GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר ברקת:
 אז אני שואל: "איך זה הגיוני?"
אליהו מרידור:
מכניסים עליהם הסכמים קיבוציים, ואז הם מקבלים כמו עובד ישראלי
אליהו מרידור:
 בכל העולם אין את זה
ניר ברקת:
הוא רוצה מחירים נמוכים
ניר ברקת:
 למה? כי הוא רוצה יותר עובדים
ניר ברקת:
 יש לו יתרון יחסי
ניר ברקת:
 הוא למד מנהל עסקים בהרווארד, והוא יודע שאני בא עם התפיסה של פרופ' מייקל פורטר – של פיתוח יתרונות יחסיים – והיתרון היחסי של ההודים הוא היקפים גדולים של עובדים, בזול
ניר ברקת:
 הוא לא רוצה שישלמו להם ביוקר, כי זה דופק לו את המודל
ניר ברקת:
      אם נוכל להוריד את החסמים, ולהביא את העובדים הללו במחירים יותר זולים לתעשייה – זה לא יתפוס מקום של ישראלי; זה יהיה במקום פלסטיני, וזה ייעל את העסקים
ניר ברקת:
 הם ירוויחו יותר, יגדילו את ההיצע, ויהיה לנו יותר תל"ג
ניר ברקת:
 אנחנו צריכים לא להקשות עליהם, ככל שניתן
ניר ברקת:
 אגב, באוצר – הערימו קשיים
ניר ברקת:
 המדיניות של אג"ת הייתה שיהיה יקר - - -
אליהו מרידור:
כדי לא לייבש את המשק הישראלי בהעסקה – יש כמה שיקולים
אליהו מרידור:
 אני רק משקף אותם
ניר ברקת:
אני טוען שהשיקול הזה הוא שיקול לא נכון
ניר ברקת:
 אני רבתי עם אגף התקציבים ארוכות על הנושא הזה, לפני ה-07 באוקטובר
ניר ברקת:
 זו טעות יסודית
ניר ברקת:
 אל תעמיס על העסקים; אתם סתם מעמיסים על העסקים
ניר ברקת:
 אם אתם לא חייבים להעמיס על העסקים – תקלו עליהם
ניר ברקת:
 לכן, אם יש חלק מהמקומות שבהם סיסו יחליט להשתמש בתאגידים בכל זאת – אני לא אומר שלא להשתמש בהם
ניר ברקת:
 אני אומר: להקל ככל שניתן; להקשיב למה אומרים התעשיינים הנציגים של המשק, שזקוקים להם; ולזרום עם הצרכים של המגזר העסקי
אליהו מרידור:
 אגב, אני לא מבקש לבטל אותם; אני רק מבקש לשנות את הסטטוס שלהם, למעשה, ממעסיקים למתווכים
אליהו מרידור:
 הם צריכים לקבל בגין התיווך, אבל הם לא אמורים לסחור בעצם נוכחותו של העובד, ובכך לייקר את עלות החזקתו
ניר ברקת:
יש דרכים לנהל בצורה חכמה; לא בשליטה מרכזית, אלא באמצעות אפשור של יותר פתיחות ובאמצעות פיקוח בצורה חכמה, גם על העסקים וגם על העובדים הזרים
ניר ברקת:
 אנחנו יכולים ללמוד, קצת, ממדינות אחרות, על איך הן עושות הסכמי G2G, כי כל המדינות ששולחות לנו עובדים – שולחות גם לכל העולם
ניר ברקת:
 אנחנו לא המדינה היחידה שיש לה הסכמי G2G
אליהו מרידור:
כן, רק שבהרבה מקומות בעולם, למען ההגינות, אין את הרצון שהמדינה לא תהיה מדינת מהגרים
אליהו מרידור:
 לנו – זה מאוד חשוב ורגיש, ואני רוצה לשמור על אותו מנעד
ניר ברקת:
כל מי שרוצה לעבוד איתנו, שנמצא בחו"ל, מקבל את העובדה שאנחנו המדינה היהודית הדמוקרטית היחידה בעולם ומכבד את הרצון שלנו לשמור על כך
ניר ברקת:
 הם לא מתווכחים איתנו
ניר ברקת:
 זו לא מגבלה אמיתית בהסכמי G2G ; הם מקבלים את זה
אליהו מרידור:
 אז אנחנו נעבור, כאמור, למנכ"ל רשות האוכלוסין, מר אייל סיסו
אייל סיסו:
תודה, אדוני יושב הראש; כבוד שר הכלכלה; חבריי, מכובדיי
אייל סיסו:
 בראשית הדברים, אני רוצה להגיד תודה לעו"ד ענבל משש, לנקש ולכל הצוות, שעושים עבודה באמת נפלאה
אייל סיסו:
 היום בבוקר אני התראיינתי לתקשורת, וציינתי את שיתוף הפעולה ההדוק בנושא הזה, כתף אל כתף, עם כל משרדי הממשלה, על מנת לפתור אותו
אייל סיסו:
      אני רוצה להתנצל, אדוני יושב הראש, ששכחתי להזכיר אותך
אייל סיסו:
 לי זה חשוב, כי אתה משתף איתנו פעולה בצורה הדוקה, ביום-יום, בכל הוועדות; תומך ועוזר
אייל סיסו:
 זה גם חשוב להגיד מילה טובה כשצריך, אז תודה גם לך, כמובן, ולצוות
אייל סיסו:
      רשות האוכלוסין וההגירה אחראית להביא עובדים זרים לישראל, מתוקף חוק עובדים זרים
אייל סיסו:
 מצד שני, אנחנו גם משמשים כרגולטור של כל הנושא של עובדים זרים, כדי למנוע הגירה לא חוקית, כספי תיווך לעובדים הזרים וכו'
אייל סיסו:
      יחד עם זאת, ברמה התפיסתית, קודם כל, אני חייב להגיד שאני מסכים עם הרבה מאוד אמירות שאמרת, כבוד שר הכלכלה
אייל סיסו:
 אני גם חושב שזה נכון, ואני עובד על זה עם אמנון; אנחנו מדברים על זה לא מעט, ואפשר לאזן בין הדברים
אייל סיסו:
      אני רוצה לדבר על מה שקורה עכשיו: זו מלחמה
אייל סיסו:
 אנחנו נמצאים במלחמה קשה בחזית, וקודם כל – חשוב שהחיילים שלנו יחזרו הביתה בשלום, והחטופים יחזרו
אייל סיסו:
 זה הכי חשוב
אייל סיסו:
 אנחנו נמצאים גם במלחמה כלכלית, ואנחנו מבינים את זה, ולכן, מהרגע הראשון – אני מדבר בשמי וגם בשם שר הפנים ארבל, ששותף לעסק לחלוטין – אנחנו מדברים יום ולילה, ביחד עם השרים האחרים, כדי לנסות ולראות איך אנחנו מביאים עובדים זרים כמה שיותר מהר, כי אנחנו מבינים את גודל השעה ואת גודל המשבר
אייל סיסו:
     ביום שישי, נפגשתי – ביחד עם מנכ"ל משרד החקלאות – עם כל הלשכות הפרטיות
אייל סיסו:
 יש אפילו כמה חברים מהן שיושבים פה
אייל סיסו:
 ישבנו במשך כמעט שלוש וחצי שעות כדי לנסות ולייצר פתרונות
אייל סיסו:
 שלשום ירדנו לעוטף
אייל סיסו:
 נפגשנו עם החקלאים בניר עם, בניר עוז ובכל האזור, וראינו את השבר הגדול שהם חווים שם
אייל סיסו:
 זה לא רק גידולים: ראינו מאות דונמים של עגבניות, עם רימות עליהן, שפשוט נזרקות לפח, כי אין מי שיקטוף אותן
אייל סיסו:
 כואב הלב
אייל סיסו:
 יש רפתות שנמצאות בבעיה ולולים שנמצאים בבעיה
אייל סיסו:
      אנחנו מבינים את גודל השעה, ולכן התחלנו, מיד, לנקוט במספר צעדים, יחד עם שאר המשרדים
אייל סיסו:
 דבר ראשון – לגבי ההערה שהערת – אמרנו: "בואו נאריך את האשרות אוטומטית, לכל מי שנמצא פה, כדי שיישאר פה, בארץ, כי אנחנו מבינים שכרגע – חסר"
אליהו מרידור:
מכובדי, הוא לא מדבר על הארכת אשרות
ערן סיב:
אני דיברתי על אנשים שהם לא חוקיים; שבינתיים, עד שיעבור זעם – נשאיר אותם ונלבין אותם, כדי שנוכל לעבור את התקופה הזו
אליהו מרידור:
כשהמנכ"ל יסיים את סקירתו – אני גם אתייחס לנושא
אליהו מרידור:
 יש לי איזו שהיא יוזמה שאני מבקש לקדם באמצעותו
אייל סיסו:
לפני שאני אתייחס לדברים, אני רק אגיד שמבחינת מספרים, נכון לאתמול בערב, עזבו 13,917 עובדים זרים, בנוסף לפלסטינים שלא מגיעים
אייל סיסו:
 מתוכם – 8,326 עובדי חקלאות, 3,595 עובדי בנייה ו-1,996 עובדי סיעוד – למרות שאנחנו לא רואים בסיעוד כבעיה גדולה, כי הם נכנסים, במקביל, אז זה פחות בעייתי, כרגע, מענפים אחרים
אייל סיסו:
     מבחינת הדברים שנעשים: קודם כל – הארכה גורפת, לשנה נוספת, למי שנמצא פה
אייל סיסו:
 דבר נוסף הוא מה שאמרת: לקחת את מי שנמצאים פה, עכשיו, כלא חוקיים
אייל סיסו:
 הצענו להם לבוא, ואמרנו שאנחנו מוכנים להאריך להם את האשרה בשנה, בכפוף לזה שהם יעבדו בענפים הנדרשים, כמו חקלאות או בנייה
אייל סיסו:
 בבנייה זה קצת יותר מסובך, כי צריך גורמים מקצועיים ומבחנים, אבל דיברנו איתם וכדומה
אייל סיסו:
     מעבר למה שסקר שר החוץ – שזה הסכמים בילטרליים, ואנחנו עובדים פה יד ביד עם משרד החוץ ושאר המשרדים – פנינו לעשרות מדינות
אייל סיסו:
 אני, באופן אישי, דיברתי עם לא מעט שגרירים, ועם לא מעט מדינות, כדי לנסות לקדם את העניין ולהביא עובדים
אייל סיסו:
     אנחנו מעבירים היום
אייל סיסו:
 שר הפנים יזם וכבר העביר למשאל טלפוני, ופה – אני קורא גם לכל המשרדים האחרים: אנחנו צריכים להעביר את זה היום; לא מחר
אייל סיסו:
 אנחנו צריכים לאפשר ללשכות הפרטיות בחקלאות להביא עובדים, במשך שלושת החודשים הקרובים, כתרופה מיידית לחקלאות
אייל סיסו:
 אין שם עובדים, חבר'ה
אייל סיסו:
 הכל נזרק לפח; לא יהיה אוכל במדינת ישראל
אייל סיסו:
 זה כבר יצא, למעשה, וצריך לעבור טלפונית
אייל סיסו:
 אני מקווה שזה עבר טלפונית בזמן שאנחנו פה
ערן סיב:
זה עבר
אייל סיסו:
 יש לא מעט לשכות פרטיות, כולל מי שיכולים להביא אנשים בצורה מהירה, כי בשעת משבר – צריך להתפשר קצת, ולהסיר את החסמים שהיו בדרך כלל
אייל סיסו:
 מה שנכון לימי שגרה – לא נכון לימי מלחמה
