GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
מה זה מה מותר להם לעשות?
דפנה שגל פודור:
כרגע אין להם עובד חוקי
דפנה שגל פודור:
 העובד שלהם עזב
דפנה שגל פודור:
 יש פה באמת ערימה של עובדים זרים שעזבו את הארץ
דפנה שגל פודור:
 שעוזבים בהתראה
דפנה שגל פודור:
 מה אמורים אותם מטופלים סיעודיים לעשות?
אליהו מרידור:
לפנות ללשכה המטפלת בהם
דפנה שגל פודור:
וגם הלשכה המטפלת קיבלה הקלות שהיא לא אמורה, שהיא לא חייבת להיכנס באמצעות עובד
שמחה בבה:
אין להם עובדים בכלל
שמחה בבה:
 אין עובדים
שמחה בבה:
 ואף אחד לא ייקח אריתראי או סודני לטפל
אליהו מרידור:
 זה, מה שהצוות שלי מציע שהואיל ושבוע הבא אנחנו עתידים לטפל בנושא הזה באופן ישיר, שעד אז אנחנו גם נבחן את האפשרות איך לנסות ולקדם ולהציע את היוזמות שלכם
שמחה בבה:
אריתראים וסודנים אף אחד לא ייקח לטפל בבית
שמחה בבה:
 אף חולה סיעודי לא ייקח
שמחה בבה:
 שיפתחו מעוד מדינות
אליהו מרידור:
 גם הנושא הזה בטיפול
אליהו מרידור:
 טוב, אנחנו מתכנסים לסיום וסיכום
שמעון סולומון:
סליחה כבוד יושב הראש, אני ביקשתי רשות דיבור
שמעון סולומון:
 יש לי משהו קטן לומר
אליהו מרידור:
בבקשה אדוני
שמעון סולומון:
לפני הסיכום
שמעון סולומון:
 ירון מהאיחוד החקלאי
שמעון סולומון:
 קודם כל, אני מודה על הדיון
שמעון סולומון:
 אנחנו נמצאים בזמנים לא קלים ואני אינני עורך דין ולא משפטן
שמעון סולומון:
 אבל ברור לי שכרגע אנחנו נמצאים בזמן חירום
שמעון סולומון:
 ואני שואל, האם לא ניתן לייצר איזה שהוא צו גורף שיאסור או ימנע מהגשה של תביעות משפטיות כנגד מה שנקרא מעסיקים? החל מה-7 באוקטובר
אליהו מרידור:
אני מיד מתייחס לזה איפה שהוא בדברי הסיכום שלי
אליהו מרידור:
 אבל לקבוע ככה באופן גורף זה - - -
שמעון סולומון:
לא גורף, חצי גורף
אליהו מרידור:
לא, צו? אתה דיברת פה באופן מאוד מאוד גורף, אדוני
שמעון סולומון:
לא, באזורים מסוימים וזכויות מסוימות, נקודה
אליהו מרידור:
טוב, אני מודה לך
אליהו מרידור:
 יש לנו פה עוד דובר, עדי רז
עדי רז:
כן, שלום, תודה
עדי רז:
 קודם כל, באמת תודה על הדיון הזה
עדי רז:
 חקלאות במשך שנים חוטפת מכות מכל הכיוונים, אם זה מהייבוא הטורקי, ואתה נותן אור ותקווה חדשה לחקלאות
עדי רז:
אני רוצה לספר על כוח פלג
עדי רז:
 כוח פלג זה חבר'ה חיילים במילואים, בפתחת ניצנה, שזה כוח חילוץ, חבר'ה מיחידה מובחרת
עדי רז:
 בערך 25 חבר'ה
עדי רז:
 הם היו בין הראשונים שהגיעו מהאזור שלנו לאזור אשכול
עדי רז:
 שניים מתוכם נהרגו, אבות לילדים, חמישה ילדים
עדי רז:
 אסון גדול
עדי רז:
 הכוח הזה אחר כך המשיך יותר מאוחר בערב לחלץ עובדים תאילנדים ולהביא אלינו
עדי רז:
 בלי בגדים, בלי כלום, רק שיהיה להם מקום לישון
עדי רז:
 בסופו של דבר, איכשהו יצא לנו השם הזה של החקלאים שמנצלים
עדי רז:
 אם דיברנו על תביעות, אז דרך אגב, כל תביעה מתחילה בניצול כוח עבודה, בעבדות
עדי רז:
 זה מתחיל סעיף "עבדות 200,000 שקלים"
עדי רז:
 זה הסעיף הראשון
עדי רז:
 אחר כך לך תוכיח את שאר הדברים
עדי רז:
      אז אני רוצה להגיד שאנחנו החקלאים אנחנו הראשונים שחשוב לנו הרווחה של התאילנדים
עדי רז:
 חשוב לנו שירגישו טוב פה
עדי רז:
 ובאמת אנחנו בתקופה קשה
עדי רז:
 וזו הזדמנות עכשיו באמת קצת לעבור שלב ולאחד כוחות ולראות איך עושים את הדברים בצורה יותר מסודרת ויותר ברורה
עדי רז:
 וזהו, ותודה רבה על הרוח הזאת
עדי רז:
 זה חשוב
אליהו מרידור:
 אז נסכם:     1
