GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
 אנחנו היום כמעסיקים, כל בן אדם שמועסק יודע שחלק מופרש ממנו וחלק מהמעסיק
אליהו מרידור:
 פה לא מופרש מהמועסק
אליהו מרידור:
 זאת נקודה אחרת
אברהם מיכאלי:
בארץ המוצא שלהם אין פנסיה בכלל
אליהו מרידור:
שנייה, לא
אליהו מרידור:
 תאמינו לי שאני לא זקוק לסיוע הזה
אליהו מרידור:
 זה סתם קוטע לי את חוט המחשבה
אליהו מרידור:
 עכשיו, מעבר לכך, נאמר ואני נאלץ לדאוג לאותו עובד לעת זקנתו, באותה תקופה שבה הוא הועסק אצלי, זה רק באותה תקופה
אליהו מרידור:
 אז באותו יחס אני אמור להפריש לו בהתאם ליוקר והוצאות המחיה בארץ המוצא, ששם הוא יזדקן
אליהו מרידור:
     ומעבר לזה עוד שאלה
אליהו מרידור:
 אם זו באמת פנסיה, פנסיה משולמת כקצבה
אליהו מרידור:
 לא מושכים אותה במשיכה אחת
אליהו מרידור:
 כי אז איפה חשבתי עליו בעת זקנתו כשהוא יהיה באותו כפר בתאילנד? הוא היום בזבז את הכסף
אליהו מרידור:
 ואני מנסה לדעת האם חרף כל אותן תהיות מנומקות מאוד שלי אתם עדיין מחזיקים בדעה שמדובר באפיק השתכרותי? נתתי פה רצף שאלות, אני אשמח לקבל התייחסות פרוטה
רן לביא:
אני מראש אומרת, אם אני אשכח לענות על אחת מן השאלות אז בבקשה שאדוני יזכיר
אליהו מרידור:
מקווה שאזכור
רן לביא:
אז אנחנו מסתכלים על תנאי העסקה, תנאי השכר, ככאלה שהם מחויבים כאן בישראל
רן לביא:
 ולכן לשאלת אדוני מה קורה - - -
אליהו מרידור:
שכר
אליהו מרידור:
 שוב פעם, שכר גברתי
רן לביא:
רגע
רן לביא:
 תנאי העבודה
רן לביא:
 תנאי העסקה של העובד
רן לביא:
 חלק מתנאי העסקה הקוגנטיים בישראל הם גם הפרשה לפנסיה
רן לביא:
 זאת אומרת, הצדדים לא יכולים להתנות את זה
רן לביא:
 כמו שהצדדים לא יכולים להתנות על שכר המינימום
רן לביא:
 גם שכר המינימום שקיים נכון להיום בישראל, על סך 5,572 שקלים, לא קיים בתאילנד ובפיליפינים
אליהו מרידור:
לכן אמרתי זה פרק אחר
אליהו מרידור:
 לכן אמרתי זה פרק אחר
אליהו מרידור:
 העסקה ושכר זה פרק אחר, שהוא דיון בפני עצמו
אליהו מרידור:
 האם אני אמור להיות אקוויוולנטי ביחס למועסק פה בישראל או באחוז מאוד מאוד גבוה, אבל מוגבל, ביחס לארץ מוצאו, רמת השתכרותו בארץ מוצאו
אליהו מרידור:
 הפרדתי את זה, גברתי
רן לביא:
אז לגבי ההשוואה לגבי יוקר המחיה או רמת השתכרותו תכף אני אענה
רן לביא:
 קודם אני רוצה לשים על השולחן את מה שמבחינתנו קו מנחה
רן לביא:
 תנאי העסקה זה גם זכויות סוציאליות כמו: הבראה, ימי חופשה, ימי מחלה וגם פיצויי פיטורים ופנסיה
רן לביא:
 כך רואים את דיני העבודה כמכלול
רן לביא:
 ולכן הצדדים לא רשאים להתנות על חלק מהתנאים
רן לביא:
 בטח ובטח שלא על מה שנקרא הרכיב הפנסיוני
רן לביא:
      עכשיו, לגבי הרכיב הפנסיוני אני רוצה לחדד שלא מדובר על גמלת זקנה
רן לביא:
 לא מדינת ישראל ולא המעסיקים בישראל מחפשים לדאוג לזקנתו ולרווחתו של העובד הזר לעת זקנה
רן לביא:
 אלא שבתקופה שהוא נמצא, מועסק בישראל, הוא זכאי, כמו שאמרתי מקודם, לכל הזכויות הסוציאליות, לרבות חודש בחודשו לקבל את חלקו בפיצויי הפיטורים ובפנסיה
אליהו מרידור:
פיטורים אני מבין, גברתי
אליהו מרידור:
 אני לא חולק
אליהו מרידור:
 לכן אני מבקש לבודד
אליהו מרידור:
 את יודעת מה? אתם יודעים מה? בואו, אני אנסה להיות יצירתי
אליהו מרידור:
 נאמר והיום אני מקדם חקיקה שמבקשת להפריד כך שכלפי עובד זר פנסיה לא יהיה חלק מרכיבי השכר
אליהו מרידור:
 רוצים לתת, זה דיון אחר
אליהו מרידור:
 זה לא חלק מרכיבי השכר כמו חופשה, כמו הבראה, כמו חג, כמו צוות הווי ובידור
אליהו מרידור:
 פנסיה זה רכיב ביטוחי, עתידי, באינטרס הדדי של המדינה ושל העובד לעת זקנתו, בהתאם לצפי ההוצאה העתידית ביוקר המחיה בארץ הזדקנותו
אליהו מרידור:
 אם אני אבקש לבודד את זה כמחוקק, מה תהיה עמדתכם?