אייל סיסו:
      ענבל וצוותה עובדים על הרבה מאוד נושאים כדי לסייע, לעזור, להסיר חסמים ולאפשר תשלומים, כדי להביא עובדים כמה שיותר מהר
אייל סיסו:
 אני כל הזמן אומר את זה, וגם אמרתי את זה לחקלאים, בשיחה: אני נזהר, כי אני לא רוצה להבטיח משהו שאני לא יודע לקיים, אבל אני מבטיח דבר אחד – מאמץ עילאי, עם כל המשרדים, כתף אל כתף, יום ולילה; אנחנו לא ישנים בלילה – אתמול דיברתי עם ענבל ב-01:00 – כדי למצוא פתרונות ולהביא עובדים
אייל סיסו:
     אני הצבתי לעצמי יעד – לנסות להביא עובדים תוך שבועיים – לפחות לחקלאות, כתרופה, כצעד ראשון, וכמובן שלכל שאר הענפים שצריכים
אייל סיסו:
 יש פה עוד הרבה מאוד רעיונות
אייל סיסו:
 אנחנו נפגשים עם הרבה גורמים – גם פרטיים וגם לא פרטיים – כדי לשמוע ולקבל רעיונות
אייל סיסו:
 אנחנו פתוחים לשמוע הכל, ואנחנו נעשה את מה שצריך, במסגרת הרגולציה הנדרשת, כמובן – ואני מדבר על רגולציה מינימלית
אייל סיסו:
 זו השעה
אייל סיסו:
 עם כל הפחדים שיש בשגרה – זה לא נכון בזמן הזה, ואנחנו מבינים את זה לחלוטין
אייל סיסו:
     אני לא רוצה לגזול זמן; אני רוצה לאפשר לאחרים לדבר
אייל סיסו:
 יש עוד הרבה דברים להוסיף, ואני מקווה שנגיע - - -
אליהו מרידור:
נסכם בינינו שרשות הדיבור ניתנת לך, מראש, מתי שתרצה, גם בין לבין
ערן סיב:
כבוד יושב הראש, אפשר לשאול אותו שאלה?
ערן סיב:
לי קוראים ערן סיב
ערן סיב:
 אני יושב ראש התאחדות קבלני השיפוצים בישראל
ערן סיב:
 האם אתה מודע לנוהל של העסקת עובדים זרים, סעיף 6
ערן סיב:
2 – שרק עובדי בנייה יכולים להעסיק עובדים זרים? כלומר, ענף השיפוצים – מוקצה
ערן סיב:
 לא מאפשרים לנו, על פי חוק, להעסיק עובדים זרים
ערן סיב:
 אתה מודע לנוהל הזה?
אייל סיסו:
 אני מודע לנוהל הזה
ערן סיב:
ומה יש לך להגיד? אם העובדים שלנו בסגר – אנחנו לא יכולים להעסיק עובדים זרים
ענבל משש:
אנחנו נשמח שמשרד הבינוי והשיכון יתייחס לכך
ענבל משש:
 אני בהחלט מבינה לליבך, ואת הצורך
ענבל משש:
 אנחנו יכולים להקצות היתרים רק לקבלנים רשומים, על פי החלטות
ערן סיב:
אני מדבר רק על קבלנים רשומים
מיכאל אורן:
אין שום מניעה, מבחינתנו, שיוקצו עובדים זרים לקבלנים רשומים
ערן סיב:
אבל הנוהל נוגד את זה
אייל סיסו:
אני רק רוצה לסיים ולהגיד עוד דבר: אני מסכים עם שר הכלכלה
אייל סיסו:
 המלחמה הזו לימדה אותנו הרבה לקחים
אייל סיסו:
 אנחנו צריכים לשבת ולבחון את כל הנושא מלכתחילה, ולהבין איך עושים את זה בצורה הכי טובה
אייל סיסו:
 אנחנו צריכים, בסופו של דבר, להסתכל על צרכי המשק - - -
אליהו מרידור:
יחד עם זאת, מכובדי המנכ"ל, אנחנו נמצאים, כרגע, בעת שהאתגרים בה הם מאוד מורכבים, ואנחנו צריכים לדעת לתת מענה – כפי שהבהרת עוד קודם, כמו השרים – אד הוק
אליהו מרידור:
 מה שאנחנו נרצה להגיב כתוצאה מלימוד תוך כדי תנועה בעת המלחמה – אתה צודק; אין ספק שהדברים נלמדים גם כתוצאה מאתגרים, או מכשלים, אבל כרגע – המשק צורח, בכל הענפים
אליהו מרידור:
     ברגע הראשון שבו ענפים מסוימים יתחילו לא להתקפל, אלא להישבר – זה יכול לגרום, חלילה, לדה-מורליזציה, ואין לנו את הפריווילגיה לוותר על רוח הלחימה והקרב, ועל החוסן הלאומי
ניר ברקת:
אני רק רוצה להעיר הערה קטנה, ברשותכם: אנחנו צריכים לפתוח את השוק
ניר ברקת:
 אם יש צורך, ועובדים זרים יודעים לתת לו מענה – התשובה, עקרונית, צריכה להיות "כן"
אליהו מרידור:
ויחד עם זאת – הוא לא הכתובת
אליהו מרידור:
 לא הוא, לא אני ולא אתה
אליהו מרידור:
 אנחנו משקפים - - -
ניר ברקת:
אנחנו כן הכתובת
אייל סיסו:
אנחנו צריכים עזרה
ניר ברקת:
אנחנו, בממשלה, צריכים להיות הכתובת – אם יש לך תחום - - -
אליהו מרידור:
המשרד הרלוונטי, שמופקד על אותו ענף, יכול לבקש הקצאת מכסה לטובת אותו תת-ענף, לאפיין את זה, ואז – להתקדם בשרשרת אל מול שאר גורמי המקצוע
אליהו מרידור:
 זו מדיניות
ניר ברקת:
אני רוצה להציע - - -
אליהו מרידור:
נכון, הצעת מחליטים, אבל מי מקדם אותה?
