GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק קורן:
 בהסכמים שלכם עם מדינות היעד, איפה ואיך מוגדר סעיף הפנסיות לעובדים זרים והאם אפשר לבטל אותו? כי בסופו של דבר זה עוד כסף שיוצא מהכיס של ההורים שלנו, שגם מוצאים את עצמם לפתע במצב סיעודי, גם צריכים לשלם תנאים פנסיוניים לעובד זר שלא אמור להפוך לאזרח קבע פה, לא אמור להזדקן פה בכבוד ולקבל פנסיה ולמרות זאת זה כסף שיוצא החוצה, בעשרות אם לא מאות אלפי שקלים
יצחק קורן:
 אז אני חושב שהצגתי מספיק שאלות ואשמח לקבל עליהן תשובות
אליהו מרידור:
 אני מניח שאולי יהיה נכון שנרכז את זה? זה בסדר?
ענבל משש:
מה שתגידו
אליהו מרידור:
אני חושב שזה יהיה נכון, כי חלק מהשאלות, שהן מאוד מאוד צודקות ונכונות, הן קצת פחות בליבת הדיון כרגע ויותר לגבי כשלים במהות ההסכמים ואנחנו נגיע לזה באיזה שהוא שלב
אליהו מרידור:
     ברשותך, עורכת הדין משש, אני רוצה לצטט לכם מהתשובה שראשות האוכלוסין הגישה שלנו, כתוצאה מהשאלות ששאלנו באחד מהדיונים, בנושאים האלה: ״מפורטים תנאי סף של ניסיון, ידיעת שפה, היעדר רישום פלילי, בריאות ולעיתים יש הסדרי מיון או בחינות
אליהו מרידור:
 כן יש סעיפים בהקשר לפרסום הנרחב של הזדמנויות לעבודה בישראל
אליהו מרידור:
 תנאי סף, הוצאות ותשלומים מותרים
אליהו מרידור:
 תקופת העבודה המרבית וכולי, בנוסח שמאושר על ידי הצד הישראלי, בהתחייבות לעמוד בתנאי רישיון העבודה
אליהו מרידור:
״ אז אני קודם כל רוצה להפנות איזו שהיא שאלה מקדימה: משרד הבריאות הוא לא חלק מהצוות הבין משרדי שאמור לבקר את התהליך
ענבל משש:
הוא היה במוסדות סיעוד
ענבל משש:
 כשדובר על עובדים זרים למוסדות סיעוד, הם היו חלק מהצוות הבין משרדי, הם קבעו את הסילבוס, הם אפיינו את הצרכים של מוסדות הסיעוד, ודאי ובוודאי
אליהו מרידור:
ואני שואל, למה רק במשבצת הסודות של המוסדות הסיעודיים? למה לא בכלל בחתימה על הסכמים בילטרליים?
ענבל משש:
באיזה הקשר?
אליהו מרידור:
בואי ניקח את נושא החקלאות
אליהו מרידור:
 הנה, מספר פה חבר הכנסת קרויזר, שמגיע מהתחום
אליהו מרידור:
 שמענו את זה גם פה בוועדה וגם אני קיבלתי על כך דיווחים מחקלאים נוספים, שמגיעים עובדים חולים, חולים על גבול נכים, שמענו את זה גם פה בוועדה
אליהו מרידור:
 הסכם בילטרלי מורכב משיתוף פעולה של צוותים בין משרדיים ואני תמה לדעת מה הסיבה שמשרד הבריאות לא נמצא כמתאים וכהכרחי להיות חלק מאותם צוותים בין משרדיים?
שושנה שטראוס:
שלום, אני עורכת דין שושנה שטראוס מרשות האוכלוסין וההגירה ואני יכולה להתייחס לזה
שושנה שטראוס:
 ככלל, כמו שאתם יודעים, אנחנו מביאים מחוץ לארץ בכל שנה כ-25 אלף עובדים לפחות, לכל הענפים
שושנה שטראוס:
 כל עובד עובר בדיקה רפואית במכון שמוסכם על ידי שתי המדינות
שושנה שטראוס:
 ברור שמתוך מספר כזה גדול של עובדים, אז יתכנו פה ושם מקרים בודדים כאלה
אליהו מרידור:
כמה זה פה ושם בודדים שזה עדיין בסטיית תקן?
