GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נדב דקל:
      איך אפשר לעבוד ולעשות תקנות ונהלים ולעשות חלוקה לאזורים, כשלי, כאדם שמעסיק אין לי עזרה כספית מביטוח לאומי שאני מונשם, שאני אוכל לשלם לו שהעובד יהיה מרוצה ושיעבוד אצלי ושיהיה כדאי כי הקצבה שלי, אני לא מקבל 10,000 שקלים כדי להעסיק עובד, ואני צריך שניים
נדב דקל:
 ואין עובדים אין עובדים זרים
לעובדים זרים):
טוב מר דקל אני מאוד מאוד מודה לך
לעובדים זרים):
 חרף העובדה שהמציאות הכואבת שאתה מדבר עליה ידועה לי, דיברנו עליה גם בעבר ועדיין אף אחד לא יכל להישאר אדיש
לעובדים זרים):
 קודם כל אני מבקש לדעת יריב, אתם מטפלים במקרה שלו? אתם מכירים את המקרה שלו?
יריב לוין:
הוא פנה אלי מספר פעמים נדב, כי נפגשו פה בוועדות, אני פשוט לא מגיע לאזורים האלה, אני עובד פריפריה דרום לא פריפריה צפון, אין לי יכולת לתת שירות מיטבי באזור הזה
יריב לוין:
 גם לא בהזמנה של עובד זר
לעובדים זרים):
אוקיי, אבל בכל זאת 91 לשכות, 93
נדב דקל:
אין אחת
יריב לוין:
למה? יש בנהריה לשכות, נדב, שהפניתי אותך אליהם
נדב דקל:
כן, אבל אף אחד לא עוזר לי
סמיון שד:
הלשכות לא מעניין אותם בכלל מהחולים
סמיון שד:
 זאת הבעיה
יריב לוין:
למה לא מעניין?
סמיון שד:
כמה שאני פונה ללשכה, עכשיו העובדת שלי רוצה חופש, אוקיי? אני נותן לך דוגמה
סמיון שד:
 חצי שנה אני מחפש עובדת שתחליף אותה לחודש אחד
סמיון שד:
 אין, אף אחד לא רוצה
סמיון שד:
 מה עשיתי? ביקשתי מהעובדת הקודמת שלי שעבדה איתי תשע שנים
יריב לוין:
שתחזור?
סמיון שד:
לא שתחזור, שתטפל בי בחו"ל
סמיון שד:
 אני צריכה עכשיו לנסוע לחו"ל כדי שיטפלו בי ואחרי זה לחזור
סמיון שד:
 למה? תן לי תשובה למה? שהמדינה תיתן לי תשובה
לעובדים זרים):
בבקשה אדוני, אני מבקש רגע לדעת גברת משש, איך אתם מתכוונים להתמודד עם כזה מצב כאוטי שבו בן אדם אומר שאין יותר מידי לשכות שנותנות שירות באזור שממנו הוא מגיע? יושבים פה שני מקרים קשים
סמיון שד:
אני גר בנהריה ואני עכשיו צריך לנסוע לחו"ל כדי שיטפלו בי חודש
סמיון שד:
 למה?
לעובדים זרים):
אז קודם כל אני אומר לכם אני מניח, בוודאי אתה יודע שאנחנו בוחנים אפשרות הקמת מאגר למקרים הומניטריים מעבר לוועדה הקיימת, כדי שיהיה מאגר שבו תמיד יהיה מענה לכאלה מקרים
לעובדים זרים):
 אני מבקש אבל לדעת בכזאת סיטואציה, מדובר בהמון זמן, יש לו עובדת אחת הוא זכאי לשתיים
לעובדים זרים):
 מעבר לכל מה ששמענו על גמלה ועל כל מה שמסביב
סמיון שד:
גם אני זכאי לשניים, זה לא עוזר
לעובדים זרים):
ויש לך אחת?
סמיון שד:
אחת
לעובדים זרים):
והגשת בקשה?
סמיון שד:
בקשה למה?
לעובדים זרים):
לקלוט עובד מבחוץ?
סמיון שד:
יש לי עובדת שעובדת איתי עכשיו
לעובדים זרים):
אבל אתה אומר שאתה זכאי לשניים, ויש לך אחת?
סמיון שד:
כן, אני זכאי לשתיים
לעובדים זרים):
אתה רוצה להעסיק שתים?
סמיון שד:
אני כרגע לא רוצה, מספיק לי אחת
לעובדים זרים):
אוקיי זה עניין אחר
לעובדים זרים):
 איתך יש עניין שאתה לא מוצא מי שיחליף אותה לחודש?