רן לביא:
אז אני אסביר לאדוני
אליהו מרידור:
 להגיד כל דבר 'זה חוק, זה חוק'
אליהו מרידור:
 זה לא מעניין אותי, אני לא נמצא באיזה שהוא חוג
אליהו מרידור:
 אני פה בבית המחוקקים ואני מחוקק
אליהו מרידור:
 וכל זמן שאני כזה אני רוצה רגע לחשוב אתכם ביחד איך אנחנו מצד אחד הגונים ומידתיים והומניים
אליהו מרידור:
 ומצד שני, ענייך עירך קודמים
רן לביא:
אז מה שאני אגיד לאדוני זה שאי אפשר נכון להיום לשים את הכספים האלה בקרן פנסיונית
רן לביא:
 אם אפשר היה, אז יכול להיות שאנחנו לא היינו מקיימים את הדיון הזה או יכול להיות שהדיון הזה היה הולך למקומות אחרים
רן לביא:
 אבל פרקטית, אי אפשר היום לבטח את כספי העובדים הזרים בקרן פנסיה
אליהו מרידור:
אז הביטי מה את אומרת לי גברתי, סליחה שאני מתפרץ לדברייך כל פעם
אליהו מרידור:
 את פשוט, מה שנקרא, מרימה לי להנחתה, לשאלה שרציתי רגע ללמוד
אליהו מרידור:
 אנחנו יודעים שחברות הביטוח, גברתי היועצת המשפטית, כמו שאת יודעת גברתי מנהלת הוועדה, לא ששות, בלשון המעטה, לבטח ולאפשר קופת גמל לעובדים זרים
אליהו מרידור:
 אתם יודעים את זה, נכון?
רן לביא:
אני לא יודעת אם זה נכון לומר שהן לא ששות
רן לביא:
 אני חושבת שזה עניין שהוא בסופו של דבר עניין אקטוארי
אליהו מרידור:
היום, היום, כמה חברות ביטוח מאפשרות קיום קרן פנסיה, קופת גמל כלשהי, לעובד זר?
רמי סלהוב:
אפס
אליהו מרידור:
תאפשרו לה לענות, היא יודעת את התשובה
אליהו מרידור:
 בבקשה גברתי
רן לביא:
אני יודעת על קרן פנסיה אחת שמאפשרת במקרים מאוד ספציפיים לבטח עובדים זרים
רן לביא:
 בענף מאוד מאוד ספציפי
אליהו מרידור:
לקופת גמל?
רן לביא:
לקופת גמל
אליהו מרידור:
איזו קרן?
רן לביא:
מאחר שאני לא בטוחה במאה אחוזים, אז אני מבקשת - - -
אליהו מרידור:
אני מבקש בבקשה לדיון הבא, אבל לפניו תשלחו לנו, באיזה קרן מדובר
אליהו מרידור:
 לאיזה ענף מדובר, לכמה זמן
אליהו מרידור:
 ומה הסיבה שהם מסכימים רק הם וגם הם רק לאותו ענף ורק אותו פרק זמן
אליהו מרידור:
 בסדר? אנחנו מבינים אבל שזה לא מוצר מדף
אליהו מרידור:
 ומה הסיבה?
רן לביא:
אני יכולה להגיד לאדוני מה הסיבה שלנו הסבירו
רן לביא:
 מאחר שאקטוארית זה לא אפשרי
רן לביא:
מאחר שקרנות הפנסיה לוקחות, אני מקווה שאני מסבירה את זה נכון
רן לביא:
 מאחר שקרנות הפנסיה מסתכלות על טווח החיים, על התקופה, על אורך הצבירה לחיסכון, על תקופה שהעובד, על תוחלת החיים וכו'
אליהו מרידור:
זאת אומרת שמה שחברות הביטוח מבינות טוב מאתנו, אנחנו לא מבינים?
