
נטלי גבאי:
 וטיפלנו, כל עובד זר כזה שזוהה, אז גם טיפלנו בהעברת הגופה ומימנו את זה, מן הסתם
נטלי גבאי:
 ולצורך העניין, גם יש פנייה לעניין התשלום
אליהו מרידור:
אז אני אשאל שאלה קצת יותר פשוטה
אליהו מרידור:
 מבין כלל החללים האזרחיים שזוהו, הביטוח הלאומי יצר קשר והסדיר את נושא הפיצויים עם כלל המשפחות שלהם?
אליהו מרידור:
 למה התשובה המאוד החלטית הזאת, והצודקת הזאת נכונה כלפי כמות גדולה של נפגעים ולא יודעת להיות החלטית לגבי 26 משפחות?
נטלי גבאי:
ככה: מכיוון שנושא התשלומים הוא טיפה אחר מאזרחים שנמצאים פה בארץ ויצירת הקשר היא יותר מורכבת
נטלי גבאי:
 אז אני כן יודעת לומר בוודאות שיצרנו קשר עם כולם ונעשתה איזה שהיא פנייה
נטלי גבאי:
 לא יכולה לומר עדיין מבדיקה איפה כל אחד מהמקרים האלה עומדים
נטלי גבאי:
 ולכן הדיוק שלי היה בעניין הזה
נטלי גבאי:
 אבל קשר נוצר עם כולם, עם כלל הפצועים ועם כלל החללים ועם המשפחות
נטלי גבאי:
 ביטוח לאומי או תיאם מפגשים או איזה שהן שיחות
נטלי גבאי:
 אנחנו על זה לגמרי
אליהו מרידור:
 אז אני אומר לך למה אני שואל את זה ככה ואני מתעכב על זה
אליהו מרידור:
 אני אספר לכם מקרה, שרובנו נחשפנו אליו, לגבי אירוע מצער שקרה בזיקים
אליהו מרידור:
 בתוך מיגונית
אליהו מרידור:
 רובם נרצחו, חלק קטן נפצעו, ושניים או שלושה ניצולים שהצליחו להסתתר מתחת לגופות ולמרוח את עצמם בדם ניצלו, ברחו
אליהו מרידור:
 ובשלוש או ארבע תחנות מהרגע שהם יצאו מהמיגונית הם הודיעו שישנם עוד קורבנות שיתכן שחלקם בחיים באותה מיגונית
אליהו מרידור:
 תמיד אמרו הודענו גם למחסום ההוא והודענו גם לרופא הזה
אליהו מרידור:
 שלוש או ארבע תחנות כאלה
אליהו מרידור:
 אף אחד אף פעם לא צלל ואמר אוקיי, בוא נוודא שזה גם מיושם
אליהו מרידור:
      זה שיצרתם קשר זה מעולה
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת איך אני מקבל מכם סטטוס לגבי כל משפחה ומשפחה של אותם נרצחים
אליהו מרידור:
 תכף אני עובר בדיוק באותו משקל גם על אלה שנפצעו
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת איך אתם באמת מיישמים את הכוונות והמדיניות היפיפייה והטהורה של מדינת ישראל
אליהו מרידור:
 לא רק 'יצרנו קשר ואמרנו שמגיע להם'
אליהו מרידור:
 שלב הבא גם צריך ליישם את זה
אליהו מרידור:
 כמו שידעתם לעשות את זה כלפי כלל אזרחי ישראל שנפלו, כנ"ל זה צריך להיות כלפי אותם עובדים זרים
נטלי גבאי:
אז כמו שעשינו את זה כלפי כלל אזרחי מדינת ישראל, עשינו את זה גם כלפי העובדים הזרים
נטלי גבאי:
 אם בסופו של יום העברנו, הטסנו גופות וטיפלנו, אז נוצר קשר יותר מנוצר קשר
נטלי גבאי:
 יש פה תהליך שהוא עובד והוא קיים
נטלי גבאי:
 ואם צריך לעדכן בסטטוס לגבי 26 המשפחות האלה אנחנו נעדכן