סמיון שד:
אני רוצה לתת עוד דוגמה קטנה, כשראיינתי עובדת ממולדובה למשל, רוב העובדות שלי הן ממולדובה, כשאני מראיין אותן ואומר להם שאני גר בנהריה, לא, אנחנו רוצים בתל אביב
סמיון שד:
 לנהריה לא באים
לעובדים זרים):
אוקיי, דנו בזה כבר בתחילת הדיון, וכמובן שאני אנסה לחשק אותם מהאפשרות הזאת
לעובדים זרים):
 עובד שמסרב להתקבל למטופל בשל מצבו, מורכבותו ו/או האזור הגיאוגרפי, יקבל דחיה להתמיין לתקופה ממושכת
לעובדים זרים):
 אין ספק שבשביל זה, כל עוד שלא מגיעים מכוח הסכם בילטרלי, אז הלשכות, אנחנו נצטרך לתקנן שכל מי שמציג לראיון יקבל איזשהו מספר נומרטורי, כדי שהוא יירשם במערכת, והקונסוליה לא תנפיק לו אשרת עבודה
יריב לוין:
זה בהנחה ודיווחנו
יריב לוין:
 זה שלב טרום טרום
יריב לוין:
 הרי אנחנו מראיינים עוד לפני שזה מגיע לקונסוליה
יריב לוין:
 בילטראלי יותר קל לעשות את זה
לעובדים זרים):
אנחנו נצטרך לבנות כזה מנגנון ולהמשיך על מנת לקדם - - - בילטראלי
יריב לוין:
אני רוצה לשאול את נדב כמה זמן העובדת שאצלך כרגע נמצאת אצלך?
נדב דקל:
שבועיים
יריב לוין:
והיא באה מחו"ל אליך?
נדב דקל:
היא מקולומביה
יריב לוין:
והיא ידעה לקראת מה היא באה?
נדב דקל:
היא לא לגאלית
נדב דקל:
 היא מעדיפה ללכת לעבוד בניקיון מאשר לעבוד איתי
לעובדים זרים):
אני אומר לך, אוי ואבוי אם מישהו יגע בה
לעובדים זרים):
 תתנו לו מענה
ענבל משש:
נתנו מענה וגם התייחסנו בכתב אז אני לא אתייחס למקרה הפרטני, כי היו פה כמה הזמנות עם התייחסות של לשכה מאוד מפורטת, כמה הזמנות וביטולים ובאילו נסיבות גם היו ביטולים
ענבל משש:
 אז מפאת כבודו אני לא רוצה להעלות את הנושא הזה עכשיו, הפרטני, אבל התייחסנו בכתב
ענבל משש:
 אם אדוני חושב שהמענה שניתן על ידינו באמצעות הלשכות אינו מספק, אז בבקשה, שיגיד לנו מה לעשות ואנחנו ניתן מענה
לעובדים זרים):
ואני אומר שהוא מכיר את המענה והוא הולם לחלוטין בעיני, וכל עוד שלא נכנסת לתמונה עובדת סוציאלית, ושאר הרשויות לא מתערבות, זה כאילו שלא נתתם מענה
לעובדים זרים):
 אתם את שלכם עושים צריכים להעביר את זה הלאה
לעובדים זרים):
 יש רשויות אחרות שאמורות לטפל בזה
לעובדים זרים):
 אני חשוף למה שאת מדברת, אני מכיר את המקרה
לעובדים זרים):
      עדיין, אם בן אדם חוזר פעם אחרי פעם אחרי פעם ולא מאמתים אותו מול עובדות, ואין איזה טיפול ממוקד ודיסקרטי יותר ולא מעבירים את זה הלאה לרשויות רלוונטיות, אנחנו לא יכולים להשאיר אותו בלי סעד
לעובדים זרים):
 לא יכולים, זה לחיות או למות
נדב דקל:
נכון, זה או לחיות או למות
נדב דקל:
 אני אמות
ענבל משש:
חלילה, אנחנו לא - - - אף אחד
לעובדים זרים):
חלילה, אנחנו לא ניתן לכזה מצב לקרות, יחד עם זאת יש מורכבות מסוימת
לעובדים זרים):
 אני אשמח להיפגש איתך בנפרד ולפתח איתך את מה שאתה יודע שאני רוצה לדבר ואת מה שעורכת דין משש דיברה ולא בדיון הראשון, זאת לא פעם ראשונה
לעובדים זרים):
 אבל עד אז אין ספק שיש לנו אחריות כחברה, כמדינה, לוודא ששאר הרשויות ידעו לתת מענה כזה או אחר, אבל מענה חייב להינתן
לעובדים זרים):
 חייב
לעובדים זרים):
 כמה עובדות פוטנציאליות אתה ראיינת עד היום?
נדב דקל:
עשרות
לעובדים זרים):
כמה עובדים?
נדב דקל:
מטפלים?
נדב דקל:
אני לא רוצה מטפל
לעובדים זרים):
הבנתי, אז יכול להיות ששם אנחנו נמצא את הפתרון
לעובדים זרים):
 טוב, אנחנו נתקדם יותר מאוחר
ענבל משש:
אני רק אוסיף שבאתר של הרשות יש פירוט גם לפי אזורים, כמובן על מקומם הפיזי של משרדי הלשכות הפרטיות, כמובן הלשכות אמורות לתת שירות בכל רחבי הארץ ויש פה פירוט גם לגבי צפון אז אפשר להתרשם שיש לא מעט לשכות שיכולות לתת מענה באזור הצפון, וזה מפורט באתר של הרשות
לעובדים זרים):
אוקיי, המקרה של האדון מולנו מוכר לכם?