שושנה שטראוס:
לפי מה שאנחנו יודעים, לפי המידע שאנחנו מקבלים, אז עובדים שמגיעים חולים זה ממש מקרים בודדים
אליהו מרידור:
כמה זה בודדים? בואי נגדיר
אליהו מרידור:
 אם אנחנו אומרים שאין 100%, ומאיזה כמות את אומרת לי שזה באמת מספר חורג ושנכון שמשרד הבריאות יהיה חלק מהתהליך ושהבקרה הבאה תהיה קצת יותר מדוקדקת
שושנה שטראוס:
מבחינת נתונים, על פי חוק עובדים זרים, המחוקק ראה בפניו מצב, שמשרד הבריאות הישראלי יסתובב בכל המדינות, ייתן אישורים למכונים ורק המכונים האלה יעשו את הבדיקות
שושנה שטראוס:
 אבל זה חוק משנת 1991 והוא לא התבצע
שושנה שטראוס:
 אז מבחינת טפסי הבריאות שעושים, גם בהסכמים בילטרליים וגם עם עובדים שמגיעים לא בהסכמים בילטרליים, יש בקונסוליה הישראלית טופס בדיקת בריאות
שושנה שטראוס:
 כשעשינו את ההסכמים הבילטרליים התייעצנו עם אנשי משרד הבריאות דאז, גם כשעלו בעיות התייעצנו איתם
אליהו מרידור:
אבל אני שואל מה הסיבה שהם לא חלק אינטגרלי מהצוות הבין משרדי? זו שאלה פשוטה
ענבל משש:
צוות בין משרדי לאיזה צורך? קודם כל בחוק נקבעו לפחות שבע בדיקות לטעמי, שעובד זר צריך לעשות אותן טרם הכניסה למדינת ישראל ואנחנו מקפידים על התקנות האלו ועל ההוראות האלה, והעובדים מבצעים את הבדיקות הללו לפני הכניסה למדינת ישראל
ענבל משש:
 העובדים עושים את הבדיקות רק במקומות שאושרו על ידי הקונסוליה במדינת המוצא, כמקומות או בתי חולים שהם מהימנים ואפשר לבצע בהם בדיקות
ענבל משש:
 ככל, נמצאים פה למעלה מ-115 אלף עובדים זרים בענפים השונים
ענבל משש:
 כולם מגיעים אחרי בדיקות, רובם ככולם בריאים לחלוטין
ענבל משש:
 ממש בשולי השוליים, אנחנו נתקלים במקרים של עובדים שאו שהתפרצו אצלם בעיות, או שחלילה וחס, לא עברו במסננת המאוד מאוד דקה שיש לנו
אליהו מרידור:
ומה היא תגובת מדינת ישראל לכאלה מקרים?
ענבל משש:
אז זה מאוד תלוי, אם עובדת הייתה בריאה ואחר כך היה לה לחץ דם גבוה, וחברת הביטוח לא הסכימה לבטח אותה, למרות שהיא שלחה את הטפסים לפני והכול היה בסדר, אז אנחנו מתמודדים עם זה
ענבל משש:
 ואם היא לא יכולה לעבוד במדינת ישראל, אז אנחנו נסיים את העסקתה, מאוד פשוט
אליהו מרידור:
כמה מקרים כאלה קיימים?
ענבל משש:
בודדים, אני לא יודעת את הנתון אבל זה ממש מקרים שאפשר לספור אותם
ענבל משש:
 אני יכולה לבדוק
ענבל משש:
 רק לגבי חקלאות, יש מכסה של 30 אלף
ענבל משש:
 23 אלף עובדים בצורה חוקית אצל המעסיקים, 7 אלפים עובדים בצורה לא חוקית ו-5 אלפים מהם סיימו את תקופת השהייה המקסימלית
ענבל משש:
 זאת אומרת, העובדים הגרועים והלא בריאים האלה, ממשיכים להישאר פה ולעבוד כי הם לא בריאים והם גרועים
ענבל משש:
 אז משהו פה לא מסתדר
אליהו מרידור:
אני חושב שזה קצת מבלבל
אליהו מרידור:
 לא נכון יהיה להחליט שדווקא החולים הם הלא חוקיים
ענבל משש:
אני מדברת מבחינת מספרים
ענבל משש:
 23 אלף עובדים בצורה חוקית אצל החקלאים והם מרוצים מהם, כי הם רוצים עוד מכסה של עובדים
ענבל משש:
 ה- 7,000 הלא חוקיים, 5 אלפים מהם נמצאים מעל 63 חודשים במדינת ישראל, אם הם היו חולים אז כנראה שהם לא היו נשארים פה 63 חודשים
אליהו מרידור:
כל מעסיק, לרבות חקלאי, שמעסיק מישהו באופן בלתי חוקי ואותו עובד חולה
אליהו מרידור:
 אז לאותו מעסיק יש בעיה כפולה
אליהו מרידור:
 הוא לא מעניין אותי כרגע, מעניין אותי שאני רוצה לאכוף אותו
אליהו מרידור:
 מעניין אותי מי שמגיע לפה ובאשרה - - -
ענבל משש:
אותי מאוד עניין
ענבל משש:
 כי חלק מהתהליך הבילטרלי הוא גיוס עובדים מיומנים, מוכשרים ובריאים בדרך מפוקחת
ענבל משש:
 אני לא רוצה להביא לפה עובדים שייפלו נטל על מערכת הבריאות, בוודאי ובוודאי
ענבל משש:
 זו המשימה שלנו ואנחנו מנסים לעשות אותה בצורה הכי טובה שאפשר
ענבל משש:
 אם חלילה עוברים בודדים במסננת הזו, כי יש טריגר, ואז מתגלה לחץ דם גבוה, מה שלא עלה בבדיקות לפני - - -
יצחק קורן:
אבל השאלה היא אם בחוק שאת אמרת מ-1991, יש נציג של משרד הבריאות, שאמור להיות במדינות היעד ולפקח על המכונים האלה? או שזה כמו שקורה היום, שזה בעצם מכון אחד שמגיש את האישורים של? דבר שני, את אומרת שיש פה 7,000 עובדים זרים, שהם לא חוקיים
יצחק קורן:
 הם יושבים על תקן, הם תופסים מכסה
אליהו מרידור:
לא לא
אליהו מרידור:
 מי שהסתיימה תקופת העסקתו זו בעיה שצריך להתמודד איתה, אבל זה לא ברחן, שבזמן שהוא מחזיק אשרה בורח למקום אחר
יצחק קורן:
7,000 עם אשרות עבודה, שצריכים לעבוד, אבל פשוט אף אחד לא יודע איפה הם
אליהו מרידור:
זה לא מה שהיא אמרה
ענבל משש:
הם סיימו את תקופת השהייה המקסימלית וחייבים לחזור למדינתם
יצחק קורן:
הם עדיין יושבים על התקן, עם עדיין יושבים על סכום מתוך הסך הכול של ה-30 אלף
יצחק קורן:
 כלומר, לא ניתן להכניס במקומם אחרים
אליהו מרידור:
 ובשביל זה צריכה להיות ערבות הדדית של המעסיקים
אליהו מרידור:
 כי חקלאי יודע שאם הוא מעסיק מישהו באופן בלתי חוקי, הוא תופס תקן לחבר שלו
יוני דמרי:
בשביל זה חיים להגדיל את מכסת העובדים הזרים
יוני דמרי:
 העובדים הזרים זה משאב שמצוי במחסור וככל שהוא יהיה במחסור, תהיה מריבה על עובדים, ייווצרו נטשנים ותיווצר העסקה לא חוקית
אליהו מרידור:
טוב, אז ב-11 ביולי, בעזרת השם, אנחנו נקיים כאן דיון ייעודי, יכבד אותנו בנוכחותו שר החקלאות, אתם מוזמנים להגיע ונדבר על זה
אליהו מרידור:
 אני פונה שוב בעוד שאלה לרשות האוכלוסין
אליהו מרידור:
 בתשובתכם לשאלות שהוועדה שאלה, רשמתם שחלק ממדידת ההצלחה של הסכם בליטרלי כזה או אחר, הוא שביעות הרצון של העובדים ומהעובדים
אליהו מרידור:
 אני מבקש לדעת אם בדקתם את זה, איך בדקתם את זה והאם ישנם סקרים שניתן לפרסם לציבור ולוועדה כמובן
ענבל משש:
אז יש מחקר מלווה אחרי כל כניסה של הסכם בילטרלי חדש
ענבל משש:
 זה נעשה, זה מפורסם ויש גם מסמך שפורסם
ענבל משש:
 אמנם הוא קצת ישן אבל הוא מדבר על היעילות של הסכמים בילטרליים
ענבל משש:
 על הגיוס, מימוש זכויות וסקר שנעשה מ-2018
ענבל משש:
 אבל בכל כניסה של הסכם חדש, יש מחקר מלווה והדברים האלה נבדקים
אליהו מרידור:
אז למה דווקא בחדש? זאת אומרת, מתחילים ליישם את זה בחדש
ענבל משש:
אם אנחנו חותמים עכשיו על הסכם, אז יש הסכם מלווה שבו בודקים את שביעות הרצון מהעובדים, מה העובדים מרגישים, לגבי תנאי ההעסקה
אליהו מרידור:
אז כך אני מבין ממך גברתי
אליהו מרידור:
 זאת אומרת, שעובד שסיים את העסקתו, לפני שהוא עוזב את הארץ - - -
אליהו מרידור:
אחרי שהוא עוזב את הארץ?
ענבל משש:
לא, לפני
ענבל משש:
 אנחנו עכשיו חותמים על הסכם חדש, אחרי הטקס מתחילים ביישום של הסכם, אנחנו אחרי שנה בדרך כלל, עושים מחקר מלווה להסדר חדש
אליהו מרידור:
שהמחקר כולל סקר שביעות רצון מהעובד ושל העובד
אליהו מרידור:
 זאת אומרת שיש לכם איזה שהוא מאגר נתונים
ענבל משש:
אנחנו צריכים לראות, בסוף ההסכמים הללו צריכים להבטיח כמה וכמה דברים
ענבל משש:
 בין היתר, כמו שאמרנו, הנושא הזה של הכשרת העובדים, שיגיעו לפה עובדים מיומנים
ענבל משש:
 בין היתר אנחנו בודקים, שעובדים אכן לא שילמו דמי תיווך אסורים, כי זה חלק מהתכליות של ההסכם הבילטרלי
ענבל משש:
 אז מה שאנחנו בודקים אצל העובדים, זה לא רק ששואלים אותו אם המעסיק נחמד כי זה פחות העניין, אנחנו כן שואלים, לגבי השכר שלו, לגבי אם הוא שילם
ענבל משש:
 דמי תיווך, לגבי תנאי ההעסקה שלו
ענבל משש:
 ואותו דבר מהמעסיקים, אנחנו עורכים מחקר מלווה
אליהו מרידור:
אז קיים ברשותכם איזה שהוא מאגר שאליו יצטרפו כל המרואיינים, העובדים והמעסיקים
אליהו מרידור:
 את אומרת שיש לכם מאגר כזה?
ענבל משש:
יש מחקר מלווה שנעשה, כן
ענבל משש:
 אנחנו נמצאים עכשיו בשלבים האחרונים של הפיליפינים, אם אני לא טועה
ענבל משש:
 כי זה היה ההסכם החדש שנכנס בסיעוד ואנחנו עושים מחקר מלווה
ענבל משש:
 איילת, אתם רוצים להוסיף משהו לגבי המחקר?