נטלי גבאי:
 זה קודם כל העניין הזה
נטלי גבאי:
 איפה זה עומד ובאיזה שלב כל טיפול
נטלי גבאי:
      שילמנו גם מענקים לכולם
נטלי גבאי:
 זה משהו שאנחנו כבר יכולים לומר אותו
נטלי גבאי:
 אבל משהו שהוא יותר פרטני לגבי כל אחד מהמשפחות אנחנו נוכל לבדוק
אליהו מרידור:
אני אשמח לקבל את אותה התייחסות פרטנית כלפי גם ה-18 שנפצעו
אליהו מרידור:
 וכנ"ל כלפי הנפגעים ממדינות אחרות
אליהו מרידור:
 כן, בבקשה אלי כהן מוגרבי
אלי כהן מוגרבי:
אני רוצה להתייחס בשני משפטים
אלי כהן מוגרבי:
 אחד, אני מרכז את החקלאות בשדות נגב ולצערי גם אצלי נהרגו זרים
אלי כהן מוגרבי:
 אבל אני רציתי להתייחס לנפאלים שנהרגו שם
אלי כהן מוגרבי:
 נהרגו 10 נפאלים
אלי כהן מוגרבי:
 ויש נעדר נפאלי שלא שמעתי אותו עכשיו ברשימה שדיברו ממשרד החוץ בדיווח
אלי כהן מוגרבי:
 יש לי שלושה פצועים
אלי כהן מוגרבי:
      אז ככה, הטיפול של ביטוח לאומי בנושא הפצועים הוא טיפול נכון, מצוין
אלי כהן מוגרבי:
 מטפלים בהם, ממלאים להם את הטפסים, טופס 580 או 520
אלי כהן מוגרבי:
 העניין הוא עם אלה שנמצאים בנפאל
אלי כהן מוגרבי:
 אני בקשר און ליין עם השגריר בנפאל
אלי כהן מוגרבי:
 לא ידוע לי עד אתמול שיצרו קשר ביטוח לאומי עם המשפחות בנפאל
אלי כהן מוגרבי:
 אני יצרתי קשר עם ביטוח לאומי, דיווחתי להם הכול
אלי כהן מוגרבי:
 ביקשו נתונים, ביקשו מספרי חשבונות בנק, ביקשו לתאם דברים
אלי כהן מוגרבי:
 אבל עדיין לא יצרו איתם קשר לפי מיטב ידיעתי
אלי כהן מוגרבי:
ואני עדיין לא יודע איפה זה מתקדם
אלי כהן מוגרבי:
 לגבי זיהוי הגופות, זוהו רק חמש גופות מתוך הקבוצה שנהרגו בעלומים
אלי כהן מוגרבי:
 תודה
אליהו מרידור:
 אז קיבלתי תשובה
אליהו מרידור:
 היא חלקית
אליהו מרידור:
 אני עדיין נותן לכם קרדיט ואני מבקש לקבל את ההתייחסות שלכם בכתב
אליהו מרידור:
 אני מניח שעד מחר בצוהריים זה מספיק זמן ללקט לי את הנתונים ולהתייחס אליהם?
נטלי גבאי:
נשתדל לעשות את זה כמה שיותר מהר
אליהו מרידור:
אין משרד ממשלתי שזה לא מטבע לשון שלו
אליהו מרידור:
 מתי? כמה שיותר מהר
אליהו מרידור:
 ואיך עושים? ביעילות הגבוהה ביותר
נטלי גבאי:
אני לא יכולה להתחייב
אליהו מרידור:
 אז בואי תאמרי לי כמה זמן אתה יכולה להתחייב?
נטלי גבאי:
לא, אני מניחה שעד יום חמישי אנחנו נוכל לתת את הנתון הזה
אליהו מרידור:
קיבלתי
נטלי גבאי:
חשוב רק להבהיר, ברגע שיש הודעה פורמלית רק של חמישה נפאלים הביטוח הלאומי מסתכל רק על חמישה
נטלי גבאי:
 עד שאין איזה שהיא ודאות אם אדם הוא באמת זוהה, אז מבחינתנו הוא נעדר
נטלי גבאי:
 וצריך את זה לקחת בחשבון
אליהו מרידור:
מקבל, אני מקבל לחלוטין
אליהו מרידור:
 לחלוטין, בטח, מה השאלה בכלל?
אלכס מילר:
כבוד יושב הראש?
