GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
 פה את אמרת שיש הגדרה לקשישים 65 ומעלה
אליהו מרידור:
 מטופל הוא לא בהכרח קשיש
אליהו מרידור:
 זה קצת נופל בין הכיסאות
נטלי דרורי:
אז אני אחדד ואומר, קשיש שהוא קשיש 65 ומעלה או חסר ישע בהתאם לחוק, בסדר?
אליהו מרידור:
זה מה שביקשתי, אוקיי
נטלי דרורי:
אז אני מחדדת
נטלי דרורי:
 ברגע שיש לנו עובד זר, מועבר דיווח לרשות האוכלוסין וההגירה על מנת שהם יפעלו בכלים המינהליים שעומדים לרשותם, מעבר לכלים הפליליים שעומדים לרשותנו, או על מנת לבצע גירוש מהארץ, או לבטל את אישור השהייה שלהם
נטלי דרורי:
 במרבית המקרים הדיווחים שאנחנו מקבלים הם מבני המשפחה שבאים להתלונן בתחנת המשטרה, אבל יחד עם זאת, הרבה פעמים אנחנו מקבלים דיווחים מגופים אחרים
אליהו מרידור:
עובדות סוציאליות וכן הלאה
נטלי דרורי:
כן
נטלי דרורי:
 זה יכול להיות בתי אבות, בתי חולים, גופים פרטיים שמעסיקים את אותם עובדים זרים
נטלי דרורי:
 וכן, במקרים שמדובר בחסרי ישע בעבירות לפי סעיף 368ד, אז גם עובדים סוציאליים לחוק הגנה על חוסים, למשל
מירב כהן:
רגע, אתם מעבירים לרשות ההגירה על בסיס תלונה, על עצם התלונה, או רק כשזה כבר בשלבים יותר מתקדמים?
נטלי דרורי:
ברגע שמגיעה תלונה ויש עובד זר אנחנו מדווחים
אליהו מרידור:
ומעדכנים לגבי המסקנות המתקדמות שלכם – אם התלונה היא תלונת שווא, אם היא צודקת, המשך טיפול
נטלי דרורי:
אני צריכה לבדוק את זה לעומק, אבל למיטב הבנתי צריך לעדכן אם יש כוונה להעמיד אותו לדין – מה כיוון התיק
אליהו מרידור:
מה התוצאה? איך אתם גם מסיימים את הטיפול?
נטלי דרורי:
חלק מהתיקים נסגרים
אליהו מרידור:
כן
אליהו מרידור:
 אני שואל אם אתם מעדכנים את רשות האוכלוסין במסקנה הסופית של הבדיקה שלכם
נטלי דרורי:
של תוצאות החקירה?
אליהו מרידור:
נכון, בוודאי
נטלי דרורי:
אני אצטרך לבדוק את השאלה הזאת לעומק
אליהו מרידור:
אוקיי, בסדר גמור
אליהו מרידור:
 אנחנו בוודאי תכף גם נתעדכן מעורכת הדין ענבל משש וממשרד המשפטים
אליהו מרידור:
 בבקשה, תמשיכי
שלום קוטשר:
אני התלוננתי, אף שוטר לא הגיע
שלום קוטשר:
 אני אשמח לדבר, יש לי דברים כואבים
אליהו מרידור:
ברשותך, אדוני, אנחנו רשמנו אותך כבר ברשות דיבור ותורך יגיע
אליהו מרידור:
 בבקשה
שלום קוטשר:
תודה רבה
נטלי דרורי:
אני אמשיך ואומר שאחד האתגרים המרכזיים שלנו הוא באיתור של אותם עובדים זרים, בגלל שהרבה פעמים אין להם מקום לינה קבוע או טלפון זמין
נטלי דרורי:
 לכן גם אחת ההנחיות שלנו כלפי החוקרים היא שברגע שהוחלט לשחרר עובד זר, אז לשחרר אותו בתנאים שיאפשרו את המשך ההתייצבות שלו לחקירה במידה ויידרש
נטלי דרורי:
 למשל, תנאים שהם מציאת ערב שהוא זמין או הפקדות כספיות
אליהו מרידור:
מי ערב? עובד זר אחר יכול להיות ערב?