ענבל משש:
לא, אני באופן אישי לא מכירה
לעובדים זרים):
אז אני מבקש להעביר את הפרטים שלו
סמיון שד:
אני פותר את הבעיות שלי
לעובדים זרים):
לא, אתה לא פותר את הבעיות
סמיון שד:
בדרך שלי, נכון זו לא דרך, אבל אין לי מה לעשות
לעובדים זרים):
לא לא, זה לא נקרא לפתור בעיה
סמיון שד:
אין לי מה לעשות
לעובדים זרים):
כשאזרח מדינת ישראל נאלץ לעזוב את מקום מגוריו ולהרחיק לנכר רק בשביל לקבל טיפול, לא פתרת את הבעיה
סמיון שד:
זו לא פעם ראשונה
לעובדים זרים):
לא, זה לא יכול להימשך
יריב לוין:
בנכים מורכבים, המציאות של מציאת מחליפים היא לא פשוטה, אני אומר את זה גם בפן האישי, היא לא פשוטה בעליל
לעובדים זרים):
בשביל זה אנחנו פה
לעובדים זרים):
 אנחנו חייבים לתת דין וחשבון, בשביל זה אנחנו פה
יריב לוין:
זו לא פעם ראשונה
לעובדים זרים):
אני אשמח ללמוד את הפרטים של המקרה שלך, ואני רוצה לצלול לזה לעומק ולטפל בזה
לעובדים זרים):
 לפני אלכס שמסיים את הדיון מצד הדוברים בבקשה
רענן שנהב:
כבוד יושב הראש, רענן שנהב עובד סוציאלי
ענבל משש:
עובד סוציאלי מטעם?
רענן שנהב:
מעטם עצמו
ענבל משש:
אה מטעם עצמך, אוקיי
לעובדים זרים):
לא, אז חשוב רגע שנבין, שבן אדם מכריז שהוא עובד סוציאלי, הוא יכול להגיד מטעם מדינה זו או מטעם עצמו
רענן שנהב:
אני מטעם עצמי ואני שלחתי לך לפני כמה ימים נתונים מספריים, ואני הולך עם הרשות ואני אגיד שלאדון נדב יש כיום, נכון ל-15 ביוני, יש 1,233 עובדים ועובדות שיכולים לעבוד אצלו
רענן שנהב:
 לאדון כלשהו בתל אביב יש רק 853, והנתונים האלו זה משהו שאפשר להציג, מר נקש יכול לאשר אותם
רענן שנהב:
 בנתונים האלה 100 עובדים היו משויכים לאזור 3, 280 משויכים לאזור המרכז ו-853 לאזור תל אביב
רענן שנהב:
 וכל אחד מהעובדים האלה רשאי לעבוד באזור שלוש אם הוא רוצה
רענן שנהב:
 עובד כזה ירצה ללכת לעבוד באזור שלוש?
רענן שנהב:
יפה
רענן שנהב:
 מדברים פה על תקנה שעובד יישאר באזור שלוש בפריפריה, האם התקנה תחול על כל העובדים שכרגע בארץ, או רק על כאלה חדשים שיגיעו, ואז נראה אולי כמה זמן ייקח למלא את הפריפריה בעובדים? שאלה שלא נענתה פה עדיין
משה נקש:
זה כתוב בטיוטת התקנות, זה יחול על העובדים שיגיעו
לעובדים זרים):
זה יחול רק על מי שיגיע, אחרת מדובר פה על הרעת תנאים
ענבל משש:
התקנות לא יכולות להיות חלות על מי שפה, מי שמפה כבר מסומן באזור 3 ולא יכול לעבור, אלא אם כן נפטר או עבר
לעובדים זרים):
כן ברור, מדבר על עדכון התקנה
לעובדים זרים):
 עדכון התקנה יחול אך ורק על מי שעדיין לא עלה על המטוס בעת התקנת התקנה
רענן שנהב:
זה תלוי כמה עובדים צריך? וכמה עובדים חסרים באזור הפריפריה? אז בוא אני אגיד לך, 100 עובדים בפריפריה מול 850 שמשויכים בתל אביב
רענן שנהב:
 לאדם בתל אביב יש סיכוי של פי 8
רענן שנהב:
5 שיהיה לו עובד מאשר אדם בבאר שבע
רענן שנהב:
 חד משמעי
משה נקש:
בפשטות של זה, זה לא נכון, כי אין אותם כמות מעסיקים בתל אביב ובפריפריה
לעובדים זרים):
בכל זאת מדובר ב-20% בסך הכל
לעובדים זרים):
 תמיד כשבודקים בודקים ביחס למספרם באוכלוסייה
לעובדים זרים):
 כי אם לא, הנתון מטעה
רענן שנהב:
אין לי את המושג כמה ביקוש
לעובדים זרים):
אז שם זה מתחיל
לעובדים זרים):
 גם מקודם כשביקשתי פילוח, ביקשתי לבדוק על פי מספרם היחסי באוכלוסייה
