GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מישל בוסקילה:
 על החלטה של בית הדין לעררים למעשה יש זכות ערעור לבתי המשפט, בהתאם לחוק בתי המשפט לעניינים מינהליים, ובהיבט הזה, כשההליך מגיע לבית המשפט אז למעשה מדובר בערעור, ובהתאם לתקנות סדר הדין האזרחי, המערער נדרש להפקיד ערובה, כלומר הוא נדרש להפקיד כסף בקופת בית המשפט כדי להבטיח את הוצאות המשיב
מישל בוסקילה:
 כלומר, במקרה שעובד זר לא שבע רצון מהחלטת בית הדין לעררים, הוא יכול להגיש ערעור לבית המשפט לעניינים מינהליים
אליהו מרידור:
אכן, אנחנו דנו בזה וקיבלנו מכם את ההתייחסות
אליהו מרידור:
 אני שבע רצון מהדרך שבה הגבתם אבל זה לא הדיון עכשיו
מישל בוסקילה:
פשוט זומנו גם לדיון הזה
מישל בוסקילה:
 חשבתי שזומנו על מנת שנוכל לתת התייחסות גם בעל פה לדברים
אליהו מרידור:
זה כרגע לא רלוונטי לדיון עצמו כי רוב הנוכחים לא מונחים בפרטים
אליהו מרידור:
 אני ניסיתי טיפה ככה לקפל את זה, אבל בכל מקרה תודה רבה רבה
מישל בוסקילה:
בשמחה
מישל בוסקילה:
 תודה לכם
אליהו מרידור:
גברת אביבה שמיל, ברוכה הבאה
אביבה איב-שמיל:
שלום
אביבה איב-שמיל:
 תודה רבה
אביבה איב-שמיל:
 שמי אביבה, אני הבת של ניצולת שואה, היא חולת אלצהיימר משנת 2014, ואני חברה במאבק נגד האלימות, שבראשה עינת קולמן
אביבה איב-שמיל:
     רציתי להוסיף משהו בנוגע למשרד הבריאות
אביבה איב-שמיל:
 הייתי מוסיפה ונותנת להם עוד משימה, להוציא איזשהו תדפיס, רשימה, איך לזהות אלימות נגד קשישים
אביבה איב-שמיל:
 איך אני זיהיתי אצל אמא שלי שהמטפלת הרביצה לה?
אליהו מרידור:
 זה קיים אצלם אבל עברו רק 20 שנה ולכן הם לא עוד לא פתחו את הנוהל
אביבה איב-שמיל:
הבנתי
אביבה איב-שמיל:
 אז אני עשיתי שיעורי בית
אביבה איב-שמיל:
 בפעם השלישית שאמא שלי, הרביצו לה, קראתי באיזשהו מקום איך לזהות אלימות אצל קשישים, הזנחה
אביבה איב-שמיל:
 אלימות, היא יכולה גם להיות אלימות בגוף
אביבה איב-שמיל:
 מה זאת אומרת?
אליהו מרידור:
שפת גוף
אביבה איב-שמיל:
כן, בשפת גוף
אביבה איב-שמיל:
 כשאני באה לבקר את אמא היא עמדה שם בתוך החדר ולא עזבה את החדר
אביבה איב-שמיל:
 ואז שאלתי את עצמי: רגע, אני קראתי בקריטריונים איך אפשר לאבחן, זה שהמטפלת, במקום ללכת לעניינה, להתקלח, לעשות לה לאכול, היא פשוט נשארת ליד אמא
אביבה איב-שמיל:
 ואז באותו ערב אני פשוט פתחתי את המצלמות וגיליתי מה שגיליתי
אביבה איב-שמיל:
 וזו הייתה אלימות מספר 3
אליהו מרידור:
מה גילית? בקווים כלליים
אביבה איב-שמיל:
אנשים עם דמנציה נורא אוהבים את השעון שלהם
אביבה איב-שמיל:
 השעון, זה מראה להם שאנחנו כאן ועכשיו והם נאחזים בחיים, והתיק שלה
אביבה איב-שמיל:
 התיק והשעון זה הדברים שאני פה, אני חיה
אביבה איב-שמיל:
 ואז, כשהיא יצאה מהמקלחת היא הייתה כולה עירומה ואז אמא ביקשה ממנה אם אפשר את השעון, אז היא אומרת לה: שעון את יודעת? אלוהים, מה היא עשתה לה
אביבה איב-שמיל:
הגוף שלי רועד
אביבה איב-שמיל:
 בשנת 2020
אליהו מרידור:
מה היה גורלה של אותה עובדת?