נטלי דרורי:
אני מאמינה שכל מקרה נבחן לגופו
אליהו מרידור:
אני מבקש לדעת מה המדיניות
נטלי דרורי:
אין פה מדיניות קבועה, ערב שאפשר לסמוך עליו, שאם המשטרה פונה אליו, אותו עובד זר יתייצב להמשך החקירה ככל שיידרש
אליהו מרידור:
לרבות הפקדת ערבות מההון שהוא צבר ונמצא בקופות שלו?
נטלי דרורי:
כן, אחת האופציות היא הפקדות כספיות
אליהו מרידור:
הבנתי
אליהו מרידור:
 לפני שאת מתקדמת, אני מבקש תשובה ממך ולאחר מכן גם מהגורמים הנוספים
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת – יש חשוד, הוא באיזשהו מצב כלאיים
אליהו מרידור:
 מצד אחד הוא עדיין חשוד, מצד שני עדיין לא הוכחה אשמתו
אליהו מרידור:
 מה קורה בממשק הזמן הזה? הוא חוזר לזירת הפשע החשודה? הוא מגיע לאיזשהו מקום ביניים? הוא עובר לאיזשהו מקום שהוא בפיקוח שלכם? במעצר? אני רוצה לדעת באיזה תנאים הוא ממשיך את המשך השהייה שלו תחת בקרה שלכם או של המדינה, שאר זרועות הטיפול והאכיפה, וכשהוא יוצא לאן הוא יוצא, ואיפה הוא עובד, ואם הוא יכול לעבוד, ואם מגבילים את תנועתו, ואם הדרכון מוחרם לו בשלב הזה
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת מהם תהליכי הטיפול בין השלבים האלה
נטלי דרורי:
קשה להשיב על השאלה הזאת, משום שבכל מקרה פועלים על פי הנסיבות
אליהו מרידור:
לא מקבל את זה
אליהו מרידור:
 צריכה להיות מדיניות, בטוח היא קיימת, כי אם לא זה חמור
נטלי דרורי:
יש חשודים שיישלחו למעצר אם באמת מדובר בתיק חמור ובית משפט מאריך מעצר, יש מקרים שלצערנו הם ישוחררו
אליהו מרידור:
לאן הם משוחררים?
נטלי דרורי:
ישוחררו בערבויות מסוימות
אליהו מרידור:
לאן? אין לו פה אישה וילדים שהוא בינתיים נמצא בבית ולא הולך לעבודה, אין לו בית בית קבע, אין לו פה משפחה שהוא יכול לדור אצלה בינתיים, לאן הוא הולך? כי אנחנו עוד לא יודעים אם הוא באמת פשע
אליהו מרידור:
 אבל אם הוא פשע ואתם או בית המשפט עוד לא הגעתם למסקנה שיש סיבה להאריך את מעצרו, הוא משוחרר, הוא יכול לחזור למקום שבו הוא הציק מעט לאותו קשיש, ועכשיו הוא ינקום בו לגמרי ויכלה בו את זעמו
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת מה המדיניות, לאן הוא יוצא מכם
אליהו מרידור:
 הוא יוצא מתחנת משטרה, לאן הוא נוסע?
נטלי דרורי:
אז שוב, יש כלים מאוד מאוד ספציפיים ברגע שחשוד משוחרר ממעצר, וזה נוגע לכל חשוד לא משנה מה העבירה
נטלי דרורי:
 יש כמה אפשרויות שהמשטרה יכולה לפעול – היא יכולה לבקש מעצר בית, היא יכולה לבקש ערבויות, היא יכולה לבקש ערב צד ג'
אליהו מרידור:
מעצר בית איפה? כל עניין הערבויות זה כדי שתהיה לו סיבה מספיק טובה להגיע אליכם כשאתם רוצים להמשיך לברר את המקרה
נטלי דרורי:
נכון
אליהו מרידור:
זאת הסיבה
אליהו מרידור:
 זה לא ענישה, זה המקרה
אליהו מרידור:
 אני בהחלט מנסה להבין
מירב כהן:
יש פה איזשהו אירוע לא ברור
אליהו מרידור:
הוא יוצא מחקירה, אין מדיניות לאן הוא הולך, עם מי מסכמים שהוא יוצא
מירב כהן:
וזה זמן שיכול להיות גם ממושך, נכון? כמה זמן לוקחת לרוב חקירה כזאת?