אילת לוין:
שלום, עו״ד אילת לוין, משרד המשפטים, ייעוץ וחקיקה בינלאומיים
אילת לוין:
 הנושא של המחקרים המלווים, הוא קודם כל נושא מאוד משמעותי
אילת לוין:
 כי הוא מוכיח לאורך השנים, שההסכמים הבילטרליים עובדים
אילת לוין:
 כלומר, אם המטרה הייתה בין היתר למנוע דמי תיווך אסורים, אז המחקרים שעושה רשות האוכלוסין בשיתוף עם 'סימי', אלה מחקרים מאוד רציניים ומעמיקים והם באמת מוכיחים, לפי העובדים שאיתם עושים ראיונות, שאין דמי תיווך אסורים
אליהו מרידור:
תבהירי עוד פעם בבקשה
אילת לוין:
מהמחקרים שמפרסת רשות האוכלוסין, אותם היא עושה ביחד עם סימי, עולה באופן חד משמעי שהעובדים שמגיעים לארץ באמצעות הסכמים בילטרליים, לא משלמים דמי תיווך אסורים
אליהו מרידור:
אז אני אומר לך שאני כופר בתוצאות האלה של המחקר
אליהו מרידור:
 זה שקר, זו זריית חול בעיניי כל מי ששומעים כאן וכל מי ששומע אותנו בבית וזה מנותק ותלוש מהמציאות
אליהו מרידור:
 שמעת מה אמרתי? מנותק ותלוש מהמציאות
אליהו מרידור:
 אני הבנתי אותך גם בפעם הראשונה ורק ליתר ביטחון ביקשתי שתחזרי על הדיווח שלך פעם שנייה
אליהו מרידור:
 אני מחזיק בידיי עדויות על עובדים שמגיעים לכאן דרך הסכמים בילטרליים ומשלמים סכומים שהם צריכים לעבוד המון המון המון זמן, בשביל לכסות את דמי התיווך האסורים האלה
אליהו מרידור:
      על מי אתם באים לעבוד? מה אנחנו נמצאים ברפובליקת בננות? לא הבנתי
אליהו מרידור:
 לכל הפחות תבהירו את זה
אליהו מרידור:
 אני לא שאלתי את זה, זו הייתה אחת השאלות הבאות והעדפתי לשאול את זה בעדינות בשביל לא להביך אתכם
אליהו מרידור:
 אני שאלתי שאלה אחרת ואת באה לדווח לי דיווח שהוא תלוש מהמציאות והוא פשוט שקרי
אילת לוין:
אנחנו נשמח לקבל את המידע הזה, כי זה המידע שמוכר לנו
אליהו מרידור:
תרשמי לך בבקשה, אני עכשיו דורש לקבל, עד שבוע הבא, שזה הרבה זמן, את כל מסד הנתונים שמרכיב את אותו מחקר
אליהו מרידור:
 שמי, של העובדים ושל המעסיקים, את מדינות המוצא ואת ההתייחסות של הממ״מ, בעיקר לנושא הזה
עינת קולמן:
אני אשמח גם תהיה התייחסות לנטישות שלהם
אליהו מרידור:
לא שייך, אנחנו לא שם
אליהו מרידור:
 זה לא הדיון, אל תסיטו
אילת לוין:
המחקר נערך על ידי רשות האוכלוסין, אז אני מניחה שהמידע יגיע מהם
אליהו מרידור:
משרד המשפטים דברר את זה
אליהו מרידור:
 אם רשות האוכלוסין מוסרת לי אינפורמציה אני אשאל אותה
אליהו מרידור:
 את לקחת את רשות הדיבור, את דיברת על נושא שאני לא פתחתי אותו בכלל
ענבל משש:
אדוני, אנחנו כן חושבים שההסכמים הבילטרליים, שהחליטה עליהם לא אני, אלא ממשלת ישראל, הם מנגנון יעיל ביותר לגיוס עובדים בדרך מפוקחת
ענבל משש:
 אם אדוני מכיר תופעה של גבייה של דמי תיווך אסורים מעובדים זרים, יש משטרה, נשמח שהיא תבדוק את זה לעומק
ענבל משש:
 מה שמוכר לנו, זה שהמנגנון הזה מקדם את התכליות שלו והוא בהחלט חשוב
ענבל משש:
 ועוד פעם, כפי שאמרתי, מי שהחליט על המנגנון הזה זה מדינת ישראל
ענבל משש:
 אנחנו מוציאים לפועל את המדיניות הממשלתית בדבר גיוס ופיקוח של עובדים זרים באמצעות ההסכמים
ענבל משש:
 אם יש משהו אחר, נשמח לראות
אליהו מרידור:
ואני אומר כאן, כיושב ראש ועדה מפקחת, שהתפקיד שלי הוא קודם כל לפקח על החלטות הממשלה
אליהו מרידור:
 פעם ראשונה, לא לשפוך את התינוק עם המים, זה מעשה חשוב, זו החלטה מיטיבה, ההסכמים משיגים חלק מאוד גדול מהמטרות שלהם
אליהו מרידור:
 אי אפשר להגיד שבתוך המטרות האלה, נכללת בהצלחה, המלחמה בתופעת הספסרות, אי אפשר
אליהו מרידור:
 וכשמוסרים לי כזה נתון, אני רוצה עכשיו לקבל את כל שאלות המחקר, את כל מסד הנתונים ואני אצלול איתכם לעומק ואביא לכם עדויות שיפריחו את הקביעה הזאת