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת ממשרד החוץ להעביר אליה את מספר מנותקי הקשר עם פרטיהם מכל מדינה בפילוח של נרצחים, חטופים ונעדרים
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת מהביטוח הלאומי להעביר בכתב עד ליום חמישי אחר הצוהריים את רשימת המשפחות שאליהן נעשתה פנייה מקרב העובדים הזרים והסטטוס הטיפולי לגבי כל משפחה ומשפחה
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת ממשרד העבודה וממשרד האוצר לעדכן בכתב על תשובת רשות המיסים לגבי זכויות העובדים הזרים שרכושם נפגע
אליהו מרידור:
 אני אומר פה שלא יעלה על הדעת שקרן מס רכוש לא מכירה בעובדים הזרים בהיבט נזקיהם
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת חוות דעת משפטית מהייעוץ המשפטי בכנסת, היועץ המשפטי של הוועדה, בסוגיה הזאת
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת מהביטוח הלאומי להעביר נתונים על מספר העובדים הזרים שפנו אליהם לבקשות טיפול נפשי ותמיכה נפשית עד היום ואיך טיפלו בהם
אליהו מרידור:
 ומבקשת באותה הזדמנות לוודא שאין כפילות במתן הטיפולים בין המשרדים השונים
אליהו מרידור:
 הוועדה קוראת להנהלת בתי המשפט לעודד העברת תביעות בבתי הדין לעבודה הקשורים למלחמה לגישור לפי תקנות בית הדין לעבודה התשנ"ג-1993, ולשקול להעבירם לגישור אצל הממונה על זכויות העובדים הזרים לפי סעיף 101, 1כו(2)ג3 לחוק עובדים זרים תשנ"א-1991
אליהו מרידור:
 הוועדה קוראת ללשכת עורכי הדין ולמשרד העבודה לשתף פעולה בהגנה על המעסיקים שיוגשו נגדם תביעות עתידיות
אליהו מרידור:
 לשכת עורכי הדין מבקשת לעדכן את הוועדה על הבדיקה שהם עושים לגבי עורכי הדין הסוררים שהחתימו את העובדים הזרים, בפרט התאילנדים כמובן, על ייפויי כוח כשהם עוד במלונות בדרך כלל
אליהו מרידור:
 חלק מהמקרים בכלל מי שלא תפסו בבתי המלון אז בשדה התעופה, בהמתנה לצ'ק אין
אליהו מרידור:
      הוועדה מבקשת להביע הערכה רבה לעבודתה של הממונה על זכויות עובדים זרים במשרד העבודה, שעושה לילות כימים כדי להנגיש לעובדים הזרים את זכויותיהם
אליהו מרידור:
 ואני מקווה שעבודתה תצטמצם משמעותית ותצמצם את התביעות העתידיות ומשכך גם את הפניות הנלהטות של עורכי הדין הפונים אליהם
אליהו מרידור:
      באותה הזדמנות אני מבקש תוך כדי הימים האלה להודות לאנשי צוותי ובכללם למנהלת הוועדה דקלה טקו ולעדן ביטקובר, עם שאר אנשי לשכתי, שעובדים ימים כלילות כדי לאפשר את קיום הדיונים האלה
אליהו מרידור:
 בדרך כלל כדי שוועדה כזאת תעמוד בקצב של דיון אחד לשבוע עם כוח אדם לא מרובה
אליהו מרידור:
 ואנחנו עומדים בזה
אליהו מרידור:
 זה הישג לא מבוטל ועל כך הם ראויים לכל הערכה
אליהו מרידור:
 בימים האלה, לקיים שניים ושלושה דיונים ביום ולפעמים שישה בשבוע ולגייס את האנשים ואת בעלי התפקידים ואת העדויות ואת החומרים ולטייב, כדי שבכל דיון לא תהיה כפילות ופספוס של נושא בצורך כזה או אחר בדיון אחר, אפשר לעשות את זה רק ברוח הלחימה, רק בהירתמות, רק בציונות, רק במצוינות
אליהו מרידור:
 רק עם נשמה גדולה ורק עם דאגה שהיא הרבה הרבה מעבר למסגרות ושעות התפקיד והציפיות, אני מקבל מדקלה, כמובן מעדן ושאר אנשי הלשכה
אליהו מרידור:
 אבל מדקלה, מקבל עדויות, ציטוטים, הכוונות, קישורים
אליהו מרידור:
 אפשר לומר בכל שעות היממה
אליהו מרידור:
 ועל כך נתונה לך תודתי והערכתי
אליהו מרידור:
      אז אני מאוד מאוד מודה לכם
אליהו מרידור:
 הישיבה הזאת נעולה בתקווה לבשורות טובות לכלל עם ישראל
אליהו מרידור:
	בוקר טוב
אליהו מרידור:
 אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לעובדים זרים בנושא הבאת עובדים זרים נוספים והגדלת המכסות לענפים השונים בשל המחסור בכוח אדם, שנוצר, בין היתר, בעקבות המלחמה
אליהו מרידור:
 ברשותכם, לפני שנתחיל לעסוק בעומק הדיון: מדינת ישראל חוותה טרגדיה נוספת ביממה האחרונה, בזמן ששכלה את טובי בניה
אליהו מרידור:
 המינימום המתבקש מאיתנו, ברשותכם, הוא שנקדיש לטובת העניין דקת דומיה
אליהו מרידור:
     	בראשית דבריי, אני רוצה לשלוח חיזוקים לכוחות הביטחון, שפועלים כנגד צוררי דאע"ש עזה, ודואגים לנו, בעורף
אליהו מרידור:
 לנו, בעורף, יש חשיבות אדירה לחוסן הלאומי והכלכלי; ללכידות החברתית של עם ישראל ולמורל
אליהו מרידור:
     	אני מקדם בברכה את מכובדיי, השרים: שר החוץ אלי כהן ושר הכלכלה ניר ברקת
אליהו מרידור:
 נוכחותכם כאן מהדהדת את הצורך, ואת החשיבות, של נושא הבאת עובדים זרים למשק הישראלי, בייחוד בימים קשים, מורכבים ומאתגרים אלה
אליהו מרידור:
 כמו כן, אני מקדם בברכה את הגעת מנכ"ל רשות האוכלוסין, מר אייל סיסו, ואת ראש מינהל עובדים זרים, עו"ד ענבל משש, שעובדת איתי, כתף אל כתף, יחד עם צוותה, במהלך כל השנה
אליהו מרידור:
     	היכולת שלנו לספק מענה, בעת המורכבת הזו, היא תוצאה ישירה של עבודה שמתבצעת מסביב לשעון, כדבר שנמצא בשגרה עוד הרבה קודם למלחמה
אליהו מרידור:
 אני רוצה להודות לכם על העשייה שכבר עשיתם, ועל זה שאתם כאן כדי לשמוע מהשטח ולתת פתרונות
אליהו מרידור:
     	השרים ודאי רואים, יחד עם אזרחי ישראל, שלצד כל האתגרים הפוקדים אותנו – מדינת ישראל מתמודדת עם מחסור בכוח אדם
אליהו מרידור:
 חברים, חסרות לנו ידיים עובדות
אליהו מרידור:
 זה עוד הרבה קודם למלחמה, ובוודאי לאור הנטישה, המובנת, בשעות המלחמה, של עובדים זרים
אליהו מרידור:
      	לא ניכנס, כרגע, לסיבות למחסור בעובדים, אך כעובדה – חסרים לנו מטפלים סיעודיים; עובדי חקלאות; פועלי בניין; וכיום, נדבר גם על המחסור בכוח אדם, והצורך בעובדים זרים, בענפי התעשייה השונים, כמו המסעדנות, השינוע, הרכב ועוד
אליהו מרידור:
      	בהזדמנות זו, אני רוצה לבשר כי בימים הקרובים, בעזרת השם, כלל המערכות – בהובלת משרד החוץ, שר החוץ וצוותו, בשם מדינת ישראל – ישלימו חתימה על הסכמים בילטרליים נוספים
אליהו מרידור:
 מפאת שיקולים דיפלומטיים, שלא אוכל להרחיב לגביהם כרגע – עדיף שנימנע מהכרזה על שמות, גם אם רוב רובנו יודעים באילו מדינות מדובר, אך כפי שאתם יודעים – אנחנו מעדיפים לעסוק במהות, ולא בנראות
אליהו מרידור:
     	אני מברך את ידידי וחברי, שר החוץ אלי כהן, ואת משרדו; את רשות האוכלוסין, ואת כל העוסקים במלאכה החשובה הזו
אליהו מרידור:
 ההסכמים הללו הם צינור חמצן למשק הישראלי
אליהו מרידור:
 אשמח לשמוע מכם: מתי, בפועל – לאחר שיושלמו הליכי החתימה, שנמצאים, כאמור, בקצה הטיפול שלהם – אנחנו נראה כאן מטוסים עם עובדים?     	בהזדמנות זו, אני מבקש להודות גם לידידי וחברי, שר הכלכלה, על כך שהוא מציף את הצורך בענפים נוספים, שבדרך כלל נשארים שקופים, משיקולים של הקצאת מכסות להבאת עובדים זרים
אליהו מרידור:
 אנחנו נתכבד לשמוע סקירה מפי כבוד שר החוץ בנושאים המדוברים; לאחר מכן – משר הכלכלה; ואז נעבור לדרג המקצועי, ונשמע סקירה מפי מנכ"ל רשות האוכלוסין
אליהו מרידור:
 בבקשה, אדוני השר
החוץ אלי כהן:
תודה, אדוני יושב ראש הוועדה
החוץ אלי כהן:
 בדרך כלל, כולנו מתחילים בלומר: "בוקר טוב", אבל ביום הזה – קשה לומר "בוקר טוב"
החוץ אלי כהן:
 אני רוצה לחזק, מכאן, את כל כוחות הביטחון – את צה"ל; את השב"כ; את המשטרה – שעושים עבודת קודש כנגד ארגון הטרור הרצחני, החמאס
החוץ אלי כהן:
 יש להם הישגים גדולים ומשמעותיים מאוד; הם נלחמים בעוז נפש
החוץ אלי כהן:
 שילמנו אתמול מחיר כבד מנשוא
החוץ אלי כהן:
 נחזק מכאן, כמובן, את המשפחות שאיבדו את היקר להן מכל
החוץ אלי כהן:
     במעבר חד מאוד לנושא שנמצא על סדר היום: קודם כל, אני רוצה לומר לך, מכובדי, יושב ראש הוועדה – יישר כוח
החוץ אלי כהן:
 מהרגע הראשון שבו נכנסנו למלחמה, ב-07 באוקטובר, הבנת את ההשלכות שיש לכך בשני ממדים של סוגיית העובדים הזרים, שבאה לידי ביטוי בכך שיש ניתוק מעובדים פלסטינים שנכנסים למדינת ישראל, ומיציאה של כ-10,000 עובדים זרים שעבדו בישראל
החוץ אלי כהן:
 כלומר, הפגיעה כאן היא פגיעה כפולה
החוץ אלי כהן:
      יש לזה חשיבות גדולה מאוד למשק הישראלי, יש לזה חשיבות משמעותית מאוד ליוקר המחיה
החוץ אלי כהן:
 גם המגבלה בהיקף הכניסה של אוניות וטיסות לישראל הופכת את זה ליותר מורכב, ומגדילה את הצורך בעבודה ובתוצרת ישראלית – במיוחד בשעה הזו
החוץ אלי כהן:
      אני רוצה לומר לך: יישר כוח
החוץ אלי כהן:
 אני חושב שחלק מהפתרונות שאנחנו נציג – גם היום, כאן – הם בעקבות שיחות רבות אל תוך הלילה שביצענו
החוץ אלי כהן:
 עובדים כאן כלל משרדי הממשלה, ביחד, יחד עם משרד הכלכלה ומשרד הפנים
החוץ אלי כהן:
      אני רוצה להודות לך, אייל סיסו מרשות ההגירה והאוכלוסין
החוץ אלי כהן:
 אנחנו איבדנו נכס כשיצאת ממשרד החוץ, אבל אני רואה את המוכוונות שלך ברשות ההגירה והאוכלוסין, ואתה מבין את גודל השעה
החוץ אלי כהן:
 אנחנו במלחמה
החוץ אלי כהן:
 יש מלחמה, בחזית, על מדינת ישראל
החוץ אלי כהן:
 יש כמה אוגדות בצפון ובדרום, אבל יש מלחמה כלכלית מאוד משמעותית
החוץ אלי כהן:
 אתה, בתור לוחם שייטת, מבין את החשיבות שיש כאן
החוץ אלי כהן:
 תודה לך, אייל; תודה גם לענבל משש, שגם נמצאת ומסייעת; למשרד החקלאות, וכן הלאה
החוץ אלי כהן:
     אנחנו נמצאים במהלך מגעים לקידום עובדים משבע מדינות שונות
החוץ אלי כהן:
 אנחנו מתאמים שאנחנו רוצים לראות תוצאות, ופחות תוצאות
החוץ אלי כהן:
 אני יכול לומר לכם שהשבוע ייחתם הסכם אחד, ובשבוע הבא – ייחתם הסכם נוסף
החוץ אלי כהן:
 שני ההסכמים הללו הם של יותר מ-50,000 עובדים
החוץ אלי כהן:
      אנחנו מגוונים את מספר המדינות שרוצות להגיע, ואנחנו פועלים במגוון הענפים השונים שדיברו עליהם – חקלאות; סיעוד; סיעוד ביתי; סיעוד מוסדי; תעשייה; ניקיון; בינוי, כמובן – בהסכמים מאוד משמעותיים
החוץ אלי כהן:
 כלומר, בכל המגוון
החוץ אלי כהן:
 משרד החוץ יותר מתעסק מול המדינות בהסכם; את הפירוט של לאן הם הולכים מקדמים במשרד הכלכלה ובמשרד העבודה
החוץ אלי כהן:
 אנחנו חותמים את ההסכמים הבילטרליים וגם את המכסות
החוץ אלי כהן:
      דברים נוספים שאנחנו עושים, מעבר לחתימה של ההסכמים הבילטרליים: א', פרויקט "משתלמים בחקלאות"
החוץ אלי כהן:
 יש מכסה של כ-4,000
החוץ אלי כהן:
 היום, אנחנו עומדים על 2,400
החוץ אלי כהן:
 כלומר, יש לנו אפשרות לגדול, מיידית, בעוד 1,600
החוץ אלי כהן:
 יש לנו ביקוש של 3,000 מעל ה-1,600, ואנחנו נגדיל הרבה מעבר לכך, ככל שיידרש
החוץ אלי כהן:
      המקור המשמעותי ביותר לקבלת עובדים למדינת ישראל, כיום, הוא של מי שכבר עבד במדינת ישראל
החוץ אלי כהן:
 הם המקור הזמין ביותר
החוץ אלי כהן:
 המקורות האחרים ייקחו בין חודש לשלושה חודשים
החוץ אלי כהן:
 אותם עשרות אלפי עובדים, ולמעלה מכך, שעבדו בישראל, או, לחלופין, שהשתלמו בישראל, ותמה להם התקופה של חמש השנים, או, לחלופין, עזבו מסיבות כאלה ואחרות – הם המקור הגדול ביותר יכול להגיע מחר
החוץ אלי כהן:
 כאן, אני יכול להגיד לכם שכבר בשבוע הבא – צפויים להגיע עובדים
החוץ אלי כהן:
     גם בשיחות שלנו, עם חקלאים, תעשיינים וגורמים אחרים – וכאן זו עבודה שלנו ושלכם, אייל, יחד עם משרד הפנים – אנחנו אומרים: כל מי שרוצה להגיע – שיגיע
החוץ אלי כהן:
 אין עכשיו זמן לבירוקרטיה
החוץ אלי כהן:
 עד שהוא יבוא; עד שנשלח לו טופס; שנראה מה קורה; שנקלוט את הטופס; שנזין את הטופס ושנזרים את הטופס – יעבור חודש וחצי
החוץ אלי כהן:
 אין לנו את הלוקסוס הזה
החוץ אלי כהן:
      נכון להיום – לגבי מצוקת החקלאים, למי שמכיר – יש מאות מיליונים שקבורים באדמה, ושאין מי שיוציא אותם
החוץ אלי כהן:
 לכן, ההנחיה היא ברורה: להגיע
החוץ אלי כהן:
 גם אם אדם מגיע – אנחנו נעשה את תהליך הטופסולוגיה תוך כדי
החוץ אלי כהן:
 תוך כדי שהוא קוטף – הוא ימלא את הטפסים בערב
החוץ אלי כהן:
      זו הדרך, ואין שום דרך אחרת
החוץ אלי כהן:
 זה המצב הנוכחי; זו מלחמה
החוץ אלי כהן:
 ביום שבת, ה-07 באוקטובר, אנשים לא חיכו לצו 8
החוץ אלי כהן:
 הם יצאו עם אקדח, הלכו וחיסלו את המחבלים
החוץ אלי כהן:
 אגב, זה מה שעזר לנו
החוץ אלי כהן:
 אנשים שלא היו בתורנות; שוטרים שלא היו במשמרת; חיילים שהיו קרובים
החוץ אלי כהן:
 אנחנו נמצאים עכשיו בשדה הקרב, ולכן, מי שיכול להגיע – שיגיע
החוץ אלי כהן:
 זה המסר שצריך לצאת מכאן, לחקלאים ולכולם
החוץ אלי כהן:
      כמובן שכל אחד יכול לקלוט את כמות המכסה שהייתה לו לפני כן, על מנת שנפזר את העובדים בין כלל העובדים, כך שזה יתפזר בין כולם, כי כולם נמצאים במצוקה
החוץ אלי כהן:
 אין מישהו שלא נמצא במצוקה, ולכן, צריך לעשות את זה תוך כדי
החוץ אלי כהן:
      אם יהיו מקרים – ויכולים להיות מקרים – שבהם יגיע מישהו לא מורשה או בעייתי – נבדוק אותו רק מבחינה ביטחונית, בשדה התעופה, כדי לראות שאין לו רקע פלילי, ביטחוני או בעייתי
החוץ אלי כהן:
 כלומר, הבחינה בשדה התעופה צריכה להיות אך ורק בממד הביטחוני; בממד הלוגיסטי – נעשה את זה אחרי
החוץ אלי כהן:
 אין לנו שום דבר נוסף מעבר לכך
החוץ אלי כהן:
     דבר נוסף, שאנחנו עשינו במשרד החוץ: אני חושב, שר הכלכלה, ניר, שצריך להשקיע גם בנושא של קמפיין הסברה באותן המדינות
החוץ אלי כהן:
 אני עשיתי את זה, והלכתי לבקר עובדים תאילנדיים, יחד עם אנשים שמדברים בשפתם, על מנת להוריד את מפלס המתח, החרדה והלחץ
החוץ אלי כהן:
 לכן, צריך לעשות את זה בכלל המקומות
החוץ אלי כהן:
      אלה הם הדגשים העיקריים
החוץ אלי כהן:
 יש לנו חתמ"צ במשרד החוץ, בכל יום בשעה 10:00, אבל היה חשוב לי להגיע לכאן, לוועדה
החוץ אלי כהן:
 יושבת כאן, לידי, הגברת יעל רביע צדוק, מנהלת אגף כלכלה במשרד החוץ
החוץ אלי כהן:
 אנחנו נמצאים בימי מלחמה
החוץ אלי כהן:
 אנחנו זמינים לכם 24/7 – לכל דבר שצריך; לכל דבר שתקוע; להסכם; לשיחה עם מדינה כזו או אחרת
החוץ אלי כהן:
      יהיו הסכמים בילטרליים
החוץ אלי כהן:
 אחד – כבר נחתם אתמול
החוץ אלי כהן:
 אנחנו לא רוצים לומר את השמות, על מנת לא להפעיל לחץ מול אותן מדינות; הסכם נוסף ייחתם בשבוע הבא; ובמקביל – אנחנו עובדים על חמישה הסכמים נוספים
החוץ אלי כהן:
 לכן, אם מישהו צריך אותנו, או חושב שיכול להיות הסכם עם עוד מדינה – שיגיד, בבקשה
החוץ אלי כהן:
      הדבר החשוב ביותר עכשיו הוא זמינות ומהירות, ואני אומר לך, אדוני, יושב ראש הוועדה, ולמשרדי הכלכלה והפנים: כולם כאן עובדים ביחד, באותה המטרה, על מנת למזער את הפגיעה הגדולה מאוד שקיימת במשק הישראלי