נטלי דרורי:
משתנה
נטלי דרורי:
 עוד פעם, חקירה אחת לא דומה לאחרת
מירב כהן:
ברור
מירב כהן:
 ונגיד ברגע שישנה הרשעה, אז מה קורה אז? הוא נכנס לכלא כאן? הוא מגורש? מה קורה?
נטלי דרורי:
אז עוד פעם, אנחנו פועלים בכלים הפליליים שעומדים לרשותנו
נטלי דרורי:
 בית משפט מרשיע וגוזר את הדין בהתאם להחלטת בית המשפט
נטלי דרורי:
 אנחנו כבר לא בסיפור, אבל אנחנו מנסים לעשות ככל שלאל ידינו כדי שאותו עובד זר לא ישוב ויטפל בקשיש הזה או בקשיש אחר, ולכן אנחנו מנחים להעביר דיווח לרשות האוכלוסין וההגירה, כדי שמעבר לכלים הפליליים יהיו גם כלים מינהליים
מירב כהן:
 אז אני מציעה דווקא לשמוע עכשיו את רשות ההגירה
אליהו מרידור:
ראש מינהל עובדים זרים, השאלה מתגלגלת אלייך
ענבל משש:
תודה רבה, גם אדוני וגם היושבת-ראש מירב כהן
ענבל משש:
 קודם כול, אנחנו ודאי לא מתנערים מאחריות, ויש לנו אחריות גם כמדינה וגם כגורמי מקצוע לטפל בכל נושא או בכל דיווח ותלונה שמגיעים אלינו ונוגעים לעובדים זרים, בטח אותם מקומות שמדובר בגילויי אלימות מכל סוג שהוא נגד חסרי ישע, ואנחנו מטפלים בזה ביד קשה מאוד
ענבל משש:
 אנחנו רואים חובה להגן על אותם מטופלים מעצם רווחתם, וקבלת טיפול ראוי מקצועי כפי שנדרש מעובדים זרים שמגיעים
ענבל משש:
 זה מתחיל עוד בהליכי הגיוס שאנחנו מעוניינים לשפר אותם וגם לעשות אותם באמצעות ההסכמים הבילטראליים, כדי להבהיר את החובות הללו לעובדים הזרים
ענבל משש:
      כפי שציינתם, באמת רוב המטפלים הזרים שנמצאים כאן – ונמצאים פה למעלה מ-60 אלף – עובדים בצורה חוקית ומוסדרת, ומרביתם באמת עושים עבודת קודש אצל מטופלים סיעודיים עד כדי כך שהם גם משמשים להם כבני משפחה נוספים
ענבל משש:
 אבל יחד עם זאת, מעת לעת אנחנו נתקלים במקרים או בתלונות של מטופלים סיעודיים, או באמצעות הלשכות הפרטיות, או באמצעות מיילים ישירים אלינו או באמצעות גורמים אחרים על אופן פעילותם או עבודתם של העובדים הזרים
ענבל משש:
 בין היתר יש תלונות לגבי גניבה, אלימות, זיוף מסמכים, אי-כשירות
מירב כהן:
אז ענבל, רק תסבירי לנו את תרשים הזרימה
מירב כהן:
 הגיע אליכם עדכון מהמשטרה – הוגשה תלונה נגד בן אדם תלונה, מה קורה אז?
ענבל משש:
בשנים האחרונות אנחנו הרמנו את הכפפה, ברשות האוכלוסין וההגירה, ופנינו כמה וכמה פעמים למשטרה כדי לקבל מידע
ענבל משש:
 היינו ניזונים מתקשורת – אני רואה ידיעה קופצת: עובד זר נעצר
ענבל משש:
 זה מאוד הטריד אותנו, רצינו מאוד לטפל ורצינו להדק את הקשר עם המשטרה, כדי שיהיה ממשק ישיר בינינו לבינם בכל מה שקשור לטיפול בעובדים זרים שמעורבים בפלילי ובטח בעבירות כנגד חסרי ישע
ענבל משש:
 ישבנו בכמה דיונים עם המשטרה, חלק מזה זאת ההודעה שהם הוציאו לכל הקצינים בכל התחנות לדווח על האירועים האלו
ענבל משש:
 אנחנו גם משתתפים בהדרכות, בקורס חקירות שנעשות בבית שמש
מירב כהן:
אז קיבלתם את התלונה, ואז מה קורה?