רן לביא:
 אין, אנחנו לא מערבבים
אליהו מרידור:
זו המשמעות
רן לביא:
לא, אנחנו לא מערבבים בין הזכות התחילית לקבל את הכספים האלה כתנאי במסגרת תנאי העבודה לצורך חיסכון, לבין היכולת של חברות ביטוח לתמחר את זה או לשקלל את זה
אליהו מרידור:
 אז בואי, תקשיבי
אליהו מרידור:
 יש הבדל בין תנאי שכר ורכיביו הסוציאליים לקופת חסכון לקרן פנסיה
אליהו מרידור:
 מדובר בשורות נפרדות, אוקיי? זאת אומרת שקרן השתלמות היא קופת חסכון לטובת הכשרה לימודית
אליהו מרידור:
 חוסכים לעובד, אומרים לו אנחנו לא סומכים עליך שאתה תשים כל חודש איזה שהוא סכום בצד כדי שתלך להעשיר את הידיעות המקצועיות שלך
אליהו מרידור:
 אנחנו כופים עליך לחסוך את זה
אליהו מרידור:
 וגם ייצא לך, יש לך benefit
רן לביא:
זה לא מדויק אדוני, בגלל שקרן ההשתלמות היא לא חלק מהחובות הקוגנטיות
אליהו מרידור:
 ואני שואל, באיזה היגיון שזה לא, אבל משלבים באותה משוואה קופת פיצויים בגין תקופת העסקה ביחד עם הפקדה פנסיונית למשהו שלא יתקיים פה
אליהו מרידור:
 לא על פי אמות המידה של פה, לא על פי יוקר המחיה של פה, שגם לא משולמת ככתבה
אליהו מרידור:
 כי קרן פנסיה אמורה לתת לעובד באופן מדוד מעט כל חודש
אליהו מרידור:
 כי אומרים לו אם ניתן לך את כל הכסף מכה אחת אתה תשרוף אותו על איזה שהוא בילוי, לא יהיה לך איך להזדקן
אליהו מרידור:
 לכן נותנים את זה במנות
אליהו מרידור:
 על פי מה? על פי איזה שהוא שיעור של תוחלת חיים של אותו מבוטח
אליהו מרידור:
 כאן אנחנו אומרים אנחנו נפרוץ את הכול
אליהו מרידור:
 לא תזדקן כאן וההוצאה לא תהיה לפי כאן
אליהו מרידור:
 והפנסיה שאנחנו מפרישים לך היא רק פה ובמדינה שלך היא לא קיימת
אליהו מרידור:
 וגם כשאנחנו נותנים לך, אנחנו נותנים לך את זה כמנה אחת חסכוני ולא כקרן שאמורה לממן באופן מדוד כל חודש קצבה
אליהו מרידור:
 ועדיין אנחנו רוצים להגדיר אותה קרן פנסיה
אליהו מרידור:
 ואני שואל אתכם שאלה, אולי נוח, אולי נוח למדינה לרוקן אותנו עוד יותר כדי להסביר למה מפרישים עוד משהו על דבר שמעיקרו ובסיסו לא מתקיים וגם לא יתקיים לעולם?
נעה בן שבת:
אבל אדוני, אולי צריך להזכיר את התכלית הנוספת שהזכירה פה ענבל בנושא הזה
נעה בן שבת:
 היא דיברה על הנושא של פערי העסקה
נעה בן שבת:
 ובעצם אם אנחנו נניח שההעסקה של העובד הזר היא יותר זולה, בעצם אנחנו יוצרים העדפה להעסקה של עובד זר גם במקומות שאפשר היה להעסיק עובד ישראלי
נעה בן שבת:
 זה גם כן היה אחד מהנימוקים
נעה בן שבת:
 והנושא של שליבת פיצויי הפיטורים בפנסיה הוא נושא שהוא חלק מצו ההרחבה לפנסיה באופן כללי
נעה בן שבת:
 זאת אומרת, רתמו את נושא פיצויי הפיטורים להבטחת הזכאות הפנסיונית של העובד לפי צו ההרחבה
נעה בן שבת:
      צריך לזכור שצו ההרחבה הוא שונה מחקיקה רגילה, כי הוא בעצם נסמך על הסכמה שבין ההסתדרות ובין המעסיקים לארגוני העובדים, לארגוני המעסיקים או המעסיקים
נעה בן שבת:
 וזה קיבל תוקף של צו של השר
נעה בן שבת:
 ועקרונית ההסתדרות הייתה יכולה להחליט אחרת
נעה בן שבת:
 היא הייתה יכולה לבוא ולהגיד יש עובדים שהם מוחרגים, יש עובדים שזה לא חל עליהם
נעה בן שבת:
 הכול היה יכול להיקבע במסגרת הזאת
אליהו מרידור:
אני מקבל את זה גברתי
נעה בן שבת:
אבל מרגע שזה לא נקבע, אז צו ההרחבה הזה חל על כל העובדים
אליהו מרידור:
לכן אני שאלתי כמנגנון נוסף, קודם כל לדעת את ה-mood, כי במקביל לזה אני מנסה לקדם חקיקה
אליהו מרידור:
 רציתי לדעת את עמדתכם
אליהו מרידור:
 ולכן אני עובר אל מר אלעד כהנא מ-"קו לעובד", כי הוא הגוף שמייצג את האינטרסים של העובדים הזרים בארץ
אליהו מרידור:
 אחד מהם
אליהו מרידור:
 עושה את זה נאמנה
אליהו מרידור:
 אז אם אפשר בבקשה איזה שהוא תמצות מה הסיבה שמצדיקה בעיניך הפרשה לקרן פנסיה
אליהו מרידור:
       כדי שנוכל לעבור הלאה, אני אשמח לשמוע את עו"ד לינא סאלם מה עמדת משרד המשפטים בעניין
אליהו מרידור:
 וגם כן את המרכז למדיניות הגירה, מה הפתרונות העתידיים שהם חושבים באופן יצירתי לפעמים
אלעד כהנא:
בסדר גמור
אלעד כהנא:
 אז אני רק אבהיר, אנחנו כאמור לא ארגון יציג
אלעד כהנא:
 זה ההסתדרות, וכדאי לשאול גם אותם מה עמדתכם
אלעד כהנא:
 אנחנו עמותה
אלעד כהנא:
 אנחנו נותנים שירות גם לעובדים ישראלים בשכר נמוך וגם מה שנקרא לעובדים זרים, מהגרי עבודה
אלעד כהנא:
      אני רוצה להתחיל דווקא מהזווית של העובדים הישראלים, שהוזכרה כאן
אלעד כהנא:
 למה חשוב וצריך
אלעד כהנא:
 ותכף אני אדבר על הזווית של המהגרים
אלעד כהנא:
 למה חשוב וצריך שיהיה שוויון זכויות
אלעד כהנא:
 בחו"ל במדינות אחרות ארגוני עובדים שמייצגים עובדים מקומיים דורשים שלא תהיה החרגה של עובדים זרים מה שנקרא, בדיוק בשביל לא לעשות משיכת שכר למטה
אלעד כהנא:
 בדיוק כדי לא לתמרץ מעסיקים לקחת עובדים זולים יותר מחו"ל מאשר את המשק המקומי, כדי להגן על העובדים המקומיים
אלעד כהנא:
 מאותה סיבה, ואני כרגע מדבר בשם העובדים הישראלים שמגיעים אלינו, ככל שתהיה משיכת תנאים למטה, זה לא משנה אם זה שכר או פנסיה או כל דבר אחר שמעסיק צריך לשלם, מן הסתם ההעדפה תהיה להמשיך ולהזמין ולהביא על כל התעשייה, אגב, שמעורבת בזה, שהיום ברוב הענפים הם לא בהסכמים בילטרליים
אלעד כהנא:
 כל הכספים השחורים שמעורבים שם וכל התופעות הפסולות
אליהו מרידור:
זאת אומרת שאם אדוני היום פותח את החדשות, לא, אני רק מחדד את מה שאתה מסביר, כדי שתסביר לי יותר ברור
אליהו מרידור:
 ומדווחים שמדינת ישראל החליטה שהמעסיק יפריש סכום מסוים בחודש לטובת גמלת סיעוד לעובד
אליהו מרידור:
 שהיא איזה שהיא הפרשה נוספת, כדי שכל עובד במשק הישראלי עובד יפריש לו כדי שהוא יוכל להזדקן בכבוד עם מטפל זר
אליהו מרידור:
 אז אתה מצפה מאתנו עכשיו, בשם מה שהסברת לי כרגע, שנפריש גם לעובד הזר גמלה עתידית, כדי שבארץ מוצאו בעוד 30 שנה יהיה לו שם עובד זר? שאנחנו נשלם היום? זה מה שאתה אומר? רק להבין את האבסורד
אלעד כהנא:
אני אגיד לך
אלעד כהנא:
 אני אגיד לכבודו למשל שבקשר לעובדים פלסטיניים יש היטל השוואה
אלעד כהנא:
 היטל השוואה, שנועד להגן על המשק המקומי מפני הפרשי עלויות שכן צריך לשלם בדיוק כדי לא לתמרץ העסקת מהגרי עבודה
אלעד כהנא:
 ואגב, אני חייב להגיד שבענפים מסוימים אנחנו ראינו לאורך השנים, ככל שהייתה הוזלה, מבחינת המעסיקים לפחות, לא בהכרח כדין
אלעד כהנא:
 אבל ככל שמעסיקים חשבו שהם יכולים לשלם פחות למהגרי עבודה, אז ראינו יותר ויותר
אליהו מרידור:
אז עכשיו אתם למעשה קו לעובד הישראלי, עכשיו אני מבין
אלעד כהנא:
אנחנו קו לעובד
אלעד כהנא:
 אנחנו מייצגים את כולם
אליהו מרידור:
 אוקיי, בסדר
אלעד כהנא:
עכשיו רגע, זה זווית אחת
אלעד כהנא:
 עכשיו לגבי הזווית של מהגרי העבודה עצמם
רמי סלהוב:
אדוני יושב הראש, הם מסתירים את האמנה הבין לאומית
אליהו מרידור:
סליחה, סליחה
אלעד כהנא:
אני מבקש לסיים את הדברים שלי
אלעד כהנא:
 תודה רבה
אלעד כהנא:
 קצת כבוד
אלעד כהנא:
לגבי מהגרי עבודה: קודם כל יש פסיקה של בתי דין לעבודה, זה לא קשור לבג"ץ גם
אלעד כהנא:
 פסיקה של בתי דין לעבודה שאומרת את מה שהממונה על זכויות עובדים זרים אמרה, שזה חל, זה המצב הקוגנטי היום
אלעד כהנא:
 לא עושים הבחנות, בין השאר מהסיבה שאמרתי קודם
אלעד כהנא:
 זה גם קבוע באמנות בין לאומיות ואגב גם בהסכמים בילטרליים איפה שכן יש שוויון
אלעד כהנא:
 אני חושב שרוב המדינות לא ירצו שיבדילו לרעה אזרחים שלהם מול אזרחים מקומיים
אלעד כהנא:
      אבל גם הזווית של העובד עצמו צריך להבין
אלעד כהנא:
 ואני אקח רגע לדוגמה את ענף הסיעוד, כי זה ענף שבו כמו שאדוני בוודאי יודע, אפשר גם לחיות הרבה שנים בישראל כדין ולעבוד פה עם מטופלים
אלעד כהנא:
 עובדות שחוזרות בגיל 50, ויש כאלה, לא כולם, אבל יש כאלה, לארץ מוצאן, הן כנראה כבר לא יצליחו להשתלב שם בשוק העבודה
אלעד כהנא:
 עובדות שעשו פה עבודה מאוד קשה
אלעד כהנא:
 השאירו לפעמים באמת חיים שלמים מאחורה, את המשפחות שלהם, את הבית שלהם
אלעד כהנא:
 הם באו לפה לא מטעמי ציונות, ברור
אלעד כהנא:
 הם באו לעבודה מאוד מאוד קשה ומאוד מאוד חיונית
אלעד כהנא:
 הן חוזרות עכשיו למדינה שלהן, ממה הן אמורות לחיות?