ענבל משש:
אבל אפשר גם לערב את המשטרה, שתבדוק אותן, אנחנו נשמח שיבדקו דבר כזה
אליהו מרידור:
תראי, עובד שמגיע לכאן, Once הוא כבר שילם ושילם המון כסף, לא 1,000 לא 2,000, לא 5,000 ולא 10 אלפים, הוא כבר שבוי
אליהו מרידור:
 הוא רוצה עכשיו להצדיק את התשלום שהוא שילם, הוא רוצה להחזיר את הגירעון שלו
אליהו מרידור:
 אז עכשיו הוא יהיה זה שיצלצל בפעמון ויגיד: ״חבר'ה, בואו תעזרו לי להילחם במי שכבר שילמתי לו?״ תפקיד שלנו לבדוק, לחקור, לגלות ובמקביל לזה לבנות מנגנונים שבאמת אמורים להילחם בתופעה
אליהו מרידור:
      לדוגמה, שאנחנו נסכם עם מדינת המוצא שאיתה אנחנו חתומים על הסכמים בילטרליים, שאנחנו והם מפרסמים, ומביאים לידיעת הציבור והקהל היעד, שישנה אפשרות
אליהו מרידור:
 ואנחנו נזמין אותם לעבור את התהליכים, את המיונים ואת הבדיקות, ולא באמצעות משרדי מיון מקומיים, שהם אלה הספסרים
אליהו מרידור:
 ואז מנסים לעטוף את זה ולהגיד: ״לא, בתוך זה יש הכשרה ויש גם טיסה״
ענבל משש:
אדוני מדבר על ענף ספציפי? כי אני אשמח להבין, איזה לשכות פרטיות? לא הצלחתי להבין
אליהו מרידור:
 אני אדבר רגע על ענף הסיעוד, בסדר? כשיש לשכה פרטית כאן והיא רוצה לאתר עובד, היא עובדת מול משרד מקומי במדינת המוצא שמאתר לה את המתאימים, הם שולחים אותם לקונסוליה כדי לעבור את התהליכים
אליהו מרידור:
 זה נכון?
ענבל משש:
כן, אבל גייסנו לדעתי כ-4,000 עובדים בהסכם הבילטרלי, בענף הסיעוד הביתי
ענבל משש:
 זה בדיוק המנגנון שאמור למגר את תופעת דמי התיווך האסורים
ענבל משש:
 ואנחנו רוצים לעבור ב-100%
אליהו מרידור:
אותם המשרדים פוגעים במנגנון
ענבל משש:
אבל בתהליך גיוס בילטרלי לא מעורבים גורמים פרטיים, לכן יכול להיות שאדוני מתאר עכשיו עדויות שיש לו, שקשורות להליך הבאה פרטי ולא קשורות להליך הבילטרלי
זיו בילאוס:
יכול מאוד להיות שבגלל שעדיין קיים גיוס פרטי, הנתונים האלה, זה מקורם
אליהו מרידור:
אוזבקיסטן זו מדינה שאנחנו חתומים איתה על הסכם בילטרלי?
ענבל משש:
עוד לא התחיל היישום
ענבל משש:
 העובדים שנכנסים, נכנסים בדרך הבאה פרטית
ענבל משש:
 חתמנו ביולי 2022 ועוד לא התחלנו ביישום של ההסכם
עינת קולמן:
זה גם וגם, אפשר לחקור את זה
עינת קולמן:
 דמי התיווך שאותם לוקח היום מישהו, אפשר לבדוק את זה
ענבל משש:
מצוין, בשביל זה יש את משטרת ישראל
ענבל משש:
 נשמח
אליהו מרידור:
משטרת ישראל זה לעניין הפרטני ואנחנו מסתכלים על תקלה באופן רוחבי
אליהו מרידור:
 ברשותכם, אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לחברי, חבר הכנסת לשעבר, אבשלום וילן, בבקשה
אבשלום וילן:
תודה אדוני היושב ראש
אבשלום וילן:
 מהניסיון רב השנים שלנו בחקלאות, הגענו למסקנה אחת
אבשלום וילן:
 א׳- זה חייב לקרות דרך המדינות, מה שהם קוראים הסכם בילטרלי
אבשלום וילן:
 ב׳- תחרות: חלק גדול מהבעיה בחקלאות למשל, זה שאנחנו נשענים על מדינה אחת, על תאילנד, לאורך שנים
אבשלום וילן:
 והיו שם בעיות מאוד קשות, עד שעברנו באמת למסלול החדש שבאמת פתר חלק מהן, אבל הוא לא פתר את הבעיה שהעלתה פה ענבל משש, של הברחנים
אבשלום וילן:
 עצם העובדה שאין תחרות ושגם יש מחסור, שעובדים בשיטת מכסות
אבשלום וילן:
 הרי בואו נגיד דבר מאוד מאוד פשוט, חקלאי לא יחזיק במספר עובדים שהוא לא צריך
אבשלום וילן:
      עכשיו, כאשר אתה יוצר מכסה אתה יוצר חוסר וזה אוטומטית יוצר מנגנון של ברחנים
אבשלום וילן:
 לכן, כמה שלא מדברים, יש עוד כמה מדינות שמוכנות לחתום ולהיכנס איתנו להסכמים
אבשלום וילן:
 אבל לצערי, הבירוקרטיה שלנו היא מאוד קשה וקשוחה ואנחנו לא מגלים את הגמישות בדרגות החופש, כדי להתאים את הצרכים לדרישות