ענבל משש:
עוד פעם, זה מאוד תלוי באיזה שלב מקבלים
ענבל משש:
 קודם כול, אני רוצה להגיד שאין לנו נוהל עם המשטרה להעברת מידע, ומבחינתי זה לא דבר טוב
אליהו מרידור:
יופי
אליהו מרידור:
 יופי
ענבל משש:
יש לנו נוהל עם שב"ס למשל, ועם המשטרה אין לנו
ענבל משש:
 עם שב"ס זה עובד מצוין, עם המשטרה צריך להיות נוהל מסודר, שמעגן את כל הפעילות בין שני הצדדים, והעברת המידע בצורה מסודרת, ולא נתונה לשיקול דעת של חוקר או של עובד כזה בתחנה כזאת או אחרת
אליהו מרידור:
מעולה
אליהו מרידור:
 ברשותך, עורכת הדין משש, כאן קודם כול יש לי שאלה ראשונה, האם אתם מגלים מקרים בדיעבד שלא דווחו לכם ממשטרת ישראל?
ענבל משש:
אני לא יודעת על כל מקרה שנעצר עובד זר, מן הסתם, ואנחנו גם לא יודעים באילו נסיבות הם נעצרים
ענבל משש:
 אני יכולה להגיד שמקום שעובדים נעצרים ויש הליך להארכת מעצר וכאלו, אנחנו מקבלים לא מעט פעמים פניות גם מהמשטרה או שיוזמים פניות למשטרה, או שמקבלים מהפרקליטות, כי מאוד מאוד חשוב א
ענבל משש:
 שנקבל את הפרטים באופן מלא; ב
ענבל משש:
 שהעובד הזה לא יישאר ולו יום אחד במדינת ישראל, ככל וכמובן יש ראיות והוא אכן ביצע את מה שהוא נחשד
מירב כהן:
קיבלתם תלונה, הרי ההליך של הבדיקה ובתי המשפט לוקחים המון זמן, אז מה עושים בשלב הזה?
ענבל משש:
קודם כול, ככל והעובד עצור במשטרה יש תהליך פלילי שמנהלת המשטרה או הפרקליטות
ענבל משש:
 אנחנו לא נכנסים לתמונה כל עוד המשטרה מטפלת, והיא צריכה להעביר לנו מידע וגם לומר לנו באיזה עבירות הוא חשוד, מה הראיות
ענבל משש:
 בדרך כלל זה קורה אחרי שהם מסיימים את ההליך הפלילי, לא תמיד אנחנו מקבלים את הדברים תוך כדי
נעה בן שבת:
מה זאת אומרת, אחרי הגשת כתב אישום או אחרי הרשעה?