רענן שנהב:
התקנה החדשה פותרת את הטווח לטווח ארוך
רענן שנהב:
 בטווח שעד שיגיעו עובדים שהם יעבדו בפריפריה ויחזיקו שם שלוש שנים ושהם יתפנו
לעובדים זרים):
עדיין נאי לא קוסם
רענן שנהב:
התקנה הקיימת יכולה להשתנות במתכונת שבה עובדים, לכל אדם בכל מקום בארץ יהיה את אותה נגישות לאותו מספר עובדים בכל רגע נתון בשילוב עם תקנות נוספות שכבר הוחלו על ידי הרשות
רענן שנהב:
 כמו התקנה שקובעת שעובד חייב לקבל - - -
לעובדים זרים):
זה לא מחזיק מים לצערי
רענן שנהב:
זה יכול לקבוע שעובד יהיה חייב לעבור בין כל האזורים בין מעסיקים, אם עובד מתפטר עכשיו מתל אביב ילך לעבוד במרכז, אם יתפטר גם במרכז, יעוף לפריפריה, נפטר בפריפריה יוכל לחזור למרכז
רענן שנהב:
 שהעובד יהיה מחויב
לעובדים זרים):
זה תמיד יכול להיות חד כיווני, דיבר על זה משה נקש
רענן שנהב:
- - - דו כיווני
לעובדים זרים):
אוקיי בסדר, אז דעתך וגישתך לא מקובלות עליי
לעובדים זרים):
 עם כל הצדדים בסוף אני אצטרך לקבל פה את ההחלטה
איתן לבני:
 כמו שאתה מנסה באמת, אתה דוחף אותם לכיוון הזה ואני גם חושב שזה הכיוון הכי נכון, זו עניין של נוסחה מתמטית, פשוטה, האם אנחנו נגיע לנוסחה המתמטית הפשוטה ואם אני אבקש מהם את כל הנתונים כדי ליצור את הנוסחה הזאת והם יתנו לי, אני אייצר לך נוסחה מתמטית, הסתברותית מצוינת לחלוקה של עובדים ביחס למטופלים
איתן לבני:
      אם אנחנו נלך, היום החלוקה היא לא מאוזנת
איתן לבני:
 מה שאנחנו צריכים ללכת ולעשות את זה בפינצטה, כלומר לפי כמות המטופלים, על פי אזורים גיאוגרפים, אנחנו נפנה את העובדים למקומות האלו
איתן לבני:
 אם יש, נגיד, 100 מטופלים בירושלים, אנחנו נדאג לפי נוסחה מתמטית מסוימת שכמות המטפלים יהיו בירושלים 100 פלוס מינוס 5%
איתן לבני:
      אנחנו נעשה את זה בכל אזור בארץ, אם צריך לרדת לרזולוציות אפילו של ערים, ישובים, או כפרים, אנחנו צריכים לווסת פשוט את הביקוש לעומת הזה, זו נוסחה מתמטית מאוד פשוטה
איתן לבני:
 היום אתה מתמרץ את הלשכות הפרטיות
איתן לבני:
 אם נגיד בדימונה יש עשר לשכות פרטיות, אתה מתמרץ אותם אם עושים יישום של 97%, אתה נותן להם עוד 15% למקום שלא צריך
איתן לבני:
 אז את ה-15% הזה אתה תיקח לתאגידים, אולי תעלה להם את זה ל-30% במקום שצריך את העובדים האלה
איתן לבני:
 זו נוסחה מתמטית, זה היצע וביקוש
לעובדים זרים):
טוב אני מבין מה שאתה אומר אני אנסה רגע לחזור
לעובדים זרים):
 אם הבנתי נכון אתה אומר, שהיום המצב הוא כזה שלשכה שעומדת ביעד, ב-97% מהיעד המוצב לה, של ניצול המכסות, היא מקבלת תוספת במנותק מהצורך האמיתי משל אותו אזור שבו היא נותנת מענה?
משה נקש:
לא, אבל הלשכה לא כבולה לעבוד באזור מסוים, לשכה יכולה לעבוד בכל הארץ
לעובדים זרים):
עדיין אבל אומר לך יריב
משה נקש:
יריב עובד באזור הדרום והפריפריה הדרומית ולשכה אחרת עובדת בצפון ומביאה לצפון
משה נקש:
 החלוקה היא לכלל
לעובדים זרים):
הנה אני מסביר
לעובדים זרים):
 אני מבין את מה שאתה אומר, אולי אפשר להחריג ולהגיד שהוא יקבל תוספת בכפוף לצורך, בהתאמה לצורך, ולא רק תוספת
לעובדים זרים):
 או בהנחה שהוא גם יממש את זה
לעובדים זרים):
 אבל אתה מבין שפעם אחת הוא יכול לקבל מעבר למימוש שלו, כי אז הוא כבר לא יקבל תמרוץ
לעובדים זרים):
 נכון?