אליהו מרידור:
כן אלכס? ברוך הבא
אלכס מילר:
תודה
אלכס מילר:
 השאלה זה בעצם כל הזכויות של ביטוח לאומי
אלכס מילר:
 השאלה מה קורה בהעסקה ישירה? הרי גם עובדי החקלאות, גם עובדי הסיעוד, המעסיק הישיר שלהם יש להם מה שנקרא מישהו - - - אותם
אלכס מילר:
 מישהו צריך להעביר להם את השכר ואת הפיצויים
אליהו מרידור:
זה לעניין השכר
אלכס מילר:
גם את הפיצויים
אלכס מילר:
 וזה א' יכול להיות שגם אותם אנשים נפגעו
אלכס מילר:
 ו-ב', גם אם הם בעזרת השם בריאים ושלמים, הם בתקופה מאוד - - -
אליהו מרידור:
אני מיד נוגע גם בזה אלכס
אליהו מרידור:
 תודה רבה לך
אליהו מרידור:
 טוב, מי דואג לתכלל, להתייחס, לטפל, ברכוש עובדים זרים שנפגע? מי נותן על זה את הדעת?
קריאה:
שרפו את המגורים, לצערי
אליהו מרידור:
 עדיין, נגרם להם נזק
אליהו מרידור:
 מי יודע לתכלל את זה, להתייחס לזה, לשפות אותם?
רן לביא:
רשות המיסים אמורה לטפל בעניין הזה
רן לביא:
 עו"ד שירי לב רן, משרד העבודה
רן לביא:
 אני הממונה על זכויות עובדים זרים
רן לביא:
 מבדיקה שאנחנו עשינו מי שאמור לטפל בזה זה רשות המיסים
רן לביא:
 אבל מפנייה שאנחנו קיבלנו מבדיקה מול רשות המיסים נאמר לפונה שפנה בשם עובד, שרשות המיסים לא מכירה בעובדים הזרים ככאלו שזכאים מבחינת מס רכוש
אליהו מרידור:
את אמרת כרגע את דעתך או ידיעתך לגבי האחריות שלהם?
רן לביא:
אני אומרת שמבחינת מיטלטלין, כשיש פגיעה או צריך לקבל איזה שהוא פיצוי בעקבות המצב, הערכאה שאחראית על כך, הרשות שאחראית על כך היא רשות המיסים
רן לביא:
 אבל כאשר נעשתה פנייה לרשות המיסים בעניין הזה לגבי - - -
אליהו מרידור:
ומה עשיתם עם זה?
רן לביא:
אנחנו פנינו לרשות המיסים
אליהו מרידור:
 מה עשיתם עם זה כשהם אמרו לכם שעל פי ההבנה והגישה שלהם ההתייחסות לעובדים הזרים במקרה הזה שונה?
רן לביא:
אז הדברים האלה נעשו היום
רן לביא:
 אנחנו פנינו וטרם קיבלנו תשובה
אליהו מרידור:
טוב, אני אשמח לקבל את התייחסותם דרכך
אליהו מרידור:
 בסדר? הואיל ואתם פניתם
רן לביא:
מאה אחוז
אליהו מרידור:
מה קורה עם מתן תמיכה נפשית לעובדים הזרים שחוו את התופת ושרדו? מי נותן לזה מענה?
ענבל משש:
אמרתי שבפעם הקודמת, ואני גם אדגיש עכשיו, יש קו פניות לעובדים הזרים, הוא נפתח לכולם החל מה-7 באוקטובר
ענבל משש:
 ובמסגרת קו הפניות ניתן לקבל גם תמיכה נפשית מעובד סוציאלי של רשות האוכלוסין וההגירה באמצעות מתורגמן
ענבל משש:
 אז זה גם מענה שניתן בקו הפניות
אליהו מרידור:
זה לא מענה שאמור להינתן על ידי הביטוח הלאומי?
ענבל משש:
היא יודעת להגיד לגבי הביטוח הלאומי
ענבל משש:
 אני יודעת להגיד על מענה שאנחנו יזמנו כדי לתת
אליהו מרידור:
יוזמה מבורכת
אליהו מרידור:
 אבל אם היא קיימת אז לוודא רק שאין כפל, שבשביל לא לבזבז אנרגיות
נטלי גבאי:
אנחנו כמובן כל מי שהוכר כנפצע זכאי לקבל טיפולים של תמיכה נפשית
נטלי גבאי:
 גם מי שאין לו הכרה כנפגע פעולות איבה ועדיין צריך לקבל זכאי לקבל טיפולים במרכזי החוסן
אליהו מרידור:
בדיוק הובלת אותי לשאלה הבאה שלי
אליהו מרידור:
 זה קורה לך כמה פעמים
אליהו מרידור:
 כמה עובדים זרים פנו למוסד לביטוח לאומי כדי לקבל הכרה כנפגעי פעולות איבה?