ענבל משש:
 יש פעמים שהעובד עצור במשטרה, מובא להארכת מעצר
נעה בן שבת:
אם הוא עצור, הוא לא - - -
ענבל משש:
 דווקא הרבה מהפעמים כשהעובד עצור ונתון בידי המשטרה, ויש הארכת מעצר ובוחנים האם להגיש כתב אישום, לעתים מקבלים בהסכמה, אנחנו קוראים לזה מעבר מדלת אל דלת, זאת אומרת, ההליך הפלילי להליך המינהלי, לטובת הרחקה ממדינת ישראל
ענבל משש:
 זה כמובן תלוי באינטרס הציבורי, תלוי בפרקליטות ותלוי בשופטים, לא תלוי בנו
אליהו מרידור:
עורכת דין משש, ברשותך, ראשית, את עונה לי, על המון המון שאלות בהסבר שלך, את חוסכת לכולנו הרבה הרבה זמן יקר
אליהו מרידור:
 אבל אני עדיין שואל ומתעקש על נקודה מאוד מאוד מסוימת
אליהו מרידור:
 במקרה שבו משטרת ישראל הגדילה, עשתה את עבודתה חרף העובדה שאין מדיניות כתובה, ודיווחה לכם שנמצא אצלה באחת התחנות מעוכב, מעוכב בחשד לביצוע עבירה כזאת וכזאת, מה אתם עושים עם זה מאותו רגע? האם יש אצלכם מדיניות להמשך הטיפול מאותו רגע? האם אתם אומרים: לא לשחרר אותו עד שאנחנו לא מגיעים; אנחנו שולחים נציג ללוות את התהליך מאותו רגע; יוסי אדלשטיין שולח נציג כשבינתיים הוא יהיה באיזושהי תקופת שיהוי במעצר כלשהו; הוא עולה מייד למטוס
אליהו מרידור:
 אני לא יודע מה
אליהו מרידור:
      אגב, מירב, יכול להיות שזה יהיה גם מקרה הפוך
אליהו מרידור:
 יכול להיות שאותו עובד מתלונן על מטופל או נציג משפחתו שפגע בו, הוא הגיע למסור עדות
אליהו מרידור:
 הוא עכשיו צריך לחזור לגוב האריות
אליהו מרידור:
 אנחנו גם מפקירים אותו
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת אם יש איזושהי רציפות מהרגע שכבר הודיעו לכם, ואנחנו לחלוטין נצטרך לטפל בקיום מדיניות, שלא ייווצר מצב שעובד זר חצה את מפתן דלת תחנת משטרה בנסיבות כלשהן ולא באותו רגע – באותו רגע – ברגע שהיומנאי מתחיל למלא את הפרטים אתם לא מעודכנים על זה
אליהו מרידור:
 לא יהיה כזה מצב
אליהו מרידור:
 אבל אני מדבר על סיטואציה שבה עודכנתם כבר, האם קיימת אצלכם מדיניות? אם כן – מהי, ואם לא – מה אתם עושים?
ענבל משש:
קודם כול, חשוב באמת לעגן את זה, כדי שזה יהיה מעתה והלאה בצורה מאוד מאוד מסודרת וברורה
נעה בן שבת:
מה מונע את הנוהל עד עכשיו?
ענבל משש:
רגע, אני אגיד
ענבל משש:
 מתחילת השנה, לפי דיווח ששלחו לי מהמשל"ט שלנו במינהל אכיפה וזרים, קיבלנו 33 מקרים מהמשטרה
ענבל משש:
 הרעיון הוא להעביר מהליך פלילי להליך מינהלי – עוד פעם, לפי חומרת המקרה
ענבל משש:
 אני מניחה שלא מעבירים לנו כל מקרה, אבל מקרים שעובד עצור במשטרה ומדובר באלימות כלפי חסרי ישע, יש העברה מהליך פלילי להליך מינהלי, ובהליך המינהלי אנחנו עורכים שימוע, המשטרה מעבירה אלינו, מביאה אותו אלינו, אנחנו עורכים שימוע מינהלי ומעבירים אותו לטובת הרחקה ממדינת ישראל
ענבל משש:
 במקרים האלו זאת המדיניות וככה אנחנו נוקטים לכל מקרה של גילוי אלימות
אליהו מרידור:
עורכת דין משש, אני מודה לך ואני שואל שאלה
אליהו מרידור:
 זאת אומרת, אם אני מבין נכון מדברייך, לא כל מקרה שבו מגיע עובד זר לתחנת משטרה אתם מדווחים, אבל בכל מקרה שבו אתם כבר מדווחים הוא לא יוצא משם בלי שאתם מגיעים להמשיך את הטיפול
אליהו מרידור:
 זה מה שאני מבין ממך?
ענבל משש:
קודם כול, אנחנו לא יודעים על כל האירועים הפליליים במדינת ישראל, בין שמעורבים בהם עובדים זרים ובכלל
אליהו מרידור:
אני יודע בדיוק מה שאלתי
אליהו מרידור:
 אני אומר לא על כל המקרים שמתרחשים, אלא על המקרים שאתם כבר מדווחים
ענבל משש:
מקרים שהמשטרה מדווחת לנו, השאיפה והרצון – וככה פועלים – זה להעביר מדלת אל דלת
ענבל משש:
 היו פעמים שהמשטרה לא הצליחה להאריך מעצר, אז שוחרר ושוחרר למעצר בית ושוחרר כלא
אליהו מרידור:
לאן?