יריב לוין:
לא, אבל אם אתה נותן ללשכה שעובדת בפריפריה, ונתקלת בקושי כמו עם הגברת הנכבדה פה שדיברו קודם וריגשה את כולנו, ונותן לה את האופציה להגדיל את מכסת ההבאות למי שעובד ספציפית בפריפריה, לא במרכז, במרכז עוד אפשר פה ושם, בוא נגיד ש-75% מהעשייה שלי באזור המרכז והשרון ותל אביב היא בהשמות מקומיות
יריב לוין:
 25% אנחנו נעזרים בההבאות לחו"ל
יריב לוין:
 בפריפריה זה הרבה יותר קשה
יריב לוין:
 קשה לנייד עובד מהמרכז, אלא כמו שציינתי מקודם, אם יש לו באמת קליקה בדרום
לעובדים זרים):
ואם הקשבתם לדבריי אני הבהרתי, שבשאיפה שלי, ואני מבקש להתחיל לקדם את זה, שעובד שנמצא לא מתאים לעבוד במרכז, יצטרך לבחור או שדה תעופה או פריפריה
יריב לוין:
יפה
יריב לוין:
 זה מה שניסה דרך אגב רענן להגיד מקודם, אדוני
משה נקש:
אגב לעניין הפריפריה, אולי עוד נתון שלא אמרנו וחשוב שיכירו אותו, בחלוקת המכסות ללשכות של כמות ההברקות, אנחנו לוקחים בחשבון ומתעדפים לשכות שעושות עבודה בפריפריה
משה נקש:
 זאת אומרת לפי כמות ההשמות בפריפריה, ככל שהן עושות יותר השמות ביחס לגודלן, בפריפריה, הן מקבלות יותר אפשרות להביא עובדים מחו"ל
יריב לוין:
אבל עדיין זה לא מגשר על הפער
לעובדים זרים):
אין בעיה, אבל אתה יודע, כל פעם אנחנו נתרום עוד טיפה לסגור את הפרצות האלה עד שבעזרת ה' אנחנו ניתן מענה אלכס פרידמן בבקשה ואחרי זה את
דניאל פרידמן:
באתי כבר בנאום מסכם, אז בכל זאת
יריב לוין:
אז תן לשושי לפניך
דניאל פרידמן:
יאללה
שושי ברוך:
כמה דברים דבר ראשון בעצם בהקשר של הבאה של עובדת מחו"ל, אז כן, אני הבאתי עובדת לפני שנה מחו"ל, היא עמדה בכל הקריטריונים, היא למדה את העבודה, היא התאימה, לכל מכלול האנשים שבבית, היא הייתה מדהימה, אינטליגנטית, בול מה שהייתי צריכה
שושי ברוך:
 אבל לאחר שלושה שבועות היא התחילה בשביתה איטלקית
שושי ברוך:
 מטפלת בי, לוקחת אותי לצורך העניין להתפנות, משאירה אותי על המנוף ועוזבת אותי שם עם ידיים מחובקות, אוקיי? היא חתמה על כל ההסכמים, היא הסכימה לכל הדברים
לעובדים זרים):
היא הגיעה ממדינה שחתומה על הסכם בילטרלי?
שושי ברוך:
כן, מהפיליפינים
שושי ברוך:
 הכל יפה ונכון מבחינה תיאורטית
שושי ברוך:
 כשמדובר מעשית, מה אני יכולה לעשות כמטופלת מונשמת, נכה, קשה?
לעובדים זרים):
מה עלה בגורלה?
שושי ברוך:
היא עברה לזוג זקנים בחיפה
לעובדים זרים):
 טוב אז זה מקרה כואב וכל פעם כשאני שומע זה מציק לי עוד יותר ורק מחזק לי את ההבנה שהסנקציה צריכה להיות על פי רמת המורכבות של הטיפול כמו האזור שאליו מגיעים
לעובדים זרים):
 אני מאמין שאם אנחנו באמת ניתן לזה מענה
משה נקש:
התנהגות כזאת של עובד זר, זה לא משנה באיזה סיעודי הוא מטפל, אם הוא מונשם, ילד נכה
לעובדים זרים):
אתה מכיר את גישתי נכון?
משה נקש:
אני מסכים לגמרי, ואני רק אומר שאם אנחנו לא נקבל תלונה, אנחנו לא נוכל לטפל
משה נקש:
 זו אמירה שאני חייב להגיד
שושי ברוך:
אני אתלונן
משה נקש:
כשאנחנו מקבלים תלונה אנחנו מטפלים, אתה כיר את הנתונים, בקרוב נפרסם נתונים עדכניים
משה נקש:
 יש עבודה, ויעידו פה החברים, העובדים הזרים בשטח לומדים שיש סנקציות ויש עובדים זרים שמבוטלים להם הרישיונות ויוצאים מישראל
קריאה:
אבל אין גירוש
משה נקש:
יש
שושי ברוך:
אבל מה אנחנו יכולים לעשות כמטופלים נגד בעצם שביתה איטלקית
שושי ברוך:
 זאת אומרת מה האופציה שלך?
משה נקש:
להגיש תלונה על ההתנהגות של העובד
שושי ברוך:
הגשנו תלונה, ומה תעשה?
לעובדים זרים):
את הגשת תלונה?
שושי ברוך:
כן
לעובדים זרים):
למי?
שושי ברוך:
לוועדת משמעת משהו כזה?