נטלי גבאי:
הנתון הזה שקוף במערכות שלנו
נטלי גבאי:
 בגלל שההתייחסות היא מאוד זהה למי שבעצם תושב ומי שהוא תושב חוץ או עובד זר לצורך העניין, אז צריך לעשות את זה בצורה פרטנית ולהוציא את זה מהמערכות
נטלי גבאי:
 זה משהו שכרגע לא עשינו, כי יש לנו המון המון תביעות לטפל בהן
נטלי גבאי:
 וככל שיידרש בעתיד נראה איך אנחנו מוצאים לזה זמן
אליהו מרידור:
 אז זאת אומרת שלא פנו אליכם
אליהו מרידור:
 איך אתם מנגישים את האפשרות? במגוון שפות, באמצעות הוצאת אגרות?
נטלי גבאי:
אני לא יכולה לומר אם פנו אלינו או לא פנו אלינו
נטלי גבאי:
 זה נתון שלא קיים ברשותנו בשלב הזה
אליהו מרידור:
 אז בואי תוסיפי לך עוד משהו לאותו נתון שאני זקוק לו
אליהו מרידור:
 טוב, אז לפני שאנחנו נעבור הלאה אנחנו נתחיל קודם כל עם סקירה והתייחסות של משרד העבודה
אליהו מרידור:
 עו"ד שירי, אבקש לדעת באילו מקרים חלה חובת הודעה מראש לפני התפטרות בזמן מלחמה
אליהו מרידור:
 אני יודע שבענף הסיעוד האשרה מותנית בכך
אליהו מרידור:
 ולדעת האם מבחינתכם, במידה ולא נוהגים כך, האם ההגדרה היא הגדרת נטישה של העובד את המטופל?
רן לביא:
אז אדוני, ברשותך אני אחלק את התשובה לשתיים
רן לביא:
 קודם כל, אנחנו מתייחסים אל העובדים הזרים, ללא קשר כרגע לענף שבו הם מועסקים, כמו לכל עובד אחר
רן לביא:
 זאת אומרת, אין מבחינתנו הבחנה בעניין הזה בין היות העובד זר או ישראלי מבחינת המצב החריג, מצב החירום שחל כרגע
רן לביא:
 ולכן אנחנו אומרים שכאשר רוצים לעשות סיום של יחסי עבודה, אז יחולו דיני העבודה שחלים כרגע
רן לביא:
 עכשיו, אני לרגע קופצת רק לשאלה השנייה לפני שאני חוזרת לשאלה הראשונה
רן לביא:
 עניין הנטישה הוא עניין, אני אומרת את זה בלי שום קשר למצב כרגע
רן לביא:
 נטישה היא עניין פלילי
רן לביא:
 כאשר עובד עוזב ללא מתן הודעה מוקדמת או עוזב מהרגע להרגע אנחנו עדיין לא רואים בדבר הזה כנטישה
רן לביא:
 נטישה היא בהתאם לחוק השארה של חסר ישע ללא - - -
אליהו מרידור:
לא, לא, לא, מה פתאום
אליהו מרידור:
 מה פתאום, חד משמעית, אני לא מסכים לקבל את זה
אליהו מרידור:
 לא כל עובד זר מועסק אצל מטופל סיעודי
אליהו מרידור:
 ועובד שנוטש את המעסיק שלו בחקלאות, המעסיק הוא לא חסר ישע
קריאה:
הוא חסר ישע
אליהו מרידור:
בהגדרה שלו, בהגדרה שלו ובטרמינולוגיה זה ילד או מוגבל ניידות שלא מסוגל להגן על עצמו
אליהו מרידור:
 חקלאי שכל עולמו חרב כמעט ברגע, שהיבול שלו כמל וכל התוכניות שלו מתבטלות וזה מפעל חייו שיורד לטמיון ברגע ועובד נוטש אותו, הוא נוטש חסר ישע