ענבל משש:
שנייה
ענבל משש:
 הם צריכים להגיד לאן הם שחררו אותו, אני לא שחררתי אותו
ענבל משש:
 אבל למשל, ברגע שהוא משוחרר, אנחנו מבקשים – היו לא מעט פעמים שביקשנו מהקצינים בתחנות, גם אני הרמתי טלפון באופן אישי – לתת להם זימון להגיע אלינו לרמלה לצורך עריכת שימוע, ובמידת הצורך והחומרה של העניינים היינו מעכבים אותו ומעבירים אותו למשמורת ולהמשך הליך
ענבל משש:
      צריך להבין שיש פה שני הליכים שמתקיימים
ענבל משש:
 ההליך הפלילי מתקיים בלי שום קשר להליך המינהלי
ענבל משש:
 לעיתים יש קושי לנהל הליך מינהלי כשמתנהל הליך פלילי, אבל לפי מה שאני מבינה ולפי האינטרס הציבורי, במרבית המקרים השאיפה היא – כך לפחות נתקלתי – להרחיק את העובד הזר ממדינת ישראל, ויפה שעה אחת קודם
אליהו מרידור:
אוקיי
אליהו מרידור:
 אני מבין שלא קיימת מדיניות בתקשורת רציפה מהמשטרה אליכם, ולא קיימת מדיניות בהמשך הטיפול שלכם עם מדרוג, אופי הטיפול בכל חשד כזה או אחר
אליהו מרידור:
 יש הפעלת שיקול דעת כשיש מקרים שבהם - - -
ענבל משש:
 יש שיתוף פעולה עם המשטרה, בשנה-שנתיים האחרונות הוא בטח התהדק
ענבל משש:
 עדיין צריך לעגן את זה בנוהל מסודר
ענבל משש:
 והדבר השני הוא שבכל מקרה של גילוי אלימות, כשמועבר מהליך פלילי למינהלי, מבחינתנו דינו אחד – הרחקה ממדינת ישראל
ענבל משש:
 זאת המדיניות שלנו
מירב כהן:
וכל מקרה אתם בוחנים האם להעביר מבלי - - -
ענבל משש:
 עוד פעם, קודם כול המשטרה פותחת תיק ומנהלת הליך פלילי
ענבל משש:
 היא מכתיבה מה יקרה בהליך הפלילי, אני לא יכולה להתערב בהליך פלילי
מירב כהן:
 אבל רגע, שנייה
מירב כהן:
 קודם כול, בעיה מספר 1, אין שיטתיות בהעברת המקרים שנפתחו בגינם תיקים פליליים
ענבל משש:
יכול להיות שה-33 זה כל המקרים שהיו, ויש
ענבל משש:
 אני לא יודעת, צריך לבדוק
מירב כהן:
אוקיי, בסדר
מירב כהן:
 זה נדבך אחד
מירב כהן:
 אחרי שהגיע אליכם אתם תמיד בוחנים אפשרות להעביר את הפלילי למינהלי?