אליהו מרידור:
 ולפני כן היה להם ממה
אלעד כהנא:
בשביל זה הן באו לפה
אלעד כהנא:
 אפשר גם לא לשלם כלום
אליהו מרידור:
טוב, בסדר
אליהו מרידור:
 אני מבקש בבקשה להקשיב למר יהונתן יעקובוביץ
רמי סלהוב:
אני גם לא מקבל פיצויים ופנסיה
אליהו מרידור:
סליחה רק רגע, מר סלהוב
רמי סלהוב:
אני גם לא מקבל שום דבר
אליהו מרידור:
 מר יונתן יעקובוביץ, המרכז למדיניות הגירה
אליהו מרידור:
 אשמח בבקשה לקבל את התייחסותך
אליהו מרידור:
 לא לעניין רכיב הפנסיה, בסדר? משהו שרק פתחנו אותו תוך כדי
אליהו מרידור:
 מה ההתייחסות שלכם לפסיקת בג"ץ ומה הרעיונות שלכם לבנות מנגנונים אחרים שיתמרצו עובדים שסיימו את תקופת העסקתם לצאת מהארץ?
יונתן יעקובוביץ:
תודה אדוני יושב הראש
יונתן יעקובוביץ:
 אז קודם כל צריך להדגיש כמה הכלי הזה חשוב
יונתן יעקובוביץ:
 כי בתחומים שבהם הפיקדון קיים אנחנו רואים שיש מעט מאוד עובדים זרים לא חוקיים
יונתן יעקובוביץ:
 ובתחומים שזה לא קיים אז יש הרבה מאוד עובדים זרים
יונתן יעקובוביץ:
      אנחנו חושבים שהכלי הזה הוא לא רק חשוב, אלא קריטי אפילו להרחיב אותו
יונתן יעקובוביץ:
 ואני רק במילה אחת, אם אנחנו מבטלים את הפנסיה, אז אפשר לקחת לפחות 6% מהעובד עצמו, מה שהיום לא קיים
יונתן יעקובוביץ:
 גם בתחומים שכיום אין
יונתן יעקובוביץ:
 כמו בחקלאות, כל עוד זה יוצא מהעובד זה לא מעלה את העלויות
יונתן יעקובוביץ:
 ולכן אנחנו חושבים שגם בחקלאות צריך להחיל
יונתן יעקובוביץ:
 צריך להרחיב את זה לפחות את ה-6% שזה מה שכיום עובד ישראלי גם משלם, אני אומר לפחות זה
יונתן יעקובוביץ:
 היינו אפילו ממליצים שמעל שכר מינימום, ובבנייה יש עובדים שמרוויחים גם 15,000, 20,000 ו-30,000 שקלים בחודש
יונתן יעקובוביץ:
 אפשר בהחלט לקחת מהכיס שלהם ולהוסיף את זה לסכום של הפיקדון
יונתן יעקובוביץ:
      בנוסף, צריך להרחיב את זה על עוד תחומים שלא קיימים היום בכלל, כמו כל הסוגייה של מבקשי מקלט, שברובם בקשות מקלט פיקטיביות והם עובדים פה בישראל
יונתן יעקובוביץ:
 אז לפחות שיהיה פיקדון שיבטיח שהם יצאו בסוף
אליהו מרידור:
לא, אבל עניין הפיקדון שיבטיח את יציאתם נפסל בבג"ץ
אליהו מרידור:
 נפסל
אליהו מרידור:
 זאת אומרת אני צריך עכשיו למצוא דרך אחרת
ענבל משש:
הפיקדון לא נפסל, מנגנון הניכוי נפסל
אליהו מרידור:
לא, נו, מנגנון הניכוי
אליהו מרידור:
 אז מה זה אומר? אני אסביר לכם
אליהו מרידור:
 המשמעות היא שהפיקדון מתקיים, שומרים בעבורם את הכסף הזה שנושא ריבית אני מניח, והצמדה, ואומרים להם יש לכם קופת חיסכון, שלא ילך לכם לאיבוד
אליהו מרידור:
 כשתצאו תקבלו אותה, לא משנה מתי תצאו
אליהו מרידור:
 אתם אמורים להיות פה 63 חודשים, נשארתם פה 200 חודשים
אליהו מרידור:
 באופן פושע, ריסקתם את הכלכלה, גנבתם אותנו, השגתם גבול
אליהו מרידור:
 כשתרצו לצאת, הכסף הזה שמור, מאובטח ותופח בעבורכם
יונתן יעקובוביץ:
אדוני צודק
יונתן יעקובוביץ:
 פסק הדין הזה בעינינו הוא מאוד תמוהה בלשון המעטה
אליהו מרידור:
מה שאני שואל אדוני, מה אתם מתכוונים לעשות לאור אותן הגבלות לא מידתיות שבית המשפט הגביל אותנו
יונתן יעקובוביץ:
אז אני אומר, אנחנו מאמינים, אנחנו כמובן עמותה
יונתן יעקובוביץ:
 אנחנו מאמינים שצריך להתחיל לקחת גם מהעובד, ואז יהיה אפשר לחלט מהסכומים האלה
יונתן יעקובוביץ:
 צריך לציין שגם לפי הפסיקה לא כתוב שאי אפשר לחלט בכלל
אליהו מרידור:
אתה מדבר על מנגנון דומה למה שאמרתי סכום הפסקה מראש או שנצבר עם הזמן ואז אותו
יונתן יעקובוביץ:
אני אומר כרגע הפיקדון נוכה רק מהמעסיק
יונתן יעקובוביץ:
 אני חושב שאפשר להתחיל לקחת גם מהעובד עצמו
יונתן יעקובוביץ:
 אני חושב שהרעיון שלך על פיקדון הוא גם רעיון טוב, לפני, אבל זה עניין אחר
יונתן יעקובוביץ:
 שאגב, אם אנחנו ניקח מהעובד לפני אנחנו זה גם יפגע בסכומים, יוריד את הסכומים שלוקחים, בעצם מנסים לסחוט מאנשים לפני כן
אליהו מרידור:
ואני אומר לך מה הסיבה שאני לא מקדם את זה עד היום
אליהו מרידור:
 אני יודע שעובד זר שמגיע לכאן נאלץ להשיג המון המון כסף בשביל להגיע לכאן
אליהו מרידור:
 ומרגע שנבקש ממנו להפקיד פיקדון, ערבות, אני איאלץ אותו להגיע למחוזות שאני מנסה להבריח אותו מהם
אליהו מרידור:
 שעובד מגיע לכאן, פונה לשוק אפור ולעוד מאעכרים שמספסרים בו ומאלצים אותו להיות יצירתי איך להשיג את אותם סכומי עתק שהוא נאלץ לשלם באופן יצירתי על חשבון המעסיקים פה בארץ
אליהו מרידור:
 אין מי שמרוויח מזה
אליהו מרידור:
 אם הייתי יודע שלאותו עובד יש יכולת להפקיד ערבות בנקאית על סכום מסוים, והוא לא צריך ללוות אותה והוא ידע שאותה אני אחלט לו אם הוא לא ייצא בזמן, הייתי עושה את זה
אליהו מרידור:
 זאת אפשרות שאני בוחן, אבל אני ממש מעדיף שהיא תהיה בתחתית סולם העדיפויות שלי
יונתן יעקובוביץ:
אני אומר, גם פה, אם יש סכום שעובד אומר שווה לי להגיע לישראל ולשלם 100,000 שקלים, כי יש סכום מוגבל
יונתן יעקובוביץ:
 הוא לא מוכן לשלם אין סוף כדי להגיע לישראל
אליהו מרידור:
כמה אתה חושב שהוא משלם היום בשביל להגיע?
יונתן יעקובוביץ:
כל מדינה זה סכומים אחרים
אליהו מרידור:
אני אומר לך שזה נע, אני לא רוצה להגיד לך עכשיו, אבל אני קיבלתי עדויות על מעל 16,000 דולר
יונתן יעקובוביץ:
בסדר גמור
אליהו מרידור:
זה לא בסדר גמור, זה אבוי
אליהו מרידור:
 אבוי
יונתן יעקובוביץ:
אבל אם המדינה תגיד בוא תפקיד לנו 10,000 דולר מראש, אז מראש הסכום שהוא בכלל יהיה מוכן לשלם לאותו מאכער יהיה נמוך
יונתן יעקובוביץ:
 יהיה נמוך יותר
יונתן יעקובוביץ:
 אבל זה עניין אחר
ענבל משש:
אנחנו לא מצליחים להעביר את התקנות של שירות התעסוקה לגביית דמי תיווך מעובדים זרים
ענבל משש:
 אתה רואה מה קורה עם הפיליפינים
אליהו מרידור:
אוקיי, אז אנחנו רוצים להתכנס לסיום
אליהו מרידור:
 גב' סאלם, מה שלומך? היום הרבה שעות
אליהו מרידור:
 מה עמדתכם?
לינא סאלם:
באיזה עניין, מכל מה שהעלית?
אליהו מרידור:
בעניין דנן
אליהו מרידור:
 לא, לא בכל מה, בסיבת התכנסותנו, בסדר? בית המשפט ביטל מנגנון מאוד מאוד אפקטיבי של רשות האכיפה להוצאת עובדים זרים בתקופה שאינה חוקית
אליהו מרידור:
 והפנה את המדינה למצוא חלופות אחרות אפקטיביות, שגם יהיו מידתיות בעיני בית המשפט וגם ישיגו את יעדיהן
אליהו מרידור:
      אני רוצה לדעת מה עמדתכם? אם חשבתם אולי על איזה שהם פתרונות? האם קבעתם כבר פגישה עם רשות האוכלוסין ועם המרכז לעידוד יציאה מרצון ומדיניות הגירה?
לינא סאלם:
בית המשפט קבע שמנגנון הניכוי אינו עומד במבחן הצר של מידתיות
לינא סאלם:
 עכשיו, כל הנושא של איזה מדיניות חדשה - - -
אליהו מרידור:
היא צריכה להיות שופטת זאת
לינא סאלם:
איזה מדיניות חדשה תיקבע על ידי השרים האמונים על כך, אנחנו עוד לא יודעים
לינא סאלם:
 כמובן הם לוקחים עכשיו את פרק הזמן הזה כדי ללמוד את פסק הדין
לינא סאלם:
 את ההשלכות שלו, איזה חלופות אחרות
אליהו מרידור:
אני מבקש לדעת גברתי מיום רביעי עד היום, המשרד שלכם, שאת מייצגת אותו כאן, יזם תקשורת עם שאר הגופים הרלוונטיים בשביל ליצור שולחן עגול להעלות חלופות שונות כאלה ואחרות ולהזדרז להציג אותם בפני בית משפט
אליהו מרידור:
 כי כרגע זה ילך ויתרבה, כי אין לנו איך לגעת בזה
לינא סאלם:
כפי שיודע יו"ר הוועדה הנכבד, תפקידנו הוא לייעץ לממשלה ולא להחליף את גורמי המקצוע
לינא סאלם:
 אז בינתיים לא הונחה בפנינו תשתית או טיוטה כלשהי
לינא סאלם:
 כמובן שנשמח לסייע למשרדי הממשלה, ככל ונדרש
לינא סאלם:
 אבל קודם כל יש לתת לשרים האמונים על הנושא לקבל החלטה בעניין
זהר שטיינברג:
אפשר להעלות הצעה?