אבשלום וילן:
 ברגע שאתה עושה את זה, גם אין לך ברחנים
אבשלום וילן:
 וגם בהחלט צריכים להקפיד
אבשלום וילן:
 מה שאתה טוען פה הוא חשוב ביותר
אבשלום וילן:
 עד שהוסדרו הדברים, מה שאתה אומר פה לגבי הסיעוד, קרה בשורה שלמה של ענפים
אבשלום וילן:
      אני יכול להגיד לך שמניסיוני, נשלחתי פעם על ידי מדינת ישראל לאיזה כנס גדול באוסטרליה
אבשלום וילן:
 בדרך ביקשו ממני לבדוק את נושא העובדים הזרים
אבשלום וילן:
 אז נפגשתי עם המקביל של ענבל, שמסביר לי שהשיטה הקודמת הייתה הרבה יותר טובה
אבשלום וילן:
 אז הבנתי בוודאי, שמזומנים רבים עברו שם מתחת לשולחן
אבשלום וילן:
 זה לפחות, משהו שקורה בנושא החקלאות הרבה פחות
אבשלום וילן:
 אבל אם לא תהיה תחרות, שום דבר לא יעזור
קריאה:
אני יכולה להגיד שגם בבתי אבות, היום העובדים הזרים - - -
אליהו מרידור:
אני ממש מתנצל, תשמעי, אני לא רוצה להגיע איתך גם בדיון הזה לסיטואציה הזאת אז אני אסביר לך
אליהו מרידור:
 מדברים פה ברשות דיבור, מידי פעם אפשר טיפה להתפרץ
אליהו מרידור:
 חברי הכנסת יכולים לחרוג, יש איזה שהוא נוהג כזה שאנחנו חיים אתו
אליהו מרידור:
 שאר המוזמנים שרוצים לדבר נרשמים לרשות דיבור
אליהו מרידור:
 את תילקחי בחשבון כמו כל מי שנמצא כאן
אליהו מרידור:
 ברשותך
קריאה:
אוקיי
אליהו מרידור:
תודה
אליהו מרידור:
 אפרופו חברי כנסת, אני מקדם בברכה את הגעתו של חבר הכנסת בועז טופורובסקי
בועז טופורובסקי:
הגעתי עוד לפני שהתחיל
בועז טופורובסקי:
 אבל כבר פתרנו את כל הבעיות?
אליהו מרידור:
את חלקן הגדול
אליהו מרידור:
 חיכינו לסיום כדי שתחזור
בועז טופורובסקי:
מביאים עובדים זרים לאיפה שחסר? יש הסכמים בילטרליים עם כל המדינות? הכול סבבה?
אליהו מרידור:
עובדים על זה
אליהו מרידור:
 אתה מוזמן להיות נוכח בוועדה וללמוד על האתגרים
אליהו מרידור:
 אני אשמח בבקשה להקשיב לנציגי משרד התיירות שנמצאים כאן
קרן גולדמן:
שלום
קרן גולדמן:
 שמי קרן גולדמן, מנהלת אגף הכשרה מקצועית במשרד התיירות
קרן גולדמן:
 אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם כל השותפים שלנו לשולחן
קרן גולדמן:
 אנחנו התחלנו את התהליך של העסקת עובדים פיליפיניים בענף המלונאות
קרן גולדמן:
 עד כה אנחנו שומעים כי המלונאים שבעי רצון מאוד מהעובדים הזרים ומרמת המקצועיות שלהם
קרן גולדמן:
 בסוף חודש מרץ קיימנו יום עיון עבור המעסיקים, המלונאים, שעסק בתובנות מהיישום עד כה
קרן גולדמן:
 הצפנו בפניהם את כל הזכויות של העובדים, את כל האתגרים, נתנו להם עוד מידע ועוד אינפורמציה, כי כבר התחילו - - -
אליהו מרידור:
את מייחסת את דברייך גברתי לעובדים שהגיעו מהפיליפינים או גם לאלה שהגיעו מירדן?
קרן גולדמן:
העובדים הזרים מהפיליפינים, יש לנו מכסה של כ-2,000 עובדים כאלה
אליהו מרידור:
זו מכסה שמספיקה אגב?
ענבל משש:
מעסיקים גם ירדנים, גם פלסטינאים וגם זרים מהפיליפינים, שמגיעים באמצעות ההסכמים
אליהו מרידור:
אבל ניסיתי רגע להבין אם היא ממקדת את זה אך ורק לפיליפינים
קרן גולדמן:
כרגע אני ממקדת את הנושא של הפיליפינים
קרן גולדמן:
 כרגע אנחנו נמצאים בישורת האחרונה של היישום
קרן גולדמן:
 רשות האוכלוסין חילקה את כל המכסות ויש יתרה ממש קטנה
קרן גולדמן:
 כרגע אנחנו לא בשלב שאנחנו שומעים בו על עוד חוסרים
קרן גולדמן:
 אנחנו נסיים את העבודה ובמידה ויעלה הצורך, אנחנו כמובן נבחו אותו
אליהו מרידור:
איך המשרד שלכם מגדיר את שיתוף הפעולה עם העובדים מהפיליפינים? האם יש איזו שהיא בעיה של קודים התנהגותיים? בעיית בריאות? כשירות רפואית? הכשרות מתאימות? השתלבות חברתית?