אליהו מרידור:
 בסדר? בואו, חשוב רגע שנבין את זה
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת מבחינתכם באילו מקרים חלה חובת הודעה מראש, מה עושים בשביל לא לעודד את זה
אליהו מרידור:
 אם יש בן אדם שמגדל פלפלים בעוטף עזה, אבל גם תפוזים ברעננה ועובד מחליט שהוא לא רוצה להישאר והוא מודיע שעוזב
אליהו מרידור:
 כשהמעסיק יודע לספק לו חלופת הכנסה, בוודאי לתקופת המלחמה באזור בטוח יותר
אליהו מרידור:
 והעובד בכל מקרה מחליט שהוא נוטש אותו ועוזב, הוא נטש חסר ישע
אליהו מרידור:
 תתרגלו, אנחנו בימי מלחמה וכך צריך להסתכל על זה
רן לביא:
אז אני בהחלט מבינה מה אדוני אומר
רן לביא:
 ועדיין אני לפחות חייבת להיות כפופה למבחנים המשפטיים
רן לביא:
 אנחנו בהחלט לא מעודדים עכשיו עזיבה כתופעה או לא, בטח ובטח לא קוראים לאיזה שהיא עזיבה כזאת
רן לביא:
 אנחנו כן אומרים שיחול הדין בכל מה שקשור בסיום יחסי עבודה
רן לביא:
 בוודאי שעובד צריך לתת הודעה מוקדמת
רן לביא:
 הכללים הרגילים חלים
אליהו מרידור:
כן, עוד פעם, אבל זה לא רגיל ולא בזמן רגיל
אליהו מרידור:
 ואני מבקש לדעת האם אתם מבצעים הבחנה בין ימי שגרה לימי מלחמה?
רן לביא:
כן
רן לביא:
 אז בוודאי שאנחנו מבצעים את ההבחנה הזאת
אליהו מרידור:
במה היא באה לידי ביטוי?
רן לביא:
בכל הנוגע למקומות
רן לביא:
 למשל אנחנו בודקים האם מקום העבודה הוא כזה שבהוראת פיקוד העורף הוא נסגר? האם ניתן להגיע למקום העבודה? האם מקום העבודה מוגן? זאת אומרת, ברור שהמצב כרגע, מצב החירום כרגע מצריך להסתכל על עוד נסיבות
אליהו מרידור:
מה הבקרה שבאמצעותה אתם באמת מאפיינים את זה? כי לי יש איזה שהיא הצעה אופרטיבית
אליהו מרידור:
 אבל לפני שנגיע אליה אני רוצה קודם כל ללמוד איך אתם מתנהגים היום
אליהו מרידור:
 לא יודע, אם עכשיו לדוגמה מר מוגברי, יש לו חלקת גידול של תפוחי אדמה בעוטף, ב-07
אליהו מרידור:
 הוא לא יכול באמת לתפעל את האופרציה שם
אליהו מרידור:
 אפילו קומביין הוא לא יחשוף שם לשטח
אליהו מרידור:
 הגיע אליו עובד ואומר לו 'תשמע חביבי, אני פה לא עובד'
אליהו מרידור:
 אומר לו 'כמובן, אין שום בעיה
אליהו מרידור:
 בוא תעבור לשטח גידול חקלאי שלי בערבה התיכונה או צא לנוח באיזה שהוא בית הארחה בערד ואני משלם אותו וכשהמצב יירגע תחזור לעבודה'
אליהו מרידור:
 הוא אומר לו 'לא, לא, אני עוזב
אליהו מרידור:
 אני לא נשאר'
אליהו מרידור:
 האם זה נכנס תחת הגדרה של נטישה או לא?