ניר ברקת:
יש לנו טיוטה באוויר
ניר ברקת:
 אנחנו שולחים אותה לחברינו השרים, כי אני רוצה שזה יהיה - - -
אליהו מרידור:
אל תחומי העניין שנמצאים תחת משרדך
ניר ברקת:
 זה כל המשק
ערן סיב:
אתה מבין שמה שאתה אומר לוקח בערך חצי שנה או יותר? אנחנו במשבר טוטאלי
אליהו מרידור:
לא, ממש לא
אליהו מרידור:
 הנה, יש לנו פה את גברת ארן, נציגת משרד הבינוי והשיכון, שמיד תידרש לשאלה הזו
אליהו מרידור:
 אגב, זה אחד הנושאים שאני מתכוון לדבר עליהם בלי שום קשר
ערן סיב:
אדוני יושב הראש, תן לי לחדד נקודה חשובה
ערן סיב:
אלה לא מכסות לענף; אני חושב שצריך לצאת מהגישה הזו
אליהו מרידור:
זו מדיניות
ערן סיב:
המדיניות הייתה מאוד מצמצמת ושמרנית, ואנחנו צריכים לבוא עם מדיניות מאוד פתוחה – שבהינתן ותחום, או עסק, אומר: "אני צריך עובדים זרים; אני לא מצליח לגייס עובדים" – צריך לאפשר
ערן סיב:
 התשובה היא: לא רק מה שבשליטת משרד א' או משרד ב'; אנחנו צריכים לצאת מהקונספציה הזו
ערן סיב:
 לא נוכל לצמוח ל-170,000 עובדים
ערן סיב:
 בשביל להגיע למספרים כאלה – צריך לפתוח את השוק
ערן סיב:
 לצאת מהקופסה שהיינו בה, שכל משרד לאנשים שלו; זה לא עובד כך, כי יש כל כך הרבה תתי-מקצועות שיושבים בתווך
ערן סיב:
 הנה, שיפוצים
ערן סיב:
 מה זה?
ניר ברקת:
זה ענף שלם וגדול
ערן סיב:
זה של המשרד הזה או של המשרד הזה? מה זה משנה? יש לו צורך
ערן סיב:
 כשהיינו בדיון על הנושא הזה בממשלה – עבדו על סיעוד, ואמרו: "בואו נטפל בסיעוד"
ערן סיב:
 אחרי זה – "בואו נטפל בקבלנים"
אליהו מרידור:
רק לטובת העניין שאדוני מדבר עליו – הדיון הזה מתקיים היום
אליהו מרידור:
 לפתוח את כלל הענפים ולהבין את כלל הצרכים
ערן סיב:
אבל בלי בירוקרטיה, אם אפשר
רונן לוי:
משרד הכלכלה צודק; לא צריך את המשרדים
רונן לוי:
 אני יושב ראש איגוד המוסכים, רונן לוי
רונן לוי:
 לא צריך את המשרדים
רונן לוי:
 הם לא מודעים
רונן לוי:
 צריך את העסקים
אליהו מרידור:
סליחה, אתה רשום לרשות דיבור, ומיד אתה תתבטא
אייל סיסו:
אני רק אתייחס לנקודה האחרונה: אנחנו מבינים את גודל השעה ואת המשבר, ואנחנו מבינים שצריך להסיר חסמים ובירוקרטיה
אייל סיסו:
 אנחנו פה כדי לעשות את זה, ואני חושב שעשינו, בימים האחרונים - - -
ניר ברקת:
שיתופי פעולה מצוינים
ניר ברקת:
 אני חייב לומר שבאמת עושים עבודה טובה מאוד
אליהו מרידור:
 לפני שנמשיך לשמוע את שאר המוזמנים – חבר הכנסת אברהם בצלאל הגיע לכבד אותנו בנוכחותו
אליהו מרידור:
 מאוד חשוב לו לבטא משהו, והוא מאחר לדיון בוועדה אחרת, אז בבקשה
אברהם עבאס:
אני חושב שזו חובתנו; אני לא מכבד בנוכחות שלי
אברהם עבאס:
 זה בסדר גמור
אברהם עבאס:
 בוקר טוב לכולם
אליהו מרידור:
אתה יודע למה אני אומר את זה? הוועדה הזו היא ועדה קצת פחות "סקסית"
אליהו מרידור:
 לטפל בעובדים זרים זה נושא שהוא פחות לוהט – הוא פחות תקשורתי; הוא פחות מייצר כותרות; הוא משהו אפרורי
אליהו מרידור:
 במשך רוב השנים, הוועדה הזו נעה בין זה שהיא לא התכנסה ולא התקיימה, לבין זה שהיא הייתה בשוליים של השוליים
אליהו מרידור:
     בכל הצניעות, בשנה האחרונה אני מקיים דיונים דחופים, כי זיהיתי את הצורך הזה הרבה לפני המלחמה, בהמון ענפים
אליהו מרידור:
 מאז פרוץ המלחמה – אין ועדה שלא עטה, כמוצאת שלל רב, על הרצון בלעסוק בדיונים סביב הבאת עובדים זרים
אליהו מרידור:
 אני מאוד מקווה, ושומר על אופטימיות, שההכרה, הדחיפות וההגעה של חברי כנסת לכאן, לוועדה, מאז תחילת המלחמה – תישמר גם לאחר המלחמה