ענבל משש:
אנחנו מבקשים מהמשטרה להעביר מדלת אל דלת, לא לשחרר את העובד או העובדת, להעביר אותה אלינו לשימוע, כשהיא עוד תחת אותו מעצר, ולהמשיך הליך מינהלי
מירב כהן:
ענבל, הבנתי
מירב כהן:
 אני רק שואלת אם בחלק הזה יש נוהל מוסדר של מה שאתם עושים אחרי שאתם מקבלים מהמשטרה
ענבל משש:
אנחנו עובדים ככה עם שירות בתי הסוהר מספר שנים
ענבל משש:
 זה מעוגן בנוהל ועובד מצוין
ענבל משש:
 כל זר שמסיים לרצות מאסר מועבר אלינו
ענבל משש:
 הכול עובד כמו שצריך, אין פערים מול שב"ס
ענבל משש:
 צריך לעגן את זה בנוהל מול המשטרה, כדי שנוכל לעבוד בצורה מסודרת
אליהו מרידור:
טוב
אליהו מרידור:
 ברשותך, גברתי יושבת-ראש הוועדה, אני מבקש להציע איזשהו סיכום ביניים – אם הוא מקובל עלייך, הוא ייכנס לפרוטוקול והוא ימשיך את הטיפול
אליהו מרידור:
 חמור מאוד מאוד, הוועדה רואה בחומרה רבה את העובדה שלא קיים נוהל להעברת מידע בין המשטרה לרשות האוכלוסין
אליהו מרידור:
 אני מבקש כאן, גם מרשות האוכלוסין וגם מנציגי המשטרה וכל הגורמים הרלוונטיים לשבת מיידית עוד בימים הקרובים
אליהו מרידור:
 תאמרו לנו כרגע לכמה זמן אתם זקוקים כדי לשבת ולגבש נוהל מסודר ולדווח לנו עליו
אליהו מרידור:
 שבוע ימים מהמועד שהם זקוקים לו, אני מבקש לקיים דיון המשך, מעקב
אליהו מרידור:
 אני מבקש לקבל דיווח על הנוהל, להבין שהוא מקובל עלינו, ולקדם אותו ולאכוף אותו באופן מיידי
אליהו מרידור:
 מיידי
אליהו מרידור:
      במקביל לזה אני פונה לרשות האוכלוסין עם אותה בקשה, רק שהפעם זה חונה אצלכם, זה לא קשור למשטרה
אליהו מרידור:
 מה המדיניות להמשך הטיפול מהרגע שאתם כבר מדווחים על אותו עובד, שמצוי במחלוקת מול המטפל או מול גורמים אחרים? זאת אומרת, גם אם מטפל חשוד שגנב מהסופר, גם את זה אני רוצה שתדעו, ואני רוצה לדעת איך זה מתממשק עם הלשכות
אליהו מרידור:
 וגם כאן גברתי, אני מבקש ממך שתאמרי לי לכמה זמן את זקוקה, וגם זה נכנס לפרוטוקול
אליהו מרידור:
 ממך, דיקלה, אני מבקש שבוע לאחר מכן לכל היותר, לזמן דיון המשך ומעקב בכפוף להסכמה שלך, מירב, אם זה מקובל עלייך
אליהו מרידור:
 מקובל?
מירב כהן:
בטח
אליהו מרידור:
אוקיי, זה יוצא לדרך
אליהו מרידור:
 אני מבקש שני תאריכים בשני הנושאים – אדוני, מייד אנחנו ניתן לך להתבטא
אליהו מרידור:
 בינתיים, אני חייב להודות שהנציגות, החרוצות, המדהימות והכנות עושות את העבודה גם בשבילכם
אליהו מרידור:
 אתם פחות צריכים להתעייף
אליהו מרידור:
 הן משקפות לנו את המצב, ואני מודה שהוא לא טוב, הוא לא טוב בלשון המעטה
מירב כהן:
אתה רוצה להמשיך עם גופי הממשלה או לעבור לעדויות?
אליהו מרידור:
להבנתי בשלב הזה, בנקודה הזאת, מיצינו עם גופי ממשלה
מירב כהן:
יש את הביטוח הלאומי ומשרד הרווחה שהם קריטיים
מירב כהן:
 אתם רוצים רגע להשלים את התמונה?