נדב דקל:
הם לא עושים כלום
ענבל משש:
לוועדת משמעת, אבל אני אשמח אחרי הדיון לקבל את הפרטים
לעובדים זרים):
אז קודם כל טוב שהצפת את זה
לעובדים זרים):
 אחרי הדיון בעזרת ה' את מעבירה את כלל הפרטים ואת ההעתק של מה ששלחת, אנחנו רוצים לברר את זה
לעובדים זרים):
 אבל שוב פעם, כל מקרה כזה רק מחזק אצלי את ההבנה שהגישה והמתווה שאני מנסה לקדם יתנו מענה לחלק מאוד גדול מהמקרים הכואבים שאנחנו שומעים
שושי ברוך:
אין ספק
לעובדים זרים):
בבקשה אלכס
דניאל פרידמן:
אז קודם כל אני רוצה לחלק את זה לשניים
דניאל פרידמן:
 קודם כל אני רוצה להגיד תודה רבה לענבל ולמשה שלמרות כל הקשיים עושים עבודה מדהימה
לעובדים זרים):
נראה לי שהוא מגיע לפה להודות לכם
קריאה:
בצדק, הם עושים עבודה מקודשת
קריאה:
הם גם אשקלונים מהפריפריה
לעובדים זרים):
עכשיו הבנתי, כל פעם אני אומר לו שלום מה שלומך? אני באתי להגיד תודה לענבל ולמשה , הוא בא לצאת ואומרת אמרתי כבר תודה לענבל ולמשה? ובסוף הוא גם מעלה על זה פוסט שהוא צריך להגיד תודה
לעובדים זרים):
 ממש מגיע להם
ענבל משש:
אני ראיתי שגם לך הוא אומר
לעובדים זרים):
לכל הפחות מגיע להם
דניאל פרידמן:
האמת שדווקא היום אנחנו רואים דוגמה מצוינת על מה תודה
דניאל פרידמן:
 שתי התקנות שדיברו פה עליהם נולדו במהלך הפגישות המשותפות שלנו
לעובדים זרים):
של נכה לא חצי בן אדם
דניאל פרידמן:
נכון, כמובן תודה למראט וחנן וכל השותפים
דניאל פרידמן:
 ואחת התקנות באה לתקן מצב אבסורדי שהיום למטפל יש תמריץ שהמטופל ימות כדי לצאת מהפריפריה, שזה מצב הזוי
דניאל פרידמן:
 ולכן באמת תודה רבה על הכל
דניאל פרידמן:
      בחלק השני אני רוצה לחזק פה את ידידי יריב שדיבר מדם ליבו ואתה יודע, אתה ואני חבר הכנסת רביבו, מסכימים הרבה, אבל בעניין של הקהילות אני לא חושב שזה רעיון כזה גרוע
דניאל פרידמן:
 אני באופי שלי קודם כל, בתור אדם מאמין שאם העובד מספיק טוב ומסור, אנחנו בתור מטופלים צריכים להביא לו את מרב התנאים הטובים להשאיר אותו כמה שיותר זמן איתנו בארץ, שיהיה לו טוב והדברים שהעלה יריב הם דברים הגיוניים, כי תחשוב, קודם כל יש הבדל בין נטישות והתפטרות
דניאל פרידמן:
 וזה דבר לגיטימי שהעובד יצטרך לנסוע שלוש שעות לחופש, לבזבז זמן וכסף, בצורה לגיטימית ביותר לא ירצה לעשות את זה, וזה דבר - - - וזה עונה לכל הבעיות שאנחנו מכירים מהדיונים הקודמים שאני לא אפרט אותם כי לא צריך
דניאל פרידמן:
 אז מי שגר בפריפריה, לא רוצה להגיד מילים גסות, אבל סובל פעמיים
דניאל פרידמן:
 תודה רבה לך כמובן על הכל
לעובדים זרים):
תודה לך
לעובדים זרים):
 טוב, תמיד הדברים שלך מבטאים באופן מדהים ומיטבי את התחושות ואת המסקנות המתבקשות, גם אם אנחנו לא תמיד מסכימים אחד עם השני
דניאל פרידמן:
בדרך כלל מסכימים
לעובדים זרים):
יותר מבדרך כלל
לעובדים זרים):
 לפעמים גם לא כל כך מסכימים, זה בסדר
לעובדים זרים):
 טוב אז אנחנו נתכנס לדברי סיכום
איתן לבני:
אדוני יושב הראש, אני רק שכחתי לומר משהו
איתן לבני:
המשפחות, אני מקבל המון פניות ממשפחות וממטופלים שביקשו ממני לומר לך תודה על העבודה הנפלאה שאתה עושה, ושאתה משמש להם כפה, הרבה שנים לא היה להם את הפה הזה ואני באמת מודה לך מקרב לב על העבודה הקדושה והברוכה שלך
לעובדים זרים):
תודה רבה
לעובדים זרים):
 לי לא צריך לומר תודה, אני לא מתנדב
לעובדים זרים):
 זו השליחות שלי, לזה אני מתפלל, למלא שליחותי נאמנה, ואת הדין וחשבון אני אומר תמיד גם בתקשורת, לריבונו של עולם, ולקהל בוחריי גם למי שלא בחר בי, אני כרגע המייצג ואני הפה שלכם ואני אומר לכם שכבר דברי הסיכום שמבין הדיונים, הקדוש ברוך הוא זיכה אותי שהוועדה שאני עומד בראשה היא ועדה עם הרבה רגש
לעובדים זרים):
 אי אפשר לצאת מהאולם ולשכוח על איזה סעיף דנו ועל מה דיברנו ועל מי לקח רשות דיבור ועל מה
לעובדים זרים):
 הוועדה שלנו היא כזאת שתודה לאל, הרגשות שבה הן עזים, אנחנו הולכים עם זה הביתה, אנחנו ישנים עם זה
לעובדים זרים):
 בשבוע שעבר יצא לי להתכתב עם אלכס באיזו שעה זה היה?