רן לביא:
אז אני עוד פעם אומרת, אנחנו לא משתמשים במונח 'נטישה'
רן לביא:
 אנחנו משתמשים, בעצם בודקים האם העובד, אוקיי
רן לביא:
 הדוגמה שאדוני נתן היא דוגמה מצוינת
רן לביא:
 אני אתייחס אליה
רן לביא:
 במקרה כזה בהחלט העובד יש לו חלופה לעבוד במקום עבודה בטוח, כפי שאדוני ציין
רן לביא:
 ולכן אם הוא אומר אני בכל זאת לא מעוניין למעשה הוא מודיע על ההתפטרות שלו, על כל הכללים שחלים
אליהו מרידור:
ואז בתוך זה הוא לא זכאי לפיצויי פיטורים
אליהו מרידור:
 חברים, מידי פעם ככה מבליח לי שאני מבין כמעט מההתחלה כמעט את הסוף
אליהו מרידור:
 מידי פעם
אליהו מרידור:
 אני שואל שאלה, אני רוצה ללמוד את התהליכים הסדורים
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת אם נתנו על זה את הדעת, רוצה לדעת אם מבינים את האינטרפרטציות
אליהו מרידור:
 יש לי גם הצעה
אליהו מרידור:
 לא, אני רק מנסה רגע להבין
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת לקראת מה אנחנו הולכים להתעורר מחר
אליהו מרידור:
 כי חקלאי, לא מספיק שמפעל ידיו, מפעל חייו התרסק תחת הידיים שלו על לא עוול בכפו והוא נכנס לחובות עתק, הוא בעוד חצי שנה-שנה הולך לקבל איזה שהיא תביעה שהוא לא יודע לצאת ממנה
אליהו מרידור:
 אז אני הולך לרסק לו גם את הנפש וגם את המשפחה שלו
אליהו מרידור:
 ומה? כדי שאני אסתמך על עגבניות מטורקיה? לשם אני אגיע? איך אני מעודד? איך אני שומר על האינטרסים הלאומיים שלנו אם לא נגן עליהם? איך? באותה נשימה שאני רוצה לשמור ולהגן ולכבד את העובדים, לפחות באותה מידה
אליהו מרידור:
 בואו, שנייה, בואו נתעורר טיפה
אליהו מרידור:
 לפחות באותה מידה חייב לדאוג למעסיקים
רן לביא:
אז בעניין הזה, אדוני, אני חייבת להצטרף לדברים האלה
רן לביא:
 אני אומר שבוודאי שגם במקרה שלי, ביחידה שלנו, אנחנו בהחלט מסתכלים על המקרה עצמו ובודקים
אליהו מרידור:
איך אתם מסתכלים? באמצעות איזה מנגנון? איך זה משתקף אליכם?
רן לביא:
אז אני אומרת, אני רוצה רק להגיד שמעבר ליחידה שלנו שמטפלת בזכויות של העובדים הזרים, משרד העבודה מסתכל בהחלט על התמונה הכוללת ולוקח כשיקול בהחלט גם את האינטרס של המעסיקים ואת האינטרס של העובדים כאחד
רן לביא:
 זאת אומרת, אין כאן איזה שהיא התייחסות נקרא לה אינטרסנטית
רן לביא:
 או זה שמסתכלים על זה מפריזמה אחת גברתי
אליהו מרידור:
הבנתי גברתי
רן לביא:
לגבי איך אני, איך זה נבחן אצלנו ביחידה? מגיעה אלינו פנייה ואנחנו בודקים את הפנייה בהתאם לנסיבות שלה
אליהו מרידור:
 אז לפני שאני אציע את ההצעה שלי ואני אקשיב לאורח שלנו, מי אדוני, מאיפה?
יוני דמרי:
יוני דמרי, מנהל התחום החקלאי בתנועת המושבים
אליהו מרידור:
אוקיי, תכף
אליהו מרידור:
 אז אני מבין מתוך דברייך, גברתי, שעמדת המדינה שכאשר יש חלופת העסקה במקום בטוח או חלופת שהות בטוחה ונעימה על חשבון המעסיק וחרף כל זאת העובד החליט לעזוב, אז העזיבה נחשבת התפטרות, על כל ההשלכות
אליהו מרידור:
 זו עמדת המדינה?
רן לביא:
זה לא קשור לעניין המנוחה, כן?
אליהו מרידור:
לא, לא, אני מסביר
אליהו מרידור:
 מגיע עובד שביום יום שלו עובד בעוטף ישראל
אליהו מרידור:
 היום לא יכול לעבוד שם
אליהו מרידור:
 הוא לא רוצה והמעסיק גם לא מנסה להפעיל אותו שם
אליהו מרידור:
 אומר המעסיק בוא בזמן הזה אני מגדל פלפלים בערבה התיכונה, שאינה חשופה לאותו מצב כאוטי שבו אנחנו נמצאים
אליהו מרידור:
 ואני, הנה, אני מספק לך מקום לשהות בו, דרך להתפרנס בה, באותו תחום שבעטיו הגעת לארץ
אליהו מרידור:
 הנה, אני מספק לך פתרון
אליהו מרידור:
 או לחילופין, אני מגדל רק בעוטף ישראל
אליהו מרידור:
 משכך, אין לי לספק לך מקום עבודה אחר, כי אני גם לא בקשרי חברות עם חקלאים אחרים באזורים אחרים
אליהו מרידור:
 אבל בינתיים שכרתי לך חדר עם עוד חבר שעובד איתך, לכו לאיזה שהוא בית הארחה במקום שהוא משוחרר מאותם עומסים ותחושות לא נעימות של המלחמה
אליהו מרידור:
 אני משלם את זה
אליהו מרידור:
 יהיה לך שם אוכל ושתייה ומקום לנוח בו ואפילו לשחות אולי
אליהו מרידור:
 כשתסתיים המלחמה תחזור לעבודה
אליהו מרידור:
 אומר העובד 'לא רוצה
אליהו מרידור:
 אני עוזב'
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שאני לא עוזב רק בגלל שעכשיו אני לא יכול לעבוד ומסוכן לשהות במקום שבו אני רגיל לשהות, אלא אני עוזב, זו ההחלטה שלי
אליהו מרידור:
 כי אמא שלי לחצה עליי, כי אשתי לא מוותרת לי, כי אני לא יודע מה
אליהו מרידור:
      אני רוצה להבין, האם לעמדת המדינה העזיבה הזאת נחשבת התפטרות?