החוץ אלי כהן:
     אני מתנצל על כך שאני צריך ללכת; פשוט יש דיון הערכת מצב
החוץ אלי כהן:
 תודה רבה לכולם, ושיהיה יום שקט
החוץ אלי כהן:
 תודה רבה
אליהו מרידור:
תודה רבה, אדוני השר
אליהו מרידור:
 אני מודה לכבוד שר החוץ, על המאמץ העילאי שלו להגיע ולתת סקירה והתייחסות, על המאמצים שמתבצעים, כאמור, במהלך כל השנה שחלפה
אליהו מרידור:
 אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לכבוד שר הכלכלה, ניר ברקת
ניר ברקת:
תודה רבה, יושב ראש הוועדה; מכובדיי, חברי הכנסת; מכובדיי, סיסו; אמנון מרחב, מנכ"ל משרדי; מכובדיי, כולם
ניר ברקת:
 הלב שלנו, הרי, נמצא במקום אחר – עם החיילים; עם הלוחמים; עם המשפחות השכולות
ניר ברקת:
 אנחנו מתפללים לשלומם של הפצועים ולחזרתם הביתה של החטופים, ואנחנו גם מחויבים לעבוד מהראש, ולהתחיל לקדם את האתגרים הגדולים של מדינת ישראל
ניר ברקת:
 אני רוצה לברך אותך על קיום הדיון
ניר ברקת:
 זהו דיון חשוב מאוד
ניר ברקת:
      ברשותך, אני רוצה לפתוח באמירה מאוד חדה וברורה: שמה שהיה – הוא לא מה שיהיה
ניר ברקת:
 לא נהיה יותר תלויים בעובדים הפלסטינים
ניר ברקת:
 אי אפשר לסמוך עליהם; אנחנו תמיד משלמים מחירים כבדים – לא רק ביטחוניים, אלא גם כלכליים
ניר ברקת:
 אסטרטגית, אנחנו חייבים לשנות את המשוואה בין עובדים זרים לבין עובדים פלסטינים
ניר ברקת:
 לא יהיה מה שהיה
ניר ברקת:
 זו צריכה להיות אמירה מאוד ברורה
ניר ברקת:
      אנחנו צריכים לגזור את המדיניות שלנו ממה שטוב לעם ישראל
ניר ברקת:
 הפלסטינים לימדו אותנו לקח כבד – לא רק בטבח שהם עשו
ניר ברקת:
 הם לימדו אותנו שלא ניתן לסמוך עליהם כלכלית
ניר ברקת:
 מדינת ישראל צריכה לפתח עצמאות מהתלות בפלסטינים, כתהליך אסטרטגי
ניר ברקת:
 אני לא יודע אם אתם מבינים את מה שאני אומר
ניר ברקת:
 אני אומר שאסור לנו להיות תלויים בהם
ניר ברקת:
 גם כשהם יבקשו, ויגידו שהעולם השתנה – אסור להאמין להם
ניר ברקת:
      אני רוצה לתת, רגע, משנה סדורה לתפיסת העבודה למדינת ישראל, כפי שאני רואה אותה, ומשם – גוזרים את כל הנושא של המדיניות כלפי עובדים זרים
ניר ברקת:
 מכובדיי, צרכי המשק משתנים כל הזמן
ניר ברקת:
 הביטחון לכלכלת ישראל טמון ביכולת שלנו – אני חוזר, רגע, לפני ה-07 באוקטובר, וזה נכון גם לגבי העתיד – לייצא טכנולוגיה ויזמות; להגדיל בצורה דרמטית את כמות האנשים שמתעסקים בנושאים של סטארט-אפים, כלכלה וטכנולוגיה, כי העולם מחכה לנו
ניר ברקת:
 העולם רוצה את הטכנולוגיה שלנו
ניר ברקת:
      אנחנו צריכים לסייע ליותר ויותר יזמים לצאת לשווקים הבין-לאומיים ולבסס את החברות הישראליות פה, כי זה – העתיד שלנו
ניר ברקת:
 אתם תראו שבמהלך השנים – כפי שאני מסתכל – אנחנו נעשה Shift של עובדים במשק הישראלי, ככל הניתן, לכיוון הפוטנציאל הגדול של מדינת ישראל
ניר ברקת:
 במקביל, במקומות שבהם אין עובדים ישראלים – שהם לא מגיעים לעבוד, או, לחלופין, שצריך להשלים אותם מלמטה – אנחנו חייבים להתבסס על עובדים זרים
ניר ברקת:
     אגב, זה מה שקורה בכל העולם
ניר ברקת:
 כשאני ישבתי עם שר הכלכלה ההודי – תכף נגיע גם להודו – לפני כחצי שנה, כשהיינו שם בביקור, הוא אומר לי: "תשמע, ניר, אנחנו כמעט 1
ניר ברקת:
5 מיליארד אנשים
ניר ברקת:
 אחד היתרונות היחסיים הגדולים של הודו הוא לייצא עובדים"
ניר ברקת:
 הוא מחפש פתרון ל-200 מיליון הודים
ניר ברקת:
 הוא שאל אותי: "כמה אתה יכול לקבל מ-200 המיליון ההודים?"