עינת קולמן:
אביבה נלחמה
אליהו מרידור:
לא, למה צריך להילחם? עובד היכה
אליהו מרידור:
 באותו רגע - - -
אביבה איב-שמיל:
אני אספר לך מה אני עשיתי, משהו שלדעתי אני אתמקד בו כדי שלא נתפזר יותר מדי
אביבה איב-שמיל:
 הייתי מוסיפה לשולחן הזה – בדרך שאני פעלתי – כל שגריר מאותה מדינה
אביבה איב-שמיל:
 כמו שאתה רואה את רשות האוכלוסין, את המנכ"ל, לוחץ ידיים לשגריר מסרי לנקה שהוא הביא לו הרבה עובדים זרים, הייתי מושיבה פה את השגרירים מכל מדינה ומדינה, ואחרי שמוגשת תלונה במשטרה, עותק מהתלונה במשטרה שיעבור לשגרירות – אני אגיד לך מה אני עשיתי – כדי שהשגרירות תזמין לשימוע את העובד הזר בשגרירות, יהיה להם איזשהו פחד מזה
אליהו מרידור:
למה הפריבילגיה הזאת? תחנת משטרה קרובה אמורה להעיף אותם באותו רגע למעצר, ומשם, כשממצים את העונש, למטוס
עינת קולמן:
זה לא עובד
עינת קולמן:
 אבל זה לא עובד בפועל
אביבה איב-שמיל:
כבודו, זה לא עובד בפועל
אליהו מרידור:
לא, אל תגידו לי שזה לא עובד
אליהו מרידור:
 לכן שאלתי במקרה הזה מה קרה
אביבה איב-שמיל:
אז אני אספר לך מה קרה ואיך זה כן עבד
אליהו מרידור:
אתה מכיר את המקרה, מר נקש?
משה נקש:
לא שמעתי את השם
משה נקש:
 יכול להיות שאם נבדוק, נתקלנו במקרה
שמרית גיטלין שקד:
בכוונה היא לא אמרה את השם
אביבה איב-שמיל:
אדוני, תן לי לספר לך מה אני עשיתי בסוף
אביבה איב-שמיל:
  הלכתי, הגשתי תלונה במשטרה
אביבה איב-שמיל:
 אחרי שהגשתי תלונה במשטרה ניגשתי לשגרירות של אותה מדינה ממנה הגיעה, הראיתי לשגרירה שם את הסרטון של אמא, איך היא מרביצה לה, והיא אמרה שזה חוסר כבוד לה שהמטפלת שהגיעה בזכותם לארץ, משתמשת בוויזה
אביבה איב-שמיל:
 היא אמרה לי, אני אישית אדאג לזה שהיא עפה מהמדינה, אני אעיף אותה
אביבה איב-שמיל:
 היא הבטיחה לי והיא עשתה את זה
אליהו מרידור:
אני שואל, מרגע שהגשת תלונה למשטרה, תוך כמה זמן עצרו אותה?
אביבה איב-שמיל:
למזלי, בפעם השלישית אמרתי, אני הולכת עד הסוף
אביבה איב-שמיל:
 בפעם השלישית, עוד בהיותי במשטרה אני אמרתי: אין, האישה הזאת שהיכתה את אמא שלי, היא לא תעבור לאישה אחרת ותרביץ לה גם
אביבה איב-שמיל:
 אני אעשה הכול כדי שהיא לא תרביץ למישהי אחרת כי שנים המטפלת הזאת בארץ, שנים
אביבה איב-שמיל:
 איך היא הראתה לי בתמונות? היא כבר בונה בים שם אצלם שורה של בתי מלון מהכספים שהם מרוויחים פה
אביבה איב-שמיל:
     אמרתי לעצמי: אין, היא לא תישאר
אביבה איב-שמיל:
 ניגשתי למשטרה, עוד בהיותי במשטרה, הראיתי להם את הסרטונים ולא ויתרתי
אליהו מרידור:
אז תוך כמה זמן היא נעצרה?
אביבה איב-שמיל:
אני עוד לא הגעתי לבית של אמא, הניידת כבר הייתה בחוץ
אליהו מרידור:
ותוך כמה זמן היא הייתה על מטוס?
אביבה איב-שמיל:
היא הייתה שם – אחר כך גם קיבלתי איומים על החיים – משהו כמו שבועיים
אליהו מרידור:
 יעיל
אביבה איב-שמיל:
למה יעיל, כבודו? אני אגיד לך למה יעיל
אביבה איב-שמיל:
 כי השגרירה התערבה פה
אביבה איב-שמיל:
 זאת אומרת, אם אתה מכניס לפה את השגרירים מכל מדינה ומדינה, העובדים הזרים, יש להם משהו יותר ישיר עם השגריר
עינת קולמן:
יש סנקציה
עינת קולמן:
 פה בישראל אין סנקציות, אז לפחות לשגרירה יש
משה נקש:
זה לא מדויק
אביבה איב-שמיל:
לא מדויק? איך לא מדויק?