רן לביא:
אז אני אומרת, ככלל כן
אליהו מרידור:
זהו, זה מה שרציתי לשמוע
רן לביא:
לא, ואני אומרת
רן לביא:
 רגע, שנייה, שנייה
אליהו מרידור:
לפעמים תשובה יכולה להיות פשוטה של כן או לא
אליהו מרידור:
 ענית לי 'כן', תודה
רן לביא:
רגע, רגע
רן לביא:
 אני אומרת, ככלל כן
רן לביא:
 אני גם רציתי להגיד לאדוני לעניין המנוחה שהמעסיק לא חייב להתחייב פה בבריכות שחייה וכדומה
רן לביא:
 פשוט צריך להציע חלופת עבודה, זה הכול
רן לביא:
 מה שכן, אני אומרת את ה-ככלל כן הזה מאחר ואנחנו לא מכירים, תמיד יכול לבוא איזה שהוא מקרה עם נסיבות ספציפיות ולכן אני אומרת את זה תחת ההסתייגות של נסיבות ספציפיות שכרגע אני לא יכולה להתייחס אליהם
רן לביא:
 אבל ככלל העיקרון הוא שכן
רן לביא:
      אין צורך, אני אומרת את זה, לא אמרתי את זה פעם ראשונה בדיון הזה
רן לביא:
 אני אמרתי את זה גם לפניות שהגיעו אליי עד היום מאז ה-7 באוקטובר
אליהו מרידור:
אז אני אשיב
אליהו מרידור:
 אני אשיב וזה הופך את היוזמה שאני מבקש לקדם עכשיו לברת התגבשות, לא רק נכונה, אלא הכרחית
אליהו מרידור:
 הכרחית
אליהו מרידור:
 כדי שבאמת אתם תוכלו לבחון אחד לאחד בשעת אמת ולכוון ולהגיע למסקנה, וכדי שנמנע מצב שבו עובדים זולגים כטרף קל לאותם עורכי דין נוכלים, המחכים להם בבתי המלון ובשדה התעופה – אני מציע שבאופן מיידי נדאג להקים גוף שיכול לפשר, לגשר ולתווך במחלוקות בין עובדים זרים למעסיקים על רקע המלחמה
אליהו מרידור:
 הלוואי וזה יהיה גם דבר שבשגרה, אבל קודם כל נדבר על ימי המלחמה
אליהו מרידור:
 כנראה עדיף במשרד העבודה, אצל ממונה זכויות עובדים זרים, בשיתוף כמה גורמים
אליהו מרידור:
 כדי שככל שישנן שאלות או נושאים שהשיח לגביהם הוא אפור ולא החלטי וחלוט, הוא יעלה, ישתקף, ייכתב וייחתם באותו מעמד בוררות ותיווך
אליהו מרידור:
 על ידי כך, אני אשמח, אגב, שביטוח לאומי ייקחו בזה חלק
אליהו מרידור:
 אבל במהות משרד העבודה זה הגוף שאמון
אליהו מרידור:
 בקצה, משרד העבודה זה הגוף שאמון מטעם ממשלת ישראל ומדינת ישראל לדאוג לזכויות העובדים
אליהו מרידור:
 כשהם כבר יחוו את דעתם והם יהיו חלק מתהליך, אף אחד לא יכול לטעון אחרת
אליהו מרידור:
 אף אחד לא יכול לבוא ולהגיד רק רגע, לא מוצו כלל הזכויות
אליהו מרידור:
      אז אני אבקש יותר מאוחר את התייחסותך ליוזמה שאני מבקש לקדם
אליהו מרידור:
 סדר רשות הידובר עובר כרגע ליועמ"ש הוועדה
אליהו מרידור:
 לאחר מכן אליך ואז אליך
נתן פלד:
אני רק רוצה להבהיר בנושא הזה
נתן פלד:
 השורה שנגעה בשתי נקודות: הודעה מוקדמת ופיצויי פיטורים