דניאל פרידמן:
לא יודע, 01:00
לעובדים זרים):
זה היה אחרי 01:00, אני עניתי לך ב-03:00 ואתה ענית לי ב-06:00
לעובדים זרים):
 ואין ספק שהדיון של היום הוא מאלה שברמת הרגישות והטישיו שהיה צריך למי שלא ידע להתאפק במפלס הגבוה יותר
לעובדים זרים):
 אז לדברי סיכום אני אתכנס לכך, הוועדה מבקשת משר הפנים ומרשות האוכלוסין לקדם ככל הניתן את הגעת שתי התקנות של סוגי המטופלים וההגבלה הגיאוגרפית לשלוש שנים לאישור הכנסת
לעובדים זרים):
 אני מתחייב גם כן לפעול מול השר בנושא הזה
לעובדים זרים):
      הוועדה מבקשת מהביטוח הלאומי נתונים על כמה מטופלים 4-6 שיש להם היתר לעובד זר ומעסיקים בכל זאת בן משפחה כדי לטפל, בייחוד בחברה הערבית, לפלח לי את זה
לעובדים זרים):
     
     הוועדה תקיים דיון מעקב ומקווה שעד כינוס הוועדה מחדש בנושא הזה, יגיעו שתי התקנות החשובות
לעובדים זרים):
 אני מאוד מודה לכם
לעובדים זרים):
 תודה על הקשב, תודה על כך שפתחתם את ליבכם
לעובדים זרים):
 הישיבה נעולה
אליהו מרידור:
צהריים טובים וברוכים הבאים לכולם
אליהו מרידור:
 אני מתכבד לקבל ולקדם בברכה את הגעתה של המנכ"לית למוסד לביטוח לאומי, הגב' ירונה שלום
אליהו מרידור:
 פעם ראשונה שאת אצלנו גברתי
אליהו מרידור:
 זאת לא פעם אחרונה
אליהו מרידור:
 שלום מר נקש
אליהו מרידור:
 אנחנו אוהבים לעבוד עם אנשים רציניים שיש להם יכולת הנעת תהליכים
אליהו מרידור:
 ואני יודע שאת כזאת
אליהו מרידור:
      אז אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לעובדים זרים בנושא כפל סמכויות בין חברות הסיעוד ללשכות הפרטיות והפגיעה האפשרית במטופל הסיעודי בהעסקה מקבילה
אליהו מרידור:
 וכדרך זה גם לפספס אירועים שמחויבים דיווח וסנכרון בין מערכות ורשויות
אליהו מרידור:
 וגם הכפלת עלויות או גרימת עלויות גבוהות מיותרות לאוכלוסייה שכבר נאלצת בעל כורחה שהוצאת המחיה שלה הבסיסית היא גבוהה יותר מאשר של אדם מן היישוב שלא נזקק לכך
אליהו מרידור:
      לא סתם נבחר השם, אגב, של הדיון
אליהו מרידור:
 אני התבטאתי לא מעט בנושא והגיעה העת לצלול באופן ישיר וממוקד
אליהו מרידור:
 לדרוש תשובות, לברר את הנושאים שעדיין לא פתורים ולוודא שאנחנו גם מובילים תהליכים שבאמת יבשרו בשורה לאוכלוסייה הנזקקת לסיוע מעובד זר, נגדיר את זה כך
אליהו מרידור:
 הוועדה הזאת, ואני בראשה, מהיום הראשון כבר חרטה על דגלה לסייע למטופלים סיעודיים
אליהו מרידור:
 כל מה שמיטיב איתם אני בעד, כל מה שמרע להם אני נגד
אליהו מרידור:
 פשוט, לא מורכב, לא מסובך, הכי הכי בסיסי שיכול להיות בעולם
אליהו מרידור:
 וכמו שזה בסיסי, כך זה מאוד מאוד עמוק ואני רגיש לנושא
אליהו מרידור:
      למיטב הבנתי, אלו חלק מהליקויים במצב הקיים
אליהו מרידור:
 אני שמח להציג לכם אותם, תידרשו לענות עליהם: האחת היא תופעה פסולה של חברות אחיות בין לשכה פרטית לחברת סיעוד, למרות הצורך המוחלט בהפרדה מוחלטת ביניהם
אליהו מרידור:
 והשנייה זו כפילות סמכויות בביקורי בית
אליהו מרידור:
 אנחנו יודעים שגם לשכה וגם חברת סיעוד מקיימים ביקורים
אליהו מרידור:
 תכף אנחנו נצלול עם זה לעומק
אליהו מרידור:
 אני אשמח לדעת מה הטעם בכך
אליהו מרידור:
 ואיפה יש סנכרון והשוואה בין הנתונים המתקבלים בכפל הביקורים
אליהו מרידור:
 שלישי זה העומס הבירוקרטי שמושת על המטופל, כמעסיק בעל כורחו
אליהו מרידור:
 שמעסיק בכל מקרה
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שגם כשמטופל מסתייע בחברת סיעוד, הוא עדיין ממשיך להיות מעסיק ישיר
אליהו מרידור:
 למרות, באחוזים קטנים, הוא עדיין מעסיק ישיר
אליהו מרידור:
      אנחנו נצטרך להתייחס לכך
אליהו מרידור:
 והקושי של המטופלים ובני משפחותיהם לעבור להעסקה ישירה, שכרוך בבירוקרטיה לא מבוטלת
אליהו מרידור:
 אני אבקש לדעת במהלך הדיון מי חושב שהעסקה במקביל היא נחוצה בכלל, מי חושב שלא, ואני אבקש לקבל הנמקות לדעות
אליהו מרידור:
 כיצד הביטוח הלאומי מצדיק מיליארדי שקלים שהוא משלם למודל העסקה במקביל