משה נקש:
לא מדויק שאין סנקציה
אליהו מרידור:
אתם אומרים דבר לא נכון, ולכן אני מנסה רגע לבודד רעשי רקע
אביבה איב-שמיל:
אני בקטע של עוד משהו שממש עומד לי  פה בלב – קטע של מניעה של אלימות
אביבה איב-שמיל:
 בקטע של מניעת אלימות, העובדים הזרים שמגיעים לארץ, היא מחייבת אותי שהיא רוצה להישאר שבת, ואני מסבירה לה: השבת, לצאת לחופש זה בשבילך, את תפגשי את החברות שלך, את תנשמי אוויר
אביבה איב-שמיל:
 אי אפשר להיות עם אישה חולת דמנציה 24/7
אביבה איב-שמיל:
 לא מעניין אותי, היא מחייבת אותי להישאר גם שישי-שבת כדי שהיא תקבל את ה-380 שקלים האלה
אביבה איב-שמיל:
 אני אומרת לה: אבל תצאי, זה טוב בשבילך
אביבה איב-שמיל:
 היא לא מוכנה
אביבה איב-שמיל:
 איך אפשר שבן אדם נורמלי יהיה עם אישה עם דמנציה 24/7 בלי לצאת לחופש? אז אני חושבת שבשגרירות הם חייבים – עוד פעם נחזור לשגרירות – שאותה עובדת - - -
אליהו מרידור:
זה דבר שהוא כבר תלוי הסכמים בילטרליים
אביבה איב-שמיל:
בוא נגיד עם המדינות שיש לנו הסכמים בילטרליים, נגיד לאותה מטפלת – השגרירה או מישהו מטעמם, שייקחו מתמחים, להתקשר ולחייב אותה לצאת כל שישי-שבת
אביבה איב-שמיל:
 ברגע שהיא תתחיל להתרגל לצאת שישי-שבת, היא כבר מיום חמישי תצפה לחופשה הזו, תהיה לה איזושהי הקלה
אביבה איב-שמיל:
      אנחנו בעצמנו גורמים להם להיות אלימים בזה שאנחנו משתמשים בהם 24/7
אביבה איב-שמיל:
 יתרה מזאת, יש להם חופשות שמגיעות להם בכל השנים, הם עושים תרגיל, הם לא לוקחים את החופשות שלהם
אביבה איב-שמיל:
 הם בסוף שנה או בסיום עבודה כבר מכניסים לך את התביעה – לא יצאתי ליום כזה שמגיע לי, לא יצאתי לחופש
אביבה איב-שמיל:
 תצאי לחופש
אביבה איב-שמיל:
 היא לא רוצה
אביבה איב-שמיל:
 היא לא רוצה לצאת
איתן לבני:
על פי המחקרים יש קשר ישיר בין תסכול, שחיקה ותוקפנות
איתן לבני:
 יש תיאוריה שנקראת תסכול תוקפנות, שאומרת בגדול – ככל שאתה מתוסכל יותר, אתה תוקפני יותר
אביבה איב-שמיל:
כבודו, מה שאני רוצה להגיד בסופו של עניין, מהניסיון שלי זה עבד, תערב את השגרירות
אביבה איב-שמיל:
 השגרירות, מישהו מטעם מרשם האוכלוסין, שישב בשגרירות שיש לנו הסכמים וזה יעבוד
אביבה איב-שמיל:
      ובמניעה, כמו שאמרנו, תסמינים – שזה יגיע לכל משפחה
אליהו מרידור:
אנחנו עובדים על זה
אביבה איב-שמיל:
כל משפחה שמזמנת עובדת זרה, שיהיה לה בתוך החוזה איך לזהות אלימות
אביבה איב-שמיל:
 אם זה הזנחה, איך אתה מזהה הזנחה? אם הציפורניים שלה לא נקיות, אם בטוסיק אתה רואה כל מיני סימנים, דברים של הזנחה של הטיטולים, שזה הרבה שעות
אביבה איב-שמיל:
 צימאון, איך אתה מזהה צימאון? שירשמו להם עם החוזה שהם מקבלים, להחתים אותה, את התסמינים האלה ולתלות את זה על הקיר
אביבה איב-שמיל:
 לקרוא: עיניים דומעות – לא נתנה לה לשתות; היא אפאתית – נתנה לה יותר מדי כדורים
אביבה איב-שמיל:
 פשוט לעשות את הדברים האלה
אביבה איב-שמיל:
מניעה, מניעה, מניעה, מניעה
עינת קולמן:
אני חושבת – אני ככה מתוך העולם של הגיל השלישי, חוץ מזה שאני מובילת מאבק, יש לנו הרבה אזרחים ותיקים מקסימים, אפשר להקים סיירת שתסייר בערים, אפשר להגיע לעובדים הזרים
עינת קולמן:
 הרבה פעמים העובדים הזרים פשוט מסממים את הקשישים
עינת קולמן:
 כשאני באה לבקר את אמא שלי בחולון, אתה הולך לכיכר, אתה רואה את כל העובדים הזרים מדברים, ומה עושים הקשישים?      אם הייתה לנו סיירת של האזרחים הוותיקים, הם היו יכולים לדווח ולעזור בנושא הזה
עינת קולמן:
 אז הייתי מציעה גם לרתום את האוכלוסייה הטובה עם הערכים שיש לנו
מאיה בנדס:
אדוני, משפט אחרון בבקשה
מאיה בנדס:
 אני חושבת שיהיה נכון אולי שרשות האוכלוסין וההגירה תעביר דרך התאגידים למשפחות, למטופלים, איזשהו מורה נבוכים איך להתמודד במקרה של התעללות כי היום הם לא יודעים מה לעשות – לפנות למשטרה, לפנות לרשות, לפנות לתאגיד, אולי לפנות לכל הגורמים ביחד אבל אין להם נוהל איך להתמודד עם זה
אליהו מרידור:
אני מקבל את ההמלצה
אביבה איב-שמיל:
עשיתי לזה גם סימנים, סימנים של אלימות
אליהו מרידור:
אני מבקש שלאחר מכן תתייחסו לזה
משה נקש:
אני אתייחס לזה בקצרה
משה נקש:
 אנחנו כמו שאתם יודעים כן מעבירים מידע שוטף ופועלים להנגיש מידע למשפחות, למטופלים עצמם ולבני המשפחות
משה נקש:
      אחד הדברים שאנחנו עובדים עליהם ובקרוב מאוד אתם כולכם תשמעו זה הסיפור של – לא יודע אם לקרוא לזה קורס או איזשהו מדריך שנותן מידע וכלים לכל מי שרוצה להעסיק עובד זר בענף הסיעוד, זה יהיה בשיתוף פעולה עם קמפוס, שם יש התייחסות לכל הנושאים האלה, איך לזהות, איך לסייע במניעה של כל מיני מקרים, איך לעשות תיאום ציפיות נכון ואיך להקל על העובד כדי לעזור לו לעשות טיפול יותר טוב למטופל
משה נקש:
 אז בקרוב
אביבה איב-שמיל:
זה לחייב אותו לצאת לשישי-שבת, לעשות משהו לחייב אותם
משה נקש:
בזה החוק מטפל
אביבה איב-שמיל:
מה החוק?