ניר ברקת:
 מה אתם אומרים? פרו מיל, זה נותן לנו 200,000 איש
ניר ברקת:
      יש עוד מדינות שתפיסת העולם שלהן היא להוציא עובדים החוצה, כי זה מגדיל את הקופה של המדינה
ניר ברקת:
 זה האינטרס שלהם; הם לא עושים לנו טובה
ניר ברקת:
 אנחנו, כמדינת היהודים, צריכים לדעת – והאנשים של סיסו עושים את זה בצורה מצוינת – איך לקלוט אותם, ואיך להביא אותם בהסכמים בילטרליים, שבהם אפשר להחזיר אותם
ניר ברקת:
 זה תהליך שאנחנו יודעים לעשות, אבל שצריך להגדיל אותו בהיקף דרמטי הרבה יותר ממה שהיה בעבר
ניר ברקת:
     אנחנו מסתכלים על פערי היצע וביקוש לעובדים בישראל, דוחפים את התושבים שלנו, יותר ויותר, אל שוק העבודה הטכנולוגי, כי זה העתיד שלנו בשווקים הבין-לאומיים, וכשהתל"ג שלנו יגדל ויצמח – זו הערובה לביטחון ישראל
ניר ברקת:
 משם בא הכסף
ניר ברקת:
 אם אנחנו לא עושים את זה – זה מושך את העובדים שלנו למטה
ניר ברקת:
 זה מושך אותם להתנדב – כמו היום – ולעשות דברים שגם אחרים יכלו לעשות, ורצוי שיעשו
ניר ברקת:
      יש לנו עוד פער: לפני ה-07 באוקטובר היה לנו פער מול התפיסה של אגף התקציבים
ניר ברקת:
 ניהלנו מלחמות עולם, עם אגף התקציבים, על מהי המדיניות הנכונה, לפני ה-07 באוקטובר
ניר ברקת:
 אני רוצה לפרט, ולהסביר על מה מדובר
ניר ברקת:
     בדיונים איתנו, אגף התקציבים מייצרים מחסור בעובדים – מבחינתם זה בסדר – שמא, חלילה, יהיה חירום; שמא יהיה מצב שבו עובדים במדינת ישראל יצטרכו להיכנס למקצועות בהם יש לנו היום מחסור
ניר ברקת:
 אני כל הזמן אמרתי להם: ההיפך
ניר ברקת:
      קודם כל, זה לא השיקול היחידי; יש עוד שניים-שלושה שיקולים מרכזיים
ניר ברקת:
 שיקול מרכזי הוא התמ"ג והתל"ג, מצד אחד, ואם אתה מגדיל היצע עסקי – אתה עוזר, בהכרח, להתמודד עם יוקר מחיה
ניר ברקת:
 הרי, אם יש יותר ביקוש מהיצע – המחירים עולים
ניר ברקת:
 אם אתה מגדיל את הצד של ההיצע – המחירים יורדים, או מתמתנים
ניר ברקת:
      לפני ה-07 באוקטובר היה לנו מחסור של כ-70,000 עובדים; היום – חסרים לנו לפחות 170,000
ניר ברקת:
 הנזק הוא של עשרות מיליארדי שקלים בשנה, בחוסר בתמ"ג ובתל"ג, כש-139,000 פלסטינים לא מגיעים לעבודה, ויש תסכול של שוק התעשייה והתעסוקה במדינת ישראל
ניר ברקת:
     אני טוען שאנחנו צריכים להסתכל במובן הרבה יותר רחב
ניר ברקת:
 יש לנו מנגנונים שאנחנו מובילים, בתוך משרד הכלכלה והתעשייה
ניר ברקת:
 המנגנון אומר: לשבת וללמוד את הפער בין היצע לביקוש, בצורה מרוכזת ומרכזית, ואז לראות איך אתה משלים אותו, או איך אתה מייצר מסלולי קריירה שמשדרגים עובדים ישראלים למקצועות מבוקשים, ומכניס עובדים זרים במקום שבו אין עובדים ישראליים
ניר ברקת:
     לפני כמה חודשים היה לנו דיון נוקב, בממשלה, שבו אני ביקשתי להראות את כל התמונה, ולהסתכל לא רק על 9,000 העובדים שקיבלנו לתעשייה ועל ה-7,000 או ה-9,000 שקיבלנו לחקלאות, אלא לערוך הסתכלות הרבה יותר רחבה, מתכללת, פתוחה ולא מצומצמת
ניר ברקת:
 לא לפחד מעובדים זרים; זה בסדר, זה נעשה בכל העולם, ואנחנו יודעים לשמור על מדינת היהודים שלנו
ניר ברקת:
 הכל טוב, לא לדאוג, ויפה שעה אחת קודם
ניר ברקת:
      אני אסכם את דבריי במה אני מאמין שצריך לעשות: קודם כל, לכל מי שירצה – הקמנו חמ"ל תעסוקה
ניר ברקת:
 שותפים בו, כמדומני, כל משרדי הממשלה
ניר ברקת:
 זה נמצא תחת רח"ל, ואנחנו מארחים את זה, בהסתכלות מתכללת
ניר ברקת:
      יש ביקושים של כ-10,000 אנשים
ניר ברקת:
 שלחנו אנשים, בלמעלה מ-14 ניסיונות
ניר ברקת:
 עברנו כבר את 2,000 ההשמות בפועל, וזו רק ההתחלה; אנחנו צריכים לתכלל ולטייב את המודל הזה
ניר ברקת:
 אני מציע לכולם להסתכל ולראות איך כל אחד מהחברים מתממשק עם הגוף הזה
ניר ברקת:
     אנחנו הולכים להציע הצעת מחליטים – לא בקטן; לא כל משרד בנפרד, בכל פעם; לא רק לשיכון או רק לחקלאות, אלא כ-170,000 עובדים זרים במכה אחת, לתכלל את הכל ולמקבל את כל התהליכים
ניר ברקת:
 כל מי שירצה עובד זר – שינמק, ואנחנו נבדוק שזה אכן לא בא על חשבון עובדים אחרים
ניר ברקת:
 צריך להזרים את זה; לא להיתקע
ניר ברקת:
     להודים, מהדוגמה, יש שיטת עבודה מסוימת
ניר ברקת:
 אתם מכירים את זה שבישראל מייצרים המון פטנטים? שיטת העבודה בישראל – לא דומה לשיטת העבודה במקומות אחרים
ניר ברקת:
 אני מוכן לקבל את העובדה שכיוון שאנחנו מדינת יהודים – אנחנו רוצים הסכמים G2G, כדי לוודא אנשים חוזרים, ושיש לאן להחזיר אותם
ניר ברקת:
      אגב, אני רוצה להזכיר: יש עוד כ-20,000 עובדים לא חוקיים במדינת ישראל
ניר ברקת:
 אני רוצה להחליף אותם בעובדים חוקיים
ניר ברקת:
 כל העובדים שנמצאים, היום, בכל מיני מקומות בארץ, והם לא חוקיים – לשלוח אותם הביתה, באותה הזדמנות, ולהכניס יותר עובדים זרים; גם למקצועות כמו המטבח, ולמקומות אחרים שבהם הם עובדים היום
ערן סיב:
ניר, למה שלא תלבין אותם? עד שיבואו גם
ניר ברקת:
אני לא רוצה להלבין אותם
ניר ברקת:
 אני רוצה רק עובדים שלגביהם – יש לנו הסכמי G2G מכובדים בעולם
ערן סיב:
אבל יש מלחמה, ניר
ערן סיב:
 זה פלסטר
ניר ברקת:
אני לא אמרתי שצריך לעשות את זה היום; זו מדיניות, שממנה – אתה גוזר תהליך
ניר ברקת:
 הרי, לא כל ה-170,000 יגיעו ביום אחד, אבל ממדיניות – אתה גוזר פעולות וצעדים
ניר ברקת:
 יש לאפשר מכסות; להגדיר שהיעד הוא לא להיות תלויים בפלסטינים, וככל שהזמן יאפשר – אנחנו נממש את היעד הזה
ניר ברקת:
 אני באתי לשתף אתכם במדיניות; לא רק בפעולות העכשוויות שצריך לעשות מחר בבוקר
ניר ברקת:
     אנחנו עשינו קול קורא, ויש כ-2,000 עובדים שמחכים ל-OJT – On a Job Training, בזכות החירום
ניר ברקת:
 בעזרת השם, נקבל אישור מהאוצר של כ-30 מיליון ₪
ניר ברקת:
 אנחנו יודעים להשתתף ב-OJT של העסקים, ככל שנצליח לעשות OJT
ניר ברקת:
 זה בא מהשטח; יש מעסיק בנושא
ניר ברקת:
 זה לא סתם
ניר ברקת:
 נוכל לסייע לסגור את הפערים הללו, ואין לי ספק שאלה הם הדברים הנכונים
ניר ברקת:
      זו המדיניות שאני הייתי שמח לראות שמתממשת
ניר ברקת:
 אני לא נכנס יותר מדי לפרטים, כי ידובר עליהם עוד הרבה בוועדה שלך ובממשלה
ניר ברקת:
 תודה רבה
אליהו מרידור:
אני מאוד מודה לך, מכובדי
אליהו מרידור:
 לפני שאני מעביר את רשות הדיבור למנכ"ל רשות האוכלוסין, אני מבקש להציף נקודה אחת קטנה, ואני אשמח מאוד אם מכובדי יירתם איתי למאמץ, ביחד, כדי שנניף את הדגל הזה
אליהו מרידור:
     לצד העובדה שיש צורך ורצון – זה אמור לסייע ולהניע את הכלכלה של מדינת ישראל
אליהו מרידור:
 אנחנו צריכים לוודא שהגעת העובדים לא רק תהיה זמינה, אלא גם כלכלית
אליהו מרידור:
 ישנם תאגידים אימתניים, חזקים מאוד ונשכניים, שהופכים להיות, למעשה, המעסיקים של אותם עובדים, ולא המתווכים, עם המעסיק בקצה
אליהו מרידור:
      העלות של העובד הופכת להיות לא כלכלית ולא זמינה, בהרבה מקרים, ולמעשה, יש פער אדיר בין מה שהעובד מקבל, כשכר, לבין מה שמשלם, בקצה, המעסיק האמיתי שלו, ששוכר את שירותיו
אליהו מרידור:
 את ה-Tolerance שבאמצע – גובים כל מיני מתווכים, בחסות חוקית
אליהו מרידור:
 הפעילות הפסולה הזו, בעיניי, של גופים שאמורים להיות כלי שרת – הופכת להיות הסיבה העיקרית שמתכללת את הפעילות הזו
אליהו מרידור:
 אני אשמח אם מכובדי יירתם איתי למאמץ הזה, כדי להיאבק באותם מונופולים
ניר ברקת:
 קודם כל, אני חושב שמי שמתכלל את הנושא הזה הם אייל סיסו; משרד הפנים; רשות ההגירה; רשות האוכלוסין
אליהו מרידור:
אבל הוא לא קוסם; יש לו מגבלות
ניר ברקת:
כמדיניות – אני חושב שאתה צודק
ניר ברקת:
 אנחנו פשוט צריכים לראות Best Practices בעולם
ניר ברקת:
 זה לא כזה מסובך
ניר ברקת:
 להודים יש מערכת אחת – יש להם מפעל כזה או כזה, שדואג לעובדים שיוצאים החוצה
ניר ברקת:
 הם ביקשו שלא לעבור דרך הגופים הללו
ניר ברקת:
 הם ביקשו לעבוד עם פחות חסמים
ניר ברקת:
שר הכלכלה ההודי אמר לי עוד דבר מאוד חשוב: הוא דורש שלא ניתן להם 150% שכר
ניר ברקת:
 הוא רוצה שכר מינימום