אליהו מרידור:
 כיצד חברות הסיעוד מביאות ערך מוסף למטופל המעסיק עובד זר
אליהו מרידור:
 האם חברות הסיעוד הן הפתרון להעסקת עובדים זרים בסיעוד ביתי
אליהו מרידור:
 כידוע, האג'נדה ארוכת הטווח שלי, מהיום הראשון שנבחרתי לעמוד בראש הוועדה הזאת, כשניתנה לי הזכות לעמוד בראשה, אני ביטאתי שבחזוני אני רואה תאגיד
אליהו מרידור:
 למרות שאני נגד רגולציה ואני מנסה לפשט ובאמת לתת לכוחות השוק לעבוד
אליהו מרידור:
 אבל היכן שבאמת כוחות השוק יכולים להתמודד עם זה
אליהו מרידור:
 היכן שלא מחובתנו כמדינה לדאוג לרגולציה שתוכל באמת לסנן, לקבל, לנטר, שהם יהיו המעסיקים של אותם עובדים
אליהו מרידור:
 והם יספקו כצינור את העובדים לזכאים
אליהו מרידור:
 כמובן שהאפשרות שחברות הסיעוד יהיו התאגיד זו אפשרות שנמצאת על השולחן, אני לא מבטל אותה לחלוטין
אליהו מרידור:
      גברת ירונה, שלום
אליהו מרידור:
 ברשותך, אבקש לדעת מקבלי גמלת סיעוד המעסיקים עובד זר בחרו בגמלה בעין וכמה בגמלה בכסף
אליהו מרידור:
 אגב, שאלה, לפני שאת עונה לי עליה, אני אשמח לדעת מה המשמעות בעין כשמדובר דרך חברת סיעוד
אליהו מרידור:
 אני מכיר מעולמות תוכן אחרים, כשרוצים להראות תשריט חלוקה בנדל"ן אז אומרים שיש אפשרות בעין, לראות בעין
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שיוצאים החוצה ורואים את אותה קרקע מדוברת
אליהו מרידור:
 מה המשמעות בהעברת גמלה בעין כשלמעשה מדובר בהעברת גמלה דרך חברת הסיעוד
אליהו מרידור:
 זו שאלה מקדימה
ירונה שלום:
אז אולי אני אתייחס קודם כל לרציונל של גמלת סיעוד מלכתחילה
ירונה שלום:
 גמלת סיעוד מלכתחילה המטרה שלה הייתה בעצם להשאיר את האזרחים הוותיקים, את ההורים שלנו, את הקרובים שלנו, בקהילה
ירונה שלום:
 וכדי להשאיר אותם בקהילה, מה שאז נתפס, בעת החקיקה, כנכון, זה להבטיח להם את הטיפול במיטבי באמצעות מטפל, עובד זר או כל אלטרנטיבה כזאת
ירונה שלום:
 בתחילה הגמלה לא ניתנה בכלל בכסף, היא ניתנה רק דרך שירותים
ירונה שלום:
 מה זה אומר? דרך מטפלות או עובדים זרים
ירונה שלום:
 אנחנו, כל מה שהוא לא גמלה בכסף והוא שירות שהוא שירות מקביל, אנחנו קוראים לזה גמלה בעין
ירונה שלום:
 זה הרעיון של זה
אליהו מרידור:
מה המשמעות בעין?
ירונה שלום:
הכוונה שזה לא כסף
אליהו מרידור:
אפשר להגיד גמלה דרך חברת סיעוד
אליהו מרידור:
 אני מקבל בברכה את חברי היקר, חבר הכנסת סימון דוידסון
אליהו מרידור:
 ברוך הבא
אליהו מרידור:
 לכבוד לנו שאתה חלק מהדיון המאוד מהותי הזה
ירונה שלום:
מדובר בעיקרון בסל שירותים
אליהו מרידור:
את מסבירה לי את הרציונל והוא עושה שכל וברור ונכון
אליהו מרידור:
 שאלה סתם, לא לפרוטוקול בכלל
אליהו מרידור:
 מה הסיבה שקוראים לגמלה גמלה בעין?
מיכל אברט קטן:
אז הם הפרידו, אני אענה
מיכל אברט קטן:
 מיכל מעמותת אחיעוז
מיכל אברט קטן:
 הם פשוט עשו הפרדה בין גמלה, כשהתחילו הדיונים על גמלה בכסף ב-2011 אז הפרידו בין גמלה בכסף לגמלה בעבודה, עבודה של מטפלות
מיכל אברט קטן:
 השירות שהם נותנים
מיכל אברט קטן:
הם לא נותנים שירותים
אליהו מרידור:
 עשיתם לי שכל
אליהו מרידור:
 כי אני עד עכשיו הייתי בטוח שמדובר בעין, זאת אומרת, קיצור של עושר
אליהו מרידור:
 סתם משהו שעלה לי במוחי
אליהו מרידור:
 אוקיי
אליהו מרידור:
 טוב, אז ברשותך גברתי, אם תוכלי בבקשה לענות לשאלה המקורית
ירונה שלום:
כן, אז סך הכול מקבלי קצבת גמלה, כמו שאנחנו מסבירים, בעין, בכל הרמות, שמעסיקים עובדים זרים, אנחנו מדברים רק על עובדים זרים, בסדר? זה בערך די מדויק, כ-22,000 איש
ירונה שלום:
 בסדר? בכל הרמות
אליהו מרידור:
אני ממש מתנצל, גם לא שומעים אותך וגם לפרוטוקול זה לא נקלט
ירונה שלום:
מקבלי גמלה בעין, סך הכול בכל הרמות, שיש להם מטפל זר, יש כ-22,000
ירונה שלום:
 אני בכוונה לא נותנת את המספרים המדויקים, כי הם משתנים מחודש לחודש
אליהו מרידור:
בין 20 ל-22
אליהו מרידור:
5
ירונה שלום:
22,000 בוא נגדיר את זה ככה