אברהם עבאס:
אדוני יושב הראש, לצערנו, צריכים לקרות כל מיני דברים, לפעמים, בשביל שאנחנו נבין איפה אנחנו נמצאים
אברהם עבאס:
 חבל שכזו מלחמה הייתה צריכה לקרות בשביל שמשרדי הממשלה יתעוררו, וכמוהם – הקברניטים
אברהם עבאס:
      בראש ובראשונה, דבר ראשון – ליבנו עם המשפחות של החיילים והחטופים
אברהם עבאס:
 איך אמר אלי כהן? מאחלים "בוקר טוב", אבל לצערנו הרב – אנחנו לא בבוקר כזה טוב
אברהם עבאס:
 אנחנו רוצים לחזק, באמת, את כוחות הביטחון ואת החיילים האמיצים, שנמצאים בגבול ובעורף, שעובדים קשה יום וליל, ורוצים לאחל להם את כל הטוב שבעולם; שיחזרו בריאים ושלמים
אברהם עבאס:
 וכמובן, החטופים, שכולנו מחכים להם – איזו שמחה הייתה על אחת שחזרה; אני מקווה שיחזרו עוד הרבה, ואפילו כולם, בעזרת השם
אברהם עבאס:
 כולנו תקווה, וצריך לעשות הכל בשביל הזה
אברהם עבאס:
     אדוני יושב הראש, אני מעריך מאוד את הדיון הזה; זה דיון חשוב מאוד
אברהם עבאס:
 נמצא איתנו פה גם שר הכלכלה, שעובד ימים ולילות, בהרבה תחומים שנמצאים תחת אחריותו, וגם בדבר הזה – שבו הוא מכין משנה סדורה
אברהם עבאס:
      ניר, אנחנו מכירים הרבה שנים – מאז עיריית ירושלים – ותמיד היית, ביחד עם אמנון היקר, בראייה רחבה וגדולה מאוד
אברהם עבאס:
 אני חושב שכך אנחנו צריכים להסתכל תמיד, כל הזמן, ובפרט בזמן הזה
אברהם עבאס:
 ולך, אייל – בטלפון שלי, אתה עדיין כתוב: "אייל סיסו משרד החוץ"
אברהם עבאס:
 כמו שאמר אלי, משרד החוץ הפסיד אותך, אבל אתה נמצא במקום מאוד חשוב והכרחי, ואתה עושה את העבודה הכי טובה שיכולה להיות
אברהם עבאס:
 אני באמת מאחל לך הצלחה במקום שבו אתה נמצא, ובפרט באתגרים החשובים שאנחנו עומדים בפניהם
אברהם עבאס:
     יש נקודה קטנה שרציתי להעלות: שמענו פה סקירה מאוד רחבה, ועוד יישמעו מאנשי המקצוע שנמצאים פה
אברהם עבאס:
 אני, כיושב ראש הידידות במולדובה – ישבתי עם שגריר מולדובה לפני כמה ימים
אברהם עבאס:
 בימים הראשונים של המלחמה, לצערנו, היו עובדים זרים שלא הצליחו לקבל מענה, מרוב הבלבול, ויש מעל 3,000 עובדים שיצאו מענף הבנייה, שחזרו ויצאו ללא אישור
אברהם עבאס:
 בעיקרון, כשאתה לא מקבל אישור – אתה לא יכול לחזור בחזרה
אברהם עבאס:
 לכן אני פונה אליך בנושא הזה, אייל
אברהם עבאס:
      יש מלא עובדים
אברהם עבאס:
 בסוף, חסרים לנו המון עובדים בענף הבנייה, וזה גם יחסר הרבה
אברהם עבאס:
 כמו שאמר ניר – אנחנו לא רוצים להיות תלויים בפלסטינים, אז ודאי שנצטרך שם הרבה כוח; בפרט כשיש לנו חוסרים גדולים מאוד בבינוי בכל המדינה
אברהם עבאס:
 זה דבר אחד, וכמובן – בחקלאות
אברהם עבאס:
 אני חושב שצריך להביא כמה שיותר עובדים זרים, וכאן – אני מזכיר את מולדובה
אברהם עבאס:
 אם אפשר לראות, כמה שיותר, איך אפשר להחזיר אותם – בפרט כשהם רוצים לחזור, ויש להם את הבעיה הבירוקרטית הזו, שבה הם יצאו ללא אישור
אייל סיסו:
בשבוע הבא יוצאים למבחנים, כדי להביא עובדי בניין ממולדובה
אליהו מרידור:
סיסו, לא רק בניין; גם תעשייה
אליהו מרידור:
 יש עובדי תעשייה מצוינים ממולדובה
אברהם עבאס:
אבל בסוף היום, יש חבר'ה שיצאו מפה ללא אישור, וכשהם יצאו ללא אישור – הם לא יכולים לחזור, לכאורה
ענבל משש:
הם יכולים לחזור
אייל סיסו:
התרנו לחזור – מכל הענפים, דרך אגב – גם לאלה שעזבו עכשיו, וגם לאלה שעזבו לפני הרבה שנים ורוצים לחזור
אייל סיסו:
 Welcome
אייל סיסו:
 הם מוזמנים לחזור לישראל
אברהם מיכאלי:
הם פשוט מגיעים לארץ? בלי אישור?