קרן גולדמן:
עד כה לא עלה שום דבר מהמלונאים במובן הזה
קרן גולדמן:
 ביום העיון נתנו להם גם איזו שהיא הרצאה על נגישות תרבותית, על הבדלי תרבות, כדי שיבינו באמת איך העובדים מגיעים, איך מתייחסים ואיך מפרשים סיטואציות מסוימות
קרן גולדמן:
 עד כה לא שמענו שום דבר
אליהו מרידור:
אני שמח לשמוע את זה
ענבל משש:
זה יום עיון משותף שעשינו יחד איתם
אליהו מרידור:
דוגמה טובה להצלחה, יפה מאוד
ענבל משש:
יש עוד הצלחות
אליהו מרידור:
הרוב הן הצלחות
ענבל משש:
גם עובדי הסיעוד יכולים להעיד שהם קיבלו עובדים טובים
אליהו מרידור:
עורכת הדין משש, את כל כך מסורה לעבודתך, את כל כך שילבת את זה בנוף שלך, שאם מדברים על איזו שהיא לקונה זה כאילו שמדברים על ילד שלך
אליהו מרידור:
 ואני אומר, הרוב טוב, מה שטוב לא מגיע לכאן ולא מעניין
אליהו מרידור:
 בשביל מה שטוב אני לא אטריח את כולכם לכאן ואותנו, הרבה פעמים אחרי לילות לבנים
אליהו מרידור:
 אנחנו באים לדבר פה על מה שלא טוב, על מה שנופל בין הכיסאות,      על מקומות בהם הטרנספורמציה בין הנותן למקבל, מתווכת לא נכון ולהציף פה לקונות ונושאים שמצדיקים התייחסות ומציאת פתרונות יצירתיים, כדי שבאמת נוכל לפקח, שזו היא עבודתנו המרכזית כאן
אליהו מרידור:
 אז חלילה וחס שאנחנו שופכים את התינוק עם המים
אליהו מרידור:
 הרוב הוא טוב ואתם משקיעים המון ועדיין יש לי שאלות, בקשות, הבהרות ומידי פעם גם הסתייגויות, וזה בסדר
ענבל משש:
לגיטימי ותודה רבה
בועז טופורובסקי:
למרות שעם ענבל קשה להתווכח
אליהו מרידור:
ספר לי
אליהו מרידור:
 היא באמת עושה את המירב ואת המיטב ולפעמים זה טיפה מטשטש
אליהו מרידור:
 כי אני יודע כמה פעמים אני מנסה לעדכן אותה על משהו או לשאול אותה שאלה
אליהו מרידור:
 ואם אתמול היא ענתה לי ממדינה אחת, מוחרתיים היא כבר במדינה אחרת
אליהו מרידור:
 ואני שאלתי אותה אם היא פתחה באיזה שהוא מרוץ עם שר החוץ, אלי כהן, בנסיעות
אליהו מרידור:
 ואלה חיים מתישים
אליהו מרידור:
 ומי שלא מסור לעבודה שלו, לא חי אותה ולא רואה אותה כשליחות, לא באמת יכול לשרוד את זה
אליהו מרידור:
 אנחנו פה בחדר ממוזג, נעים לנו והרבה פעמים חוזרים מכאן הביתה, זה לא קורה במקרה שלהם
אליהו מרידור:
      ועדיין, הם העיניים שלנו והפה שלנו שם
אליהו מרידור:
 והם יודעים לנסות ולתווך לנו את המציאות כפי שהם מקבלים אותה שם והרבה פעמים, הם באמת עולים לכאן, לוועדה ב- Zoom ומראים לנו והרבה פעמים הם מראים לי בשיחות WhatsApp ואנחנו כן כדי לשלוח אותם עם עוד אופציות לנושאים שאנחנו רוצים לזקק וטפל בהם
אליהו מרידור:
 ברשותכם, אני רוצה לעבור למשרד הבינוי והשיכון, שותפים מלאים בצורך
מיכל בירן:
שלום, אני מיכל הרן, מנהלת אגף בכיר לאסטרטגיה ומדיניות, נפגשנו בוועדה הזאת בעבר
מיכל בירן:
 אני יחסית חדשה בתפקיד הזה
מיכל בירן:
 אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם כל הגורמים שנמצאים כאן
מיכל בירן:
 אנחנו שמים הרבה מאוד השקעה, מאמצים ומשאבים, כדי להצליח לגייס כמה שיותר באמצעות ההסכמים הבילטרליים
מיכל בירן:
 הנושא המרכזי שעומד על שולחננו עכשיו, זה כמובן היישום של ההסכם עם הסינים, גם ענבל יודעת לפרט על זה היטב
מיכל בירן:
 זה באמת מאמץ משותף לשחקנים נוספים פה סביב השולחן
מיכל בירן:
 עלה פה מקודם על איך עובד המנגנון
מיכל בירן:
 אני חושבת שהצורך בכוח עבודה בענף הבנייה הוא ברור
מיכל בירן:
 יש פער משמעותי בין ההיצע לביקוש
מיכל בירן:
 יש לנו צורך מהותי בכוח עבודה ובידיים עובדות
אליהו מרידור:
מעבר למכסה שנתונה לכם?