משה נקש:
החוק מחייב לצאת לחופשה
אליהו מרידור:
אני מודה לכם
משה נקש:
אנחנו מכירים, לפעמים המשפחות רוצות שהוא לא יצא
משה נקש:
 זאת סוגיה מאוד מורכבת
אביבה איב-שמיל:
אז אתה הופך אותן להיות אלימות
משה נקש:
לא
אביבה איב-שמיל:
זה שאתה סוגר אותן שבעה ימים בשבוע, 24/7
אליהו מרידור:
 אנחנו רוצים להתכנס לדברי סיכום, אנחנו עוד מעט מתחילים כבר את הדיון הבא
אליהו מרידור:
 שאלה קודם לסיוע המשפטי במשרד המשפטים: האם ואיך אתם מסייעים למטופלים ולמשפחותיהם, שהגישו תלונה על התעללות בקשיש והאם אתם מסייעים להם גם כן בתביעה אזרחית?
יעל קסטן רבסקי:
שמי יעל קסטן רבסקי, אני מהנהלת הסיוע המשפטי במשרד המשפטים
יעל קסטן רבסקי:
 אני אציג בקצרה את הסיוע המשפטי
יעל קסטן רבסקי:
 הסיוע המשפטי, ככלל, מייצג לפי חוק ולפי תקנות במגוון רחב מאוד של הליכים
יעל קסטן רבסקי:
 ספציפית, אנחנו מייצגים אנשים עם מוגבלות או ירידה קוגניטיבית, רובם זקנים, יש לנו כ-5,000 תיקים בשנה בתחומים האלה
יעל קסטן רבסקי:
      הייצוג הוא בכל תחומי המשפט האזרחי – תביעות נזיקיות לפיצוי, צווים להטרדה מאיימת, חובות משפחה, הליכי כשרות
יעל קסטן רבסקי:
 מגיעות אלינו פניות מהרבה מאוד מקומות, אנחנו מקבלים גם פניות מבתי משפט, הרוב הגדול של המקרים זה מפניות של בתי משפט שמבקשים למנות אפוטרופוס לדין, ואז אנחנו נכנסים לתמונה, מבררים את רצונו וטובתו
יעל קסטן רבסקי:
     יש לנו גם פניות מבני משפחה שמגיעים או ממקורבים וגם מגורמים שלישיים – זה יכול להיות מהרווחה, מקופות חולים – אנחנו כמובן מטפלים בפניות שמגיעות אלינו
יעל קסטן רבסקי:
      אנחנו נותנים ייצוג בהליכים האזרחיים
יעל קסטן רבסקי:
 חשוב להבין, כשמגיע אלינו אדם מבוגר, אנחנו מדברים על היבטים אזרחיים רבים ורחבים שהם לא רק נקודתית אלא נלווים, אם זה תביעות אזרחיות, תביעות לפיצוי בגין נזק, הרחקה, מתן מענים כוללים הוליסטיים
יעל קסטן רבסקי:
 אם אותו אדם זקוק לסיוע בדיור או בדיור ציבורי או בהגנה או בהליכים מול ביטוח לאומי לגבי הקצבאות, אנחנו עושים בדיקות הוליסטיות וכמובן פועלים למיצוי זכויות, לייצוג ככל שנדרש בהליכים, בהתאם למבחני הזכאות שלנו
יעל קסטן רבסקי:
     כמובן שיש לנו ממשקים ורצון להגביר את המודעות והידע שיפנו אלינו פונים, אנחנו כמובן מעוניינים ונשמח לתת סיוע
אליהו מרידור:
 איך אתם מנגישים את סל השירותים שלכם לקשישים או לבני משפחותיהם?
יעל קסטן רבסקי:
יש לנו באמת הרבה ממשקים, גם במחוזות וגם עם היחידות השונות, עם הרבה גופים בקהילה וכו'
יעל קסטן רבסקי:
 יש לנו כל מיני תוכניות וממשקים שאנחנו יוצרים בשביל להגדיל את המודעות ושאנשים יגיעו אלינו ויפעלו
יעל קסטן רבסקי:
 אנחנו עושים הכשרות ייעודיות, עורכי הדין שלנו, יש לנו מערך גדול של עורכי דין חיצוניים שמטפל ומייצג ספציפית בתחום הזקנה
יעל קסטן רבסקי:
 יש להם הכשרות ייעודיות וכלים מעשיים באמת להתמקצע, לתת את השירות הטוב ביותר
אליהו מרידור:
בחנתם אפשרות להוציא איזשהו ברושור, אולי לקבל מאגרי מידע של רשתות תקשורת, אולי רשתות חברתיות ממשרד הרווחה, מלשכות פרטיות, מחברות סיעוד?