נתן פלד:
 בשניהם, גם בסעיף 10 לחוק הודעה מוקדמת וגם בסעיף 11 לחוק פיצויי פיטורים השאלה היא, ההגדרה של החוק היא שאין לדרוש מן העובד להמשיך לעבוד
נתן פלד:
 וזאת סוגיה עובדתית ומשפטית מורכבת
נתן פלד:
 לגבי פיצויי פיטורים אני גם אציין שהוגשה בשבוע שעבר הצעת חוק של חה"כ שרן השכל שחלה לא רק על העובדים הזרים, אלא באופן כללי
נתן פלד:
 ויש כאן גם עניין בענף הסיעוד יש את הנוהל של מתן אותה הודעה מוקדמת
נתן פלד:
 יש גם את העניין של התקנות של הפיקדון שבענף החקלאות לא פורסמו והיה על זה בג"ץ שאמר שזה מעלה קושי
נתן פלד:
 וגם היו מקרים, כפי שציינו בנייר העמדה של החקלאים, שהמדינה השתתפה בפיצויים האלה
נתן פלד:
 אז זאת סוגיה לא פשוטה
נתן פלד:
 וטוב לשמוע את העמדות של כלל הגורמים שקשורים לכך
אליהו מרידור:
 אני מקבל ומכבד מה שאדוני אומר
אליהו מרידור:
 אני רק אומר, הואיל והליך חקיקה, בוודאי חקיקה פרטית, הוא מורכב ומייגע ובזמן הזה נשתלים הזרעים במקום זרעי החמניות מה שנקרא, נשתלים לצערנו זרעי התביעות שהולכים ותופחים
אליהו מרידור:
 וכשהם יגיעו בצורת כתב תביעה זה כבר יהיה בשלב מאוחר ומתקדם יותר
נתן פלד:
ודאי שהרעיון של יושב הראש להקים מנגנון שימנע את הבעיות מראש
רן לביא:
אז עוד לפני המנגנון, אני רק רוצה להגיד לאדוני שאנחנו, כפי שאמרתי את זה גם בדיונים קודמים אני אומרת את זה גם עכשיו
רן לביא:
 אנחנו נותנים את המידע לעובדים בחינם
רן לביא:
 אנחנו לא גובים על זה שכר
אליהו מרידור:
למי שמבקש לדעת
רן לביא:
לא, אבל אנחנו גם נותנים ביוזמות על מנת להפיץ את המידע
אליהו מרידור:
את יודעת להתחייב בפניי שהמידע שאת מבקשת להעביר מגיע לכל מאה אחוז הפוטנציאליים קהל היעד?
רן לביא:
אז אני יודעת להגיד לאדוני שאני עושה את המקסימום, כמו למשל לפנות לשגרירות תאילנד, לנספח העבודה שנמצא בתאילנד
רן לביא:
 לשבת איתו מספר רב של שעות ולהסביר לו בדיוק את כל הזכויות שמגיעות לעובדים גם במהלך - - -
אליהו מרידור:
	ואת משוכנעת שהוא משוחרר באמת לתווך את החומר שאת מעבירה לו לכל אחד ואחד מהעובדים? מדובר באלפי עובדים
אליהו מרידור:
 כ-8,000 עובדים כבר עזבו את הארץ
אליהו מרידור:
 אנחנו יודעים כמה פיצוצים אנחנו הולכים לקבל מהם?
ענבל משש:
שירי, התראיינת גם לטלוויזיה התאית
אליהו מרידור:
אני לא מסתפק בזה
ענבל משש:
לא, יש וובינר שהוא עומד באתר עם כל ההסבר על הזכויות ששירי עשתה
ענבל משש:
 היא התראיינה יחד עם השגרירות, היא התראיינה לטלוויזיה התאילנדית כדי להסביר את כל הדברים האלו