מיכל בירן:
כדי שאני אוכל לדבר על המכסה העתידית
מיכל בירן:
 אני רוצה שנפעל כמה שיותר כדי למצות את המכסה הקיימת
מיכל בירן:
 היו לנו עיכובים עם שנת הקורונה ואנחנו עכשיו מגבירים את הקצב בצורה משמעותית
אליהו מרידור:
אני סקרן לדעת מתי אנחנו נפתח דיון ונסיים אותו, והמילה קורונה לא תהיה חלק ממנו
מיכל בירן:
אני רק רוצה להגיד שאני עשיתי איזו שהיא בדיקה עולמית, אשמח גם להעביר אותה אליכם
מיכל בירן:
 הבדיקה הזאת מראה שכולנו באותו מצב
מיכל בירן:
 הקורונה הקפיאה באופן משמעותי, הרבה מאוד מהתהליכים של הבנייה
מיכל בירן:
 ואין מה לעשות, היו מדינות, כמו סין, שסגרו את השערים שלהן
מיכל בירן:
 והעובדה שהם נפתחו יחסית לאחרונה, הייתה לזה השפעה ומשמעות, גם אם אנחנו ניסינו אצלנו להתנהג כרגיל
מיכל בירן:
 לכן הסכם היישום טיפה נתקע והרבה מכירים פה את התהליך לגבי הסכם היישום
מיכל בירן:
      עכשיו הייתה משלחת שנסעה למיונים, עם כל השותפים פה סביב השולחן כמובן ובהובלה של השחקנים, 4,000 עובדים נוספים צפויים להיכנס ממש בקרוב והפעימה האחרונה להסכם היישום הרלוונטי, באוקטובר פחות או יותר יסתיימו המיונים ואני מאמינה שעד סוף השנה הקרובה הם ייכנסו
מיכל בירן:
 בזה אנחנו בעצם נתחיל לחשוב על מה שנקרא השלב הבא, על ההגדלה, על שיח נוסף
מיכל בירן:
 יש עוד מדינות על הפרק שאולי שווה לתת לרחל להרחיב בעניינן
אליהו מרידור:
רק ברשותך, אני אשמח שתעני לי לפני זה על כמה שאלות, כדי שאני אלמד על יישום והטמעת ההסכמים בענף הבנייה
אליהו מרידור:
 האם את יודעת לתת לי נתונים, אם ישנן, חוות דעת של העובדים על המעסיקים? אלה שכבר הגיעו
אליהו מרידור:
 של המעסיקים על העובדים? האם יש התאמה בהתחייבות לכשירות רפואית? והכשרה מקצועית? אלה הן השאלות שלי
מיכל בירן:
אז קודם כל נתחיל מזה שאנחנו מאוד מחוברים לעשייה בשטח
מיכל בירן:
 יושבים פה גם נציגים מהתאחדות בוני הארץ
מיכל בירן:
 אנחנו עובדים בשיתוף איתם, גם כדי לקבל חוות דעת מהקבלים ומהשטח
מיכל בירן:
 בכל הנוגע לעובדים, אנחנו בצמידות גם עם רשות האוכלוסין וההגירה, כדי לקבל התייחסויות שעלו
מיכל בירן:
 אנחנו מנסים לחיות ולהבין את השטח ככל שניתן
מיכל בירן:
 עד כה אני רוצה להגיד שמאוד מרוצים מכוח העבודה הסיני, הוא משמעותי, עם Impact מאוד חשוב על הענף
מיכל בירן:
 גם המולדובניים שנכנסים הם מאוד מאוד משמעותיים
מיכל בירן:
 יש את כוח העבודה הפלסטיני, הבנתי שיש על זה דיון נפרד
אליהו מרידור:
 את יודעת להתייחס גם לטורקים?
מיכל בירן:
הכוונה היא לחברת ׳Imazlar׳ שפועלת כבר היום?
מיכל בירן:
שם אני יודעת להגיד שזו חברת ביצוע, אין לנו עדיין הסכם בילטרלי עם טורקיה, עובדים על זה ביתר שאת אגב
מיכל בירן:
 אני חושבת שאם נצליח לקדם את ההסכם הזה באופן משמעותי אז זה ייטיב מאוד
מיכל בירן:
 כי אנחנו כן רואים בטורקיה כשחקן שאפשר להביא ממנו כוח עבודה טוב
מיכל בירן:
 על ׳Imazlar׳ אני יודעת שיש שם הרבה מאוד סוגיות שצפות, אנחנו ערים להן ואנחנו גם עובדים על זה, יש לנו צוות
אליהו מרידור:
אתם גם משקפים אותן? זה שאתם ערים להן זה בסדר, אבל מה הלאה?
מיכל בירן:
יש לנו עכשיו צוות בין משרדי, שהמטרה שלו היא לטייב את המודל של חברות הביצוע
מיכל בירן:
 בין השאר נשאלות שאלות של איך בדיוק אנחנו יכולים לעשות את הדבר הזה
מיכל בירן:
 אנחנו כן שואלים שאלות את ׳Imazlar׳ ואנחנו נמצאים בתקשורת איתם כדי להבין
מיכל בירן:
 ככל שמוצפים אלינו גם דברים ממקומות אחרים, שוב, גם פה יש הרבה מאוד שותפים שלדעתי יש להם הרבה מה להגיד לדעתי על ׳Imazlar׳ ואנחנו מכירים את זה
מיכל בירן:
      אני לא אנסה לצייר איזו שהיא תמונה ורודה, אבל אני גם לא רוצה לצייר תמונה שהכול גרוע, נורא ואיום
מיכל בירן:
 זאת אומרת, יש גורמים שמאוד מרוצים, הכוח עבודה הזה הוא מאוד נחוץ לנו