יעל קסטן רבסקי:
יש לנו למשל עכשיו תוכנית להנגיש את השירותים לאנשים מטופלים שנתבעו בבתי דין לעבודה וזקוקים לייצוג משפטי, ובעניין הזה אנחנו באמת עשינו פנייה פרואקטיבית בשביל להגדיל את המודעות
אליהו מרידור:
 במספר שפות?
יעל קסטן רבסקי:
לכל הרשויות שמגיעות אליהן פניות ויודעים להפנות אלינו
יעל קסטן רבסקי:
 אנחנו נגישים, יש לנו גם אתר אינטרנט טלפוני במחוזות ואנשי קשר בכל היחידות
אליהו מרידור:
 יפה מאוד
אליהו מרידור:
 צעד מבורך
אביבה איב-שמיל:
שזה יבוצע
אביבה איב-שמיל:
 היא תעביר את זה לרשם האוכלוסין, הוא יעביר את זה לתאגידים והתאגידים יעבירו את זה למשפחות, כדי שנדע
אביבה איב-שמיל:
 הכול דיבורים יפים אבל בתכלס, בן אדם מבוגר לא יודע שיש לו את כל הזכויות האלה
עינת קולמן:
אני אפילו לא ידעתי
אביבה איב-שמיל:
אז היא תעביר את זה לרשות ההגירה, רשות ההגירה לתאגידים, והתאגידים אלינו
אביבה איב-שמיל:
 איך אמרת? סנכרון, נכון? הסנכרון הזה על ידי נייר – אנשים אוהבים ניירות – אז הנייר הזה עם החוזה
אביבה איב-שמיל:
 כמו שהם יודעים לתבוע, שיהיו להם גם את הזכויות, לקשישים
אליהו מרידור:
אני מקבל את זה לחלוטין, אני מצפה שבאמת ימצאו דרכים מגוונות יותר להנגיש את כל הסיוע המאוד מאוד חשוב ונצרך שלכם למשפחות
עינת קולמן:
מה מספר הטלפון? שנדע לתת לאנשים
יעל קסטן רבסקי:
יש לנו אתר אינטרנט במשרד המשפטים, הסיוע המשפטי, עם כל המחוזות, עם פרטי התקשרות עם המחוזות, טלפונים, פקסים ומיילים
יעל קסטן רבסקי:
 אני אעביר
עינת קולמן:
אם יש להם בעיה עם עובד זר, אפשר לפנות אליכם?
יעל קסטן רבסקי:
שוב, אמרתי, אנחנו מטפלים בעניינים אזרחיים שקשורים לאנשים מבוגרים בהליכים האלה
מאיה בנדס:
מה לגבי תביעה נזיקית כנגד עובד זר שהתעלל באדם סיעודי? בזה אתם מטפלים?
יעל קסטן רבסקי:
אנחנו מטפלים בתביעות נזיקיות בכלל
יעל קסטן רבסקי:
 ככל שיש אדם מבוגר – לא משנה זהות המטפל – ככל שיש נזק, בוודאי אנחנו יכולים לבדוק את העניין ובמקרים מסוימים נותנים ייצוג
אליהו מרידור:
 אנחנו נתכנס לדברי סיכום
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת ממשטרת ישראל לפעול לאלתר לפילוח מדויק במערכות המשטרה של עובדים זרים שנפתחו לגביהם תיקים של מקרי התעללות
אליהו מרידור:
      כפי שאמרתי תוך כדי הדיון, בסיום הדיון הזה רשות האוכלוסין והמשטרה יקבעו תאריך לתחילת עבודה לגיבוש נוהל מסודר ביחד עם כל הגורמים הרלוונטיים, שזה אומר: משרד הרווחה, הבריאות, ביטוח לאומי, השלטון המקומי, הלשכות הפרטיות, חברות הסיעוד
אליהו מרידור:
 הוועדה מצפה לקבל תוך חודש ימים מהיום נוהל מסודר במייל
אליהו מרידור:
     הוועדה רואה בחומרה את הגעת הנציגים היום ללא נוהל מסודר, כפי שסיכמה ודרשה קודם בדיון הקודם
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת מהצוות הבין-משרדי להיפגש במהלך חודש אוגוסט כדי שבספטמבר יגיעו כל תשובות הגורמים הרלוונטיים, לאחר בחינת כלל החלופות
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת ממשרד הרווחה להעביר לוועדה במייל פרוטוקול מכל ישיבה שמקיימת הוועדה הבין-משרדית למניעת התעללות והזנחה באזרחים ותיקים, שבראשות משרד הרווחה
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין וההגירה שכל תלונה שתגיע אליכם מהמשטרה, מהרווחה או מהביטוח הלאומי, תגרור שימוע
אליהו מרידור:
 השימוע בחלקו יגרור שלילת רישיון, ושלילת רישיון תגרור גירוש
אליהו מרידור:
     אני מבקש מכם לאפיין, עוד לפני הפעולות הרשמיות, איזושהי בדיקה מול הגורם הרלוונטי האם החשד הוא ברף סביר לגירוש, ואז לנקוט סנקציות כדי שאותם עובדים לא ירדו מתחת לרדאר ויפעלו באופן יותר מסוכן