אליהו מרידור:
כן, בטח
זהר שטיינברג:
שלום
זהר שטיינברג:
 אני עו"ד זהר שטיינברג, אני מקרן עמית, הקרן לעידוד ענף הבנייה של ההסתדרות הלאומית
זהר שטיינברג:
 אנחנו אחרי שקיבלנו את הפסיקה קצת דנו גם עם נציגים של תאגידי כוח אדם זר לבניין
זהר שטיינברג:
 וניסינו ככה גם להגיע לאיזה שהיא הבנה גם עם המעסיק וגם שעדיין העובד יהיה מרוצה
זהר שטיינברג:
 וחשבנו על האפשרות לייצר איזה שהוא מענק עזיבה לעובדים הזרים
זהר שטיינברג:
 שנייה, רק שנייה
זהר שטיינברג:
 בהנחה שכבר יודעים שכספי הפנסיה הם בסימן שאלה, אם בכלל ימשיך
זהר שטיינברג:
      בכל זאת, אנחנו כן חושבים שיש היום אגרות שהמעסיקים משלמים, עד כמה שידוע לי בעשרות אלפי שקלים
זהר שטיינברג:
 המעסיקים משלמים בשביל להביא לכאן את העובדים, על כל עובד מידי שנה אלפי שקלים
זהר שטיינברג:
 אנחנו מציעים שחלק מהסכום הזה יופקד באיזה שהיא קופה למטרת מענק עזיבה
אליהו מרידור:
הביטוי, אני מתנצל גברתי, תודה רבה על היצירתיות
אליהו מרידור:
 לפחות מישהו התחיל להעלות הצעה, זה כבר משהו
אליהו מרידור:
 אבל הביטוי "מענק" גורם לי לפריחה
זהר שטיינברג:
אנחנו מנסים לעודד את העובד לעזוב בזמן
אליהו מרידור:
לא, לא, לא, אני לא רוצה לעודד אותו
אליהו מרידור:
 אני רוצה לעודד אותו מהצד השני
אליהו מרידור:
 שהוא ידע שיבולע לו אם הוא לא יעמוד בהסכם בינינו
זהר שטיינברג:
הרי אנחנו יודעים שכספי הפנסיה, חלף הפנסיה שיש היום הם לא באמת משמשים את העובדים לפנסיה
זהר שטיינברג:
 אנחנו כולם יודעים את זה
אליהו מרידור:
לא משנה
אליהו מרידור:
 זה חיסכון שיש לו והוא יודע שהוא הולך להפסיד אותו
אליהו מרידור:
 כמה כסף צובר, אגב, עובד בממוצע? גב' משש? כמה כסף צובר בממוצע עובד?
ענבל משש:
בערך בוא נגיד ממוצע של 700 שקלים, 800 שקלים לחודש, כפול 12, כפול 63 חודשים
ענבל משש:
 יש לנו נתונים
אליהו מרידור:
זה 30,000 שקלים בערך? 28?
ענבל משש:
לא, יותר, מה פתאום
פנינה בראשי:
יש לנו עובדים - - - נעשו לגביהם הערכות, הם מגיעים ל-120,000 שקלים
אליהו מרידור:
 כשיודע עובד שכסף שצברו בעבורו בסכומים שאפשר לקנות איתם בית או לבנות וילה במקום שממנו הוא הגיע, ואם הוא לא עוזב בזמן גם יכולים למצוא אותו ולגרש אותו
אליהו מרידור:
 וזה אחרי שחילטו לו את הכסף, זה תמריץ
אליהו מרידור:
 זה תמריץ
אליהו מרידור:
      טוב, אני מבקש לעבור, ברשותכם, למר שמעון זיגזג
אליהו מרידור:
 מהמשרד של יוסי, נכון? ואני מבקש לדעת אדוני, קודם כל שאלה, האם לאור סיום מבצע דרכון מהיר, הצוותים חזרו לשטח?
שמעון זיגזג:
בינתיים לא
אליהו מרידור:
למה לא?
שמעון זיגזג:
חלק מהצוותים כן
אליהו מרידור:
למה חלק לא
שמעון זיגזג:
היות והם מתגברים עדיין את מתקן אכיפה אלבר ואת המבצע
שמעון זיגזג:
 מרכז להנפקת דרכונים
ענבל משש:
בבני ברק
ענבל משש:
 יש עוד שני מוקדים שפעילים והרשות עדיין נדרשת לכוחות
אליהו מרידור:
כמה עדיין תפוסים באותו פרויקט וכמה כבר משוחררים?
שמעון זיגזג:
שני המרחבים הגדולים שלנו
אליהו מרידור:
כמה מספרית, גרוסו מודו?
שמעון זיגזג:
מאוד קשה לי
אליהו מרידור:
באחוזים, באחוזים
אליהו מרידור:
 אל תגיד לי מספרים
שמעון זיגזג:
באחוזים? אני מניח לעצמי שבסביבות 70%
אליהו מרידור:
70% משוחררים?
שמעון זיגזג:
70% תפוסים, עובדים
אליהו מרידור:
עדיין תפוסים?