אליהו מרידור:
עם אישור, ודאי
ענבל משש:
אנחנו מדברים על ענף הבניין, ואתה מדבר על החקלאות
אליהו מרידור:
ענבל תסביר לך את הכל
אליהו מרידור:
 כמובן שבאישור, רק שהאישור יינתן גם למי שבעבר, לאור העובדה שההוא לא יצא מפה במועד שנקבע לו – היה מנוע כניסה
אליהו מרידור:
 המדיניות השתנתה, כרגע, לאור ההכרה בצורך
אברהם עבאס:
אבל כל המדינות האלה יודעות את זה?
ענבל משש:
אני אגיד כמה דברים, ברשותך
ענבל משש:
 א', אנחנו מתואמים עם שגריר מולדובה
ענבל משש:
 אני, בעצמי, דיברתי איתו מספר רב של פעמים
ענבל משש:
 ב', יצאו הנחיות בכתב
ענבל משש:
 ג', היה שיח עם כל העובדים המולדבים שנמצאים בארץ, שלשום, והעברנו את המסרים האלה
אברהם עבאס:
מדובר בכמה אלפי אנשים - - -
ענבל משש:
אני יודעת; אני עוקבת אחרי הנתונים באופן יום-יומי ורציף
ענבל משש:
 אנחנו רוצים לראות אותם במדינת ישראל, היום, וכמובן שאנחנו נקדם
ענבל משש:
 יש לי פגישה, מחר, עם השגריר בעצמו
ענבל משש:
 אנחנו מטפלים בזה, ולא יהיה שום חסם
אליהו מרידור:
אני מסביר את ההבנה הזו גם למקביליך בפרלמנט המולדובני
אליהו מרידור:
 מהיכרות איתם – אני נפגשתי גם עם שר החוץ וגם עם הנשיאה – יש להם רצון כן ואמיתי לעבות את מערכת היחסים, ולשלח עובדים לכאן
אליהו מרידור:
 אם תוכל לקדם את זה מול מקביליך – אנחנו נעריך את זה מאוד, וזה גם יסייע
אברהם עבאס:
שום פעם, תודה, יושב הראש
אברהם עבאס:
 זהו דיון חשוב לא פחות מהמלחמה שבה אנחנו נמצאים בחזית
אברהם עבאס:
 זו מלחמה שבה אנחנו נמצאים כבר הרבה זמן, מתחת לשטיח, וזה הולך להיות חוסר מאוד גדול למדינה
אליהו מרידור:
אני מודה לך, ומבקש לתקן רק דבר אחד: אין חזית ועורף
אליהו מרידור:
 כולנו חזית, ויש כמה חזיתות
אליהו מרידור:
 כרגע, אנחנו מטפלים בחזית הכלכלית, שמשפיעה, בקצה, גם על החוסן הלאומי – היא מחזקת אותנו גם בהיבט הביטחוני והלאומי
אליהו מרידור:
     אחד הנושאים שאני מבקש לדבר עליהם עוסק, גם כן, בתחום הבינוי והשיכון
אליהו מרידור:
 אני אשמח שתתייחסי לכך
אליהו מרידור:
 קיימנו דיונים בכמה וכמה ועדות, בימים האחרונים, סביב הצורך המיידי והצודק בהזרמת עובדים והגדלת מכסות לעובדים בבניין
אליהו מרידור:
 אנחנו רגילים לראות בניין שנבנה, אבל יש - - -
מיכאל אורן:
מבחינתנו זה כולל גם שיפוצים
מיכאל אורן:
 אני אשמח להתייחס לכך
אליהו מרידור:
 אני מיד אשמח לקבל את ההתייחסות, ולדעת האם אתם יודעים להחריג את השיפוצים, בתוך הבניין, שההקצאה שתהיה להם – תהיה רק להם? כדי שגם אם הם יקבלו הקצאה ועובדים – לא ישתו להם אותם
אליהו מרידור:
 זו נקודה אחת
אליהו מרידור:
      על אותו משקל, אני חושב שאת היית באחד הדיונים שבהם דיברתי, אתמול, על עניין ההקצאה, בבידול שאני מבקש לייצר בין העובדים שמקבלים אישור להגיע לעבוד בתאגידים, לבין אלה שמועסקים אצל קבלנים קטנים – בבנייה צמודת קרקע, בדרך כלל – לבין חברות הביצוע
אליהו מרידור:
 אני מאוד מבקש לדעת: האם אתם מתכוונים לייצר תת-הגדרה, כך שאישור העבודה יינתן לאותו תת-ענף, גם אם בבניין – יש כמה?     אני יודע שזה קיים, אבל ישנה איזו שהיא אווירה שלפיה, בסוף – תמיד הגדולים שותים את הקטנים
אליהו מרידור:
 לבעלי התאגידים יש אינטרסים, למען עצמם, שהם שונים מאלה של קבלנים קטנים יותר, שנאלצים להסתייע בשירות של תאגידים אחרים, ויש כאן ניגוד אינטרסים
אליהו מרידור:
     הנקודה השלישית שאני מבקש שתתייחסי אליה: בתוך תחום הבניין – יש את ענף הפיתוח והתשתיות
אליהו מרידור:
 עד היום, במשך המון שנים, הם לא זוכים לקבל הקצאה של עובדים זרים, למרות שהם מהענפים הראשונים שכן קיבלו הכרה, בעשורים הקודמים, והיו להם עובדים זרים ממגוון מדינות; גם מאירופה, מרומניה, מתאילנד או מטורקיה
אליהו מרידור:
      בשנים האחרונות – אילצו אותם להסתדר עם כוח אדם חסר; עם כוח אדם שהרבה פעמים הסב להם נזקים אדירים כשהיה נמצא, וקולם – לא נשמע
אליהו מרידור:
 אלה הן הנקודות שאני מבקש שתתייחסי אליהן
אליהו מרידור:
 קחי לך את רשות הדיבור
מיכאל אורן:
אין בעיה
מיכאל אורן:
 אני אתחיל ואגיד משהו על עולם השיפוצים: עד כה, בעולם השיפוצים, באמת התבססו בעיקר על עובדים פלסטינים
מיכאל אורן:
 לנושא של עובדים זרים יש הרבה עלויות
מיכאל אורן:
 לא רק עלויות של תאגידים, ומה שמניתם קודם בדמי התיווך וכו', אלא גם עלויות של הלנה, ואחריות של המעסיק 24/7
מיכאל אורן:
 עד עכשיו – זה היה דבר שפחות התאים לענף הזה
אליהו מרידור:
טעות
אליהו מרידור:
 אני עוצר אותך
אליהו מרידור:
 תעצרו את התפיסה הזו, כי היא זו שזרתה חול בעיני אנשים
אליהו מרידור:
 ומי מהמעסיקים שלא הבין את זה – אני מסביר ומבאר את זה לו, וגם לכם: עובד זר הוא יקר יותר, לכאורה
אליהו מרידור:
 מכובדי השר, איזו טעות; איזה עוול
אליהו מרידור:
      עובד זר נחשב יקר יותר, אבל יש איזו שהיא אמרה, שאומרת שהדרך הארוכה – קצרה היא, והקצרה – ארוכה היא
אליהו מרידור:
 כשמגיע עובד זר, אם הוא לא צריך לשלם כל כך הרבה פערי תיווך לאותם תאגידים – הוא מקבל עובד מסור וחרוץ; שמגיע ללא שיקולים אידיאולוגיים; שעובד שישה ימים בשבוע
אליהו מרידור:
 הפריון הוא מדהים
אליהו מרידור:
      אני רוצה לספר לך, רגע, על סדר העבודה של הפלסטינים
אליהו מרידור:
 כשפלסטיני מגיע לעבודה – הוא מגיע ב-07:30, עייף, אובייקטיבית, כי הוא היה כמה שעות במחסום; בזמנו, ניסיתי להיאבק גם בזה
אליהו מרידור:
 הוא שותה קפה וסיגריה; אחרי חצי שעה – הוא מחליף לבגדי עבודה, מתכנן את העבודה, אבל עדיין לא עובד, ומכין עוד קפה וסיגריה
אליהו מרידור:
 הוא עובד עד 11:00, כשבאמצע – שניים מתוך הקבוצה צריכים לדאוג לאוכל, אז הם כבר לא בתוך העבודה
אליהו מרידור:
 ב-12:00, בערך, הם אוכלים, עד 13:30, כי הם צריכים להתפלל
אליהו מרידור:
     אני רוצה לשקף מצב
אליהו מרידור:
 ככלל, כתפיסת עבודה של עובדים פלסטינים – הם נראים זמינים יותר וזולים יותר - - -
קריאה:
ובשעה 15:00 – הם מסיימים את העבודה
אליהו מרידור:
ב-14:00 – המסטרינה מתחילה ליפול להם מהיד, כי הם עולים להסעה
אליהו מרידור:
 בימי חמישי – זה חצי יום עבודה; בשישי – הם לא מגיעים
אליהו מרידור:
 אני לא מדבר על נזקים עקיפים של חלק מהם; אני לא מדבר על קנאות דתית של חלק מהם; ואני לא מדבר על תקופות סגרים וחגים
אליהו מרידור:
 להעסיק עובד זר, שיקר יותר בכמה עשרות אחוזים – זה יותר זול, בשקלול
מיכאל אורן:
אני רוצה להגיד שבסופו של דבר, הרבה מעסיקים, בעולם השיפוצים, כן העדיפו להעסיק עובדים פלסטיניים מאשר עובדים זרים, בגלל שהעלויות הישירות, שהם מוציאים בפועל, על הלנה וכד' – היו לנגד עיניהם
מיכאל אורן:
 אין ויכוח ואין עוררין לגבי התפוקה שעובד זר נותן אל מול עובד פלסטיני
מיכאל אורן:
 זה גם מוכח, מספרית, אצלנו, באגף הכלכלה שלנו
מיכאל אורן:
 על זה – אין דיון
מיכאל אורן:
 אבל בסוף – ראינו העדפה של המעסיק, בפועל, של עובדים פלסטיניים
אמנון מרחב:
זה ממש לא נכון
אמנון מרחב:
 הייתי מנכ"ל התאחדות הקבלנים בוני הארץ במשך ארבע שנים
אמנון מרחב:
 הקבלנים התחננו לעוד ועוד מכסות של עובדים זרים; שמשרד האוצר, ומשרדים נוספים - - -
אליהו מרידור:
היא לא מדברת על הגדולים, מרחב
מיכאל אורן:
אני לא מדברת על זה
אליהו מרידור:
היא מדברת על הקבלנים - - -
אמנון מרחב:
לא היינו זכאים להעסיק אותם
אמנון מרחב:
 המדינה עודדה אותנו להעסיק פלסטינים
אליהו מרידור:
אני מנסה לשקף, כרגע, את המציאות שבדרך כלל לא עולה לדיון ולא מקבלת סקירה
אליהו מרידור:
 לא נעים, אבל זו האמת
אמנון מרחב:
נכון, אתה צודק
מיכאל אורן:
אני אשמח להתייחס לזה, רגע
מיכאל אורן:
מה שאני אומרת עכשיו הוא לא משהו שמופרך להתאחדות הקבלנים בוני הארץ
מיכאל אורן:
 אני רוצה להסתכל קדימה, אבל אני רק אומרת מה היה עד כה
מיכאל אורן:
 התחלתי ואמרתי, במשפט עכשיו, שבמצב הדברים הנוכחי – ברור לנו ב-100% שזה לא מצב שיכול להימשך
מיכאל אורן:
 זו הכוונה בהסתכלות עתידית
מיכאל אורן:
 לכן, כשקידמנו את החלטת הממשלה הנוכחית – מבחינתנו, במצב הדברים הנוכחי, כל מי שהוא קבלן רשום במדינת ישראל – יכול ללכת ולבקש עובדים זרים
מיכאל אורן:
 זה ברור
מיכאל אורן:
      אנחנו לא דיברנו על ייעוד של מכסה – כן או לא; אנחנו מצאנו את הגדלת המכסה כמשהו שעשינו בפעימות, ואמרנו: אם נגיע אליו בצורה ממש מהירה – נגדיל אותו
מיכאל אורן:
 אני לא חושבת שיהיה פה מישהו שיחלוק על הדבר הזה
מיכאל אורן:
 אבל הערימו עלינו קשיים לאורך הדרך
מיכאל אורן:
 חלק אמרו לנו: "אלה מספר גבוהים מדי"; "זה לא מחובר"; "לא מימשתם עד הסוף את המכסה הקיימת
מיכאל אורן:
 איך אתם באים עכשיו עם דרישה?"
אליהו מרידור:
למה? ועל זה התחלתי את דבריי – אני מבקש שתהיה הקצאה לתת-ענף
אליהו מרידור:
 שהם לא יצטרכו לקבל מהנגזרת הגדולה; שאם הגדולים לא משכו – הם לא יכולים לממש
מיכאל אורן:
אני מקבלת את האמירה הזו; אני לא שוללת אותה
אליהו מרידור:
זהו שינוי מדיניות
אליהו מרידור:
 כשאדוני השר מדבר על שינוי תפיסה – זה מתבטא, בין היתר, בוודאי, בגישה הזו
מיכאל אורן:
המלחמה, עכשיו, הביאה איתה הרבה הבנות
מיכאל אורן:
 אין לי שום בעיה לבחון גם את ההבנה הזו עם גורמי המקצוע; שותפים פה עוד כמה אנשים בשולחן
אליהו מרידור:
נשמח להתייחסותכם
מיכאל אורן:
מה לעשות? אני אגיד עכשיו "כן", ואחר כך – אקבל על הראש ממי?
אליהו מרידור:
 אני מבין, לחלוטין, שאת רק הדרך שלנו להעביר, הרבה פעמים, את התסכולים והציפיות, ושאת צריכה לשרשר את זה הלאה
מיכאל אורן:
100%
מיכאל אורן:
 יש לי המון שותפים; זה הכל
אליהו מרידור:
צריך לומר את האמת: מפגישותיי עם מנכ"ל המשרד שלך – אני מקבל אוזן קשבת
אליהו מרידור:
 אתם רק צריכים לשנות את תפיסת העולם
ניר ברקת:
אנחנו לא נוכל להחזיק את זה בקונספציה שלפיה כל משרד דואג לתת-התחום שלו
ניר ברקת:
 זה לא יעבוד
ניר ברקת:
 אתם צריכים ללכת בצורה אחרת
ניר ברקת:
 בצורה של מערכת שבוחנת צורך של עסק ספציפי – ונותנת לו מענה
ניר ברקת:
 צריך להגדיר מספר כללים פשוטים, ולדלג על המשרדים
ניר ברקת:
 משרד האוצר, ואנחנו, לא מאמינים במכסות
אליהו מרידור:
בסופו של דבר, אדוני השר, חייבת להיות רגולציה
קריאה:
צריך לדלג על האוצר
קריאה:
 זה הכי חשוב