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת ממשרד הרווחה שעומד בראש הוועדה הבין-משרדית לשתף גורמים נוספים, כמו מטה מאבק הסיעודיים וארגונים נוספים שירצו, לשמוע גם אותם ואת הצעותיהם, ושיתוף הציבור שירצה בכך ויוכל לתרום מהשטח
אליהו מרידור:
     הוועדה שמעה שבמשך 20 שנה – זה פשוט מטורף, אני אומר את זה ואני פשוט מתחלחל  – לא עודכן הנוהל של משרד הבריאות
אביבה איב-שמיל:
איזה עצוב
אליהו מרידור:
אנחנו מבקשים לבחון את הנוהל בעבודה רצינית של המשרד ולדווח לוועדה
אליהו מרידור:
 אני לא קוצב לכם את זה בזמן, אני מבקש מכם לא להביא אותי למצב שאני אצטרך לקצוב לכם את זה בזמן
אליהו מרידור:
 תבינו אבל מדרך התייחסותי שזה 15 שנים מאוחר מדי
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין להכין איגרת שתועבר לכל המשפחות והמטופלים איך לזהות מקרי אלימות והזנחה כשהם מגיעים לתאגיד למציאת מטפל זר
אליהו מרידור:
בוקר טוב – עד כמה שניתן בנסיבות העניין הטרגיות להשתמש בביטויים של "טוב"
אליהו מרידור:
 ברשותכם, אני מבקש להתנצל על השינוי בשעת פתיחת הדיון
אליהו מרידור:
 בנסיבות הלא נורמליות שאנחנו נמצא בהן הלו"ז מתעדכן, כמה שהוא קשיח, מתעדכן מעת לעת בהתאם לדחיפויות, ועל כך אני שוב מבקש את סליחתכם
אליהו מרידור:
      אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לעובדים זרים
אליהו מרידור:
 ראשית אני מבקש לחזק מכאן את חיילי צה"ל בסדיר ובמילואים ואת כל כוחות הביטחון הגיבורים ששומרים עלינו שמגנים עלינו ומכים שוק על ירך באויב גם בעת הזאת
אליהו מרידור:
 הלב נשבר מהמראות הקשים שעשה לנו דעאש עזה החל משבת 7 באוקטובר במהלך שמחת תורה
אליהו מרידור:
 במקום שנמצא את עצמנו, כל אחד על-פי דרכו ואמונתו, מציינים את היום המיוחד הזה מצאנו את עצמנו רצים בין מקלטים לחדרי מצב לקבל עדכונים
אליהו מרידור:
 ככל שחלפו השעות הבנו את גודל הטרגדיה
אליהו מרידור:
     אני מבקש לשלוח מכאן את תנחומיי למשפחות החללים, הנעדרים והחטופים, ולאחל החלמה מלאה לפצועים
אליהו מרידור:
 אני מבקש לתת כוח לכל משפחותיהם ולכל היושבים בציון; כי בדרך כזאת או אחרת ובמעגל כזה או אחר אין משפחה שהכאב, השכול והטרגדיה לא נוגעת בה
אליהו מרידור:
 החל מיום ראשון בבוקר כשהבנתי את גודל הזוועה החלטתי להקים את חמ"ל חברי הכנסת למתן סיוע והקלה בהליכים בירוקרטיים שנוצרו
אליהו מרידור:
 הבנתי שבהפתעה הגדולה שהמדינה על כל מערכותיה קיבלה את הזעזוע הזה נהיה חייבים להתגייס
אליהו מרידור:
 מתוך החמ"ל המרכזי הקמנו כמה תתי-חמ"ל לתת מענה במגוון רחב של נושאים
אליהו מרידור:
 אחד מהם זה זירוז הליכי הזיהוי של החללים וטיוב התהליך
אליהו מרידור:
 אני עומד בראש הקבוצה הזאת, ומיום ראשון בצהריים אני נמצא בבסיס הזיהוי ימים ולילות כמעט ללא הפסקה
אליהו מרידור:
      המראות שאני נחשף אליהם והריחות שספוגים בנשמה שלי ילוו אותי עד יומי האחרון
אליהו מרידור:
 עם ישראל עמד לאורך כל ההיסטוריה מול הרוצחים שבאו להשמידו
אליהו מרידור:
 גם הפעם יחד ורק ביחד ננצח אותם ונכניע אותם
אליהו מרידור:
 מכאן שלוחה תודתי והערכתי לחבריי באופוזיציה שידעו להתעלות מעל כל שיקול, ואנחנו עובדים יחד כתף אל כתף למען המטרה המקודשת
אליהו מרידור:
      בתוך אותה טרגדיה יש עשרות עובדים זרים שנרצחו בידי המחבלים הטרוריסטים; חלקם נטבחו, חלקם נחטפו – כל זה רק בגלל היותם שוהים בגבולות מדינת ישראל
אליהו מרידור:
 חשוב לומר שגם בימים הקשים האלה המטפלים הזרים קושרים את גורלם ואת חייהם בגורלם ובחייהם של המטופלים
אליהו מרידור:
 הם הולכים איתם יחד למרחב המוגן, והלכה למעשה מצילים את חייהם
אליהו מרידור:
 הפעילות שלהם והשליחות שלהם מקבלות משנה תוקף בימים אלה
אליהו מרידור:
     גם בשנת 2006 בזמן מלחמת לבנון השנייה התקיים דיון בוועדה הזאת בראשות חבר הכנסת לשעבר רן כהן
אליהו מרידור:
 הוא חתם את הדיון כך: "היעדר עזיבה של העובדים הזרים בימי המלחמה הוא אות כבוד והערכה גם לישראל, גם לעובדים הזרים וגם למדינות שמהן הם הגיעו
אליהו מרידור:
 העובדה שלא שמענו על עזיבה של אף עובד זר את המעסיק הסיעודי שלו היא אות מופת לעובדים הזרים שבהזדמנות הזאת במדינת ישראל ובשם הוועדה הזאת אפשר לומר להם מילה טובה – פשוט כל הכבוד"
אליהו מרידור:
      אני מאוד מקווה שגם ביום הזה זהו המצב ושימשיך ללוות אותנו
אליהו מרידור:
 יחד עם זאת ענף הסיעוד הוא לא הענף היחיד, וכידוע, ענף החקלאות הוא אחד הענפים המרכזיים שנפגעו במה שהוגדר עד לאחרונה "עוטף עזה", אך למעשה זה "עוטף ישראל"
אליהו מרידור:
 פניות רבות שהגיעו אליי מחלקי המשק השונים הציפו סוגיות מורכבות ומשמעותיות בנושא העובדים הזרים – סוגיות שיש לטפל בהן כבר היום
אליהו מרידור:
      המטרה שלי בישיבה הזאת היא לשמוע בקצרה מהי תמונת המצב בנושא העובדים הזרים בכל אחד מהענפים הרלוונטיים
אליהו מרידור:
 כמובן, נוכח ההתרחשויות במלחמה נבודד את שאר הדיונים האחרים, ולאחר שנשמע כאן בדיון סקירה מתומצתת ועניינית – שאני מבקש שלא תחזור על עצמה – בין דובר לדובר אני אחליט האם לקבוע דיונים נוספים בנושאים מסוימים בכל ענף ואנסה לסייע ככל יכולתי
אליהו מרידור:
 כמובן, בנושא העובדים בחקלאות אני מתכוון לייחד דיון מיוחד ובכוונתי ובשאיפתי, אולי אפילו עוד היום תוך כדי הפעילות שלי, אני מתכוון למצוא זמן ולהגיע לחקלאי העוטף עצמם ולעמוד מקרוב אחר האתגרים והצרכים שלהם
אליהו מרידור:
      אנחנו נתחיל מסריקה של פעולות הממשלה
אליהו מרידור:
 מרשות האוכלוסין, בבקשה, משה וענבל
ענבל משש:
תודה, אדוני
ענבל משש:
 בראשית דברינו נבקש, כמובן, להביע את צערנו העמוק למשפחות הנרצחים, לחזק את משפחות החטופים ולאחל החלמה מהירה לפצועים, ובין היתר גם לעובדים הזרים
ענבל משש:
 אנחנו בטוחים שיחד ננצח
ענבל משש:
      כפי שאדוני אמר מדינת ישראל נמצאת תחת מתקפת טרור נפשעת, וימים קשים עוברים על כולם גם במישור האישי, גם בלאומי ובטח במישור המקצועי
ענבל משש:
 פעילות מנהל עובדים זרים החלה כבר ביום שבת בצהריים מיד כשקיבלנו מידע ראשוני על מעורבות של עובדים זרים במתקפה הרצחנית והמתועבת שהייתה בעוטף עזה
ענבל משש:
 הפעולות הראשונות שעשינו היו לפתוח את מרכז הפניות שלנו באופן חירומי לעובדים זרים כך שיוכלו להתקשר ולבקש בקשות סיוע
ענבל משש:
 כפי שאדוני יודע יש לנו קו פניות שנותן מענה בשפות; במקביל יצרנו קשר עם כל הקונסולים מהמדינות שאיתן אנחנו עובדים
ענבל משש:
 אנחנו הגשנו להם אינפורמציה וסיוע שנדרש
ענבל משש:
      כמובן, בסיוע לשכות פרטיות החל פינוי של עובדים זרים בחקלאות מאזור עוטף עזה
ענבל משש:
 ההנחיה הייתה לתת להם להתאושש, לחשב את צעדיהם ולבחון מה הם מחליטים לעשות
ענבל משש:
 שיבצנו אותם לחקלאים אחרים שאפשרו להם גם להתאושש וגם להחליט אם הם רוצים להמשיך לעבוד במדינת ישראל
ענבל משש:
 צריך להבין – אני פגשתי את העובדים בעצמי בכמה מקומות
ענבל משש:
 העובדים היו מפוחדים ומבוהלים, והיה צריך לתת להם זמן התאוששות
ענבל משש:
      טיפלנו, כמובן, בפניות של השגרירות לחילוץ עובדים מאזורים שונים בעוטף והעברנו אותם למקומות הרבה יותר בטוחים; פתחנו את קו הפניות שלנו גם למתן סיוע נפשי על-ידי עובדת סוציאלית יחד עם מתורגמנית לשפות
ענבל משש:
 כמובן, לנגד עינינו עומדים כמה דברים: קודם כול זאת המחויבות שלנו גם לעובדים הזרים שהגיעו למדינת ישראל למטרת עבודה בענפים השונים להבטיח את ביטחונם ושלומם; שנית, לאפשר רציפות תפקודית של המשק ומתן שירות חיוני לכל המעסיקים בכל הענפים