ענבל משש:
 אחרי שהסתיים המבצע צריך להנפיק את הדרכונים
ענבל משש:
 אז אנחנו עדיין עובדים במשמרות להנפיק דרכונים
אליהו מרידור:
 אז 30% ששוחררו לעבודתם המקורית, מה תפוקת עבודתם באותה תקופה מאז ששוחררו, שבועיים?
שמעון זיגזג:
את הנתון הזה עדיין אין לי
אליהו מרידור:
 אז אני מבקש לדעת האם צוותי המשימה ביצעו בהצלחה את עבודתם המקורית מהרגע שהם סיימו את הפרויקט הזה
אליהו מרידור:
 בסדר? אני אבקש את ההתייחסות
אליהו מרידור:
 בלי שום קשר, תאמר למר אדלשטיין שאני אשמח לשתות איתו קפה בהקדם
אליהו מרידור:
 בסדר?      אני מבקש להודות לכל הנוכחים, גם לאלו שלא הספיקו לדבר
אליהו מרידור:
 אני מתחייב בפניכם שהנושא לא ירד מסדר יומה של הוועדה
אליהו מרידור:
   1
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת ממשרד העבודה להעביר לוועדה פירוט על חברות הביטוח שמאפשרות לאפשר קופת גמל לעובדים זרים, כפי שסיכמנו
אליהו מרידור:
 מי הקרן שכן מאפשרת, באיזה ענף, לכמה זמן ומה הסיבה שהם מסכימים דווקא להם ולאחרים לא
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין בפגישותיה מול השר לבחון את הסוגייה של הסכמים בילטרליים שמתהווים עכשיו, מה ייכתב בהסכמים, מה המדיניות עד שיוגש הסדר חדש מטעמם
אליהו מרידור:
 ובמקביל לפנות לבית המשפט לקבל החלטה כיצד לפעול עם אותן מדינות שאנחנו בהתהוות לחתימה על הסכם בילטרליים, כדי שלא ייווצר מצב שחותמים על דבר ומתעקשים עליו, כשבית משפט מראש לא מאשר אותו
ענבל משש:
הוא מאשר לנהל כספי פיקדון
ענבל משש:
 את המנגנון הזה הוא מאשר, הוא לא מאשר לנו לנכות אותו
אליהו מרידור:
כן, אבל אין לי בו צורך
אליהו מרידור:
 מצידי, כסף שאני לא יחלט אותו שישולם לו מראש
אליהו מרידור:
 אין לו טעם, הוא מייתר את עצמו
ענבל משש:
בוודאי
ענבל משש:
 אמרתי שזה שומט את הקרקע מהכלי האפקטיבי שהיה לרשות עד כה
ענבל משש:
 ודאי וודאי
ענבל משש:
 אנחנו לא מנהלים קרנות וקופות
ענבל משש:
 התכלית הייתה ברורה
ענבל משש:
 דיברנו על התכלית הזאת
ענבל משש:
 ככל שזה שומט את הקרקע, אז אנחנו עושים עכשיו דיון בכלל לבדוק מה התכלית
ענבל משש:
 ודאי, זאת שאלת השאלות
אליהו מרידור:
3
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת ממשרד המשפטים חוות דעת שלהם על ביטול הפנסיה לעובדים הזרים, על כל ההרכבים
אליהו מרידור:
      אני מתחייב בפניכם שאנחנו נשוב ונתכנס בנושא ונקיים גם כן מעקבים וגם דיוני המשך
אליהו מרידור:
 אני מאוד מאוד מודה לכם
אליהו מרידור:
אני מקדם בברכה את הגעתו של כבוד שר העבודה והרווחה
אליהו מרידור:
 שר הרווחה, שעושה גם הרבה עבודה, מר יעקב מרגי, שביקש לקיים דיון בנושא מאוד חשוב
אליהו מרידור:
 שעוסק במחסור הקשה בעובדי סיעוד
אליהו מרידור:
 ואני מקדם בברכה גם את הגעתו של חבר הכנסת איימן עודה, ברוך הבא
איימן עודה:
תודה רבה
איימן עודה:
 "שוקראן גזילה"
אליהו מרידור:
בכבוד אדוני השר, הבמה לרשותך
יעקב מרגי:
תודה ליושב ראש הוועדה
יעקב מרגי:
 קודם כל, זה לא מובן מאליו בלחץ והאילוצים והנושא הזה על סדר היום
יעקב מרגי:
 אני רוצה ככה על רגל אחת לומר מה הרציונל, למה אנחנו מקיימים היום דיון
יעקב מרגי:
 החברה הישראלית, בכלל, מדינת ישראל סובלת ממשבר תעסוקה חריף מאוד
יעקב מרגי:
 חריף מאוד בתחומים רבים
יעקב מרגי:
 הכרתי אותו כיו"ר ועדת חינוך במקצועות הטיפוליים
יעקב מרגי:
 אנחנו שומעים כנ"ל בתחום הבריאות
יעקב מרגי:
 ואני מגיע למשרד הרווחה עם הפרישה הענקית של המשרד ומוטת הכנפיים, במיוחד אני אתעסק במנהל מוגבלויות שלנו שהוא תופס כמעט 40% מתשומת הלב של המשרד, הן מבחינה תקציבית והן מבחינת העשייה
יעקב מרגי:
      והנה אנחנו נחשפים למצוקה קשה
יעקב מרגי:
 קשה, במקצועות, במטפלים ומטפלות במסגרות של הרווחה