ענבל משש:
 אנחנו עושים מאמץ לסייע לכולם בכל הענפים
ענבל משש:
 היינו בקשר עם כל ההתאחדויות, כל משרדי הממשלה
ענבל משש:
 אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כולם כדי לזקק את הצרכים שעולים מן השטח ולהתאים את המענה שלנו
ענבל משש:
 אנחנו מבינים שזאת העת להקל את כל הבירוקרטיות הנדרשות ולאפשר לכל הענפים במשק יכולת לעבוד בצורה הטובה ביותר כדי לשמור על הרציפות התפקודית
ענבל משש:
      כפי שאדוני אמר, לא הייתה, חלילה, תופעה שעובדים זרים עזבו מטופלים סיעודיים
ענבל משש:
 זה באמת אות כבוד
ענבל משש:
 אני עברתי בין כל הענפים, ביקרתי בבתי אבות, ביקרתי בבתי מלון, ביקרתי עובדות זרות שפונו מהטבח בבארי ונמצאות עכשיו יחד עם הקיבוץ
ענבל משש:
 ביקרתי עובדים בחקלאות
ענבל משש:
      אין ספק שיש חשש
ענבל משש:
 יש קצת אי ודאות וכל אחד מחשב את המסלול שלו
ענבל משש:
 יחד עם זאת שמעתי הערכה גדולה מאוד למדינת ישראל, שמעתי נכונות להמשיך להישאר במדינת ישראל
ענבל משש:
 לדעתי, זה אות כבוד גם למדינות שמהן מגיעות העובדים וגם לשגרירויות שעושות פה עבודה מצוינת וגם לעובדים הזרים
ענבל משש:
 מנגד אני בהחלט יכולה להבין עובדים זרים שבוחרים לצאת ממדינת ישראל בעת הזאת; חלקם רוצים לצאת לתקופה של התאוששות ולחזור, וחלקם יחליטו בהמשך אם הם רוצים לשוב למדינת ישראל
ענבל משש:
 אני שומעת הרבה סולידריות, הרבה הערכה למדינת ישראל על כל תקופת הזמן שהם היו כאן
ענבל משש:
 גם החברה האזרחית עושה הרבה מאוד כדי לעטוף את העובדים הזרים ומסייעת בכל שניתן בכל הענפים וגם ההתאחדות מהאווירה
ענבל משש:
      יחד עם השגרירות התאילנדית עברנו באתרים השונים וניסינו להעביר מסרים טובים גם לחזק וגם לסייע בכל מה שנדרש וכן לתת את אפשרות הבחירה בידי העובדים
ענבל משש:
 נכון לעכשיו, לפי מידע שיש לי, כל השגרירויות שאיתן אנחנו עובדים השאירו את הבחירה בידי העובדים באופן וולונטרי האם הם ממשיכים לעבוד במדינת ישראל או האם הם בוחרים לעזוב
ענבל משש:
      השגרירות התאילנדית – כפי שאמר אדוני, עובדים זרים שילמו בחייהם – גם נרצחו וגם נחטפו
ענבל משש:
 אני, כמובן, לא יכולה למסור מידע כי אנחנו לא מקור מידע רשמי לנושא הזה
ענבל משש:
 אז ודאי עזרנו לכל גופי הביטחון שעוסקים בכל מלאכת הזיהוי המורכבת ובמטה הנעדרים ומה שנדרש
ענבל משש:
 משרד החוץ אולי יכול להוסיף על הדברים
ענבל משש:
 אנחנו מנסים יחד איתם לעבור בשטח, להרגיע את הרוחות ולתת חיזוקים לעובדים וגם תמיכה נדרשת
ענבל משש:
 כרגע שגרירות תאילנד הוציאה טיסות חילוץ של עובדים
ענבל משש:
 גם היום בזמן שאנחנו כאן יש עובדים שיוצאים מנתב"ג
ענבל משש:
 לפי מה שהשגרירות אמרה לי הם פתחו טופס שעובדים זרים יכולים להירשם
ענבל משש:
 אני מניחה שחלק מהרישום הוא כפול, אבל הם דיברו על כ-6,000 עובדים שהביעו רצון לצאת
ענבל משש:
 נכון לעכשיו המספרים הרבה יותר נמוכים, ויגיעו לכ-1,000 עובדים מתאילנד שיצאו  ממדינת ישראל מתוך 30,000 עובדים מענף החקלאות
ענבל משש:
 אני לא יודעת מה יהיה בהמשך, וכולנו לא יודעים מה יהיה המצב הביטחוני
ענבל משש:
 כולנו מקווים שידו של צה"ל תהיה על העליונה ושהמצב ישתפר
ענבל משש:
 אבל כרגע הקריאה היא וולונטרית, היא לא קריאת פינוי של העובדים
ענבל משש:
 יש כרגע אי ודאות
ענבל משש:
 יש גם חשש בקרב עובדות בסיעוד שנמצאות בגפן עם המטופלים הסיעודיים
אליהו מרידור:
זה באזורים מסוימים או בכלל בארץ?
ענבל משש:
כל מי שהיה בעוטף פונה
ענבל משש:
 כפי שאמרתי, פגשתי את העובדות הנהדרות של בארי
ענבל משש:
 הן נמצאות כרגע עם הקיבוץ בים המלח
ענבל משש:
 העובדות הזרות עוקבות אחר התקשורת, ומן הסתם מופעלים לחצים גם על המשפחות בחוץ