גל שחם:
אני עובד סוציאלי ראשי לפי חוק הגנה על חוסים, ומנהל התחום למניעת התעללות והזנחה באזרחים ותיקים במשרד הרווחה
גל שחם:
 אני רוצה רגע להתייחס גם להערות שהיו לך לגבי הפערים בנתונים
גל שחם:
 אני חושב שכשאנחנו מדברים על פערים בנתונים, צריך לשאול קודם כול מה כל אחד בודק
גל שחם:
 אנחנו כנראה לא בודקים את אותם דברים
גל שחם:
 כפי שגם ציינתי במייל שהעברתי לכם, הנתונים מציינים את הפניות ליחידות למניעת התעללות והזנחה
גל שחם:
 יש 155 יחידות בארץ שמטפלות ספציפית בתחום הזה בכ-120 רשויות, ואלה הנתונים שקיבלתי מהם
גל שחם:
 זה מתייחס לכל סוגי ההתעללויות, אין שם בהכרח חיתוך לגבי ניצולי שואה
מירב כהן:
גם ביתר אין חיתוך לא לניצולי שואה ולא אם זה עובד זר
גל שחם:
אז אלה הנתונים
גל שחם:
 יש עלייה קטנה לעומת השנה שעברה, אבל אלה בערך הנתונים שמטפלים, ומטפלים בכל סוגי האלימות
גל שחם:
 יש גם כל מיני סוגים של פוגעים, בעיקר בתוך המשפחה כשאנחנו מדברים עם מטפלים גם בתוך המשפחה
מירב כהן:
גל, אתה יכול רגע להתמקד מה קורה אם מגיעה אליכם תלונה למוקד של משרד הרווחה, שהוא מוקד מאוד פעיל וגדול, איך אתם מתממשקים עם רשות ההגירה או עם המשטרה? מה הממשק בין הגופים?
גל שחם:
קודם כול, אני רוצה לשתף שיש לנו ועדה משותפת שנקראת ועדה בין משרדית למניעת התעללות והזנחה, ואני עומד בראשה, נמצאים בה גם מהמשרד לשוויון חברתי, גם מהמשטרה, גם מהביטוח הלאומי, גם ממשרד הבריאות
ענבל משש:
גם מהרשות
גל שחם:
כן
מירב כהן:
חדש?
גל שחם:
לא, זה הרבה שנים, זאת הוועדה הכי ותיקה, 20 שנה
מירב כהן:
אוקיי, מה עושים שם?
אליהו מרידור:
כל כמה זמן הוועדה הזאת מתכנסת?
גל שחם:
היא מתכנסת בין שלוש לארבע פעמים בשנה
אליהו מרידור:
בהתאם למה, לכמות מצטברת?
גל שחם:
לא
גל שחם:
 זה כמו ועדת היגוי ארצית שבאה לדון בכל הממשקים
אליהו מרידור:
ומושפעת מחוויות שאתם חווים בעקבות מקרים שמתרחשים
גל שחם:
והיא פתוחה לכל משרדי הממשלה לבוא להציג - - -
מירב כהן:
וגם אנשי המשטרה יושבים שם?
מירב כהן:
אז זה מוזר שלא עליתם על זה שאין העברה שיטתית של מקרים מהמשטרה
גל שחם:
אנחנו לא יכולים לעלות על הדברים האלו, אנחנו יכולים לדון על מקרים שמעלים גם חברי הוועדה שבאים מכל המשרדים
מירב כהן:
 אז מגיע למשרד הרווחה, מה קורה אז?
גל שחם:
כשמגיע למשרד הרווחה, אז בדרך כלל – שוב, יש לנו ממשקים מאוד מאוד טובים גם עם כל הגורמים שיושבים פה בשולחן – אנחנו גם מסנכרנים ומשתפים במידע
גל שחם:
 כאשר יש עובד זר שפוגע בקשיש, אנחנו ברווחה מטפלים לא בעובד הזר, אנחנו מטפלים בנפגע
מירב כהן:
ענבל, את מקבלת ממשרד הרווחה תלונות על עובדים זרים שפגעו בקשיש?
ענבל משש:
אני לא זוכרת שקיבלתי, אבל יכול להיות שהעו"סים שלנו, המפקחים הארציים, הם חלק מהוועדה בראשותו של גל
מירב כהן:
לא, אבל הוא מציג שיש ועדה שכולם יודעים, ולא נראה שכולם יודעים
אליהו מרידור:
זה לא עובד ככה, זה לא נכון
מירב כהן:
אז כנראה יש בעיה בהעברת האינפורמציה הזאת, נכון?
גל שחם:
אני לא יודע אם יש בעיה, כי אתם מדברים על נקודה ספציפית
מירב כהן:
רגע, אתה מייצג את משרד הרווחה, אתה אומר שאתם מעבירים
מירב כהן:
 ענבל מייצגת את רשות ההגירה
מירב כהן:
 אין פה סנכרון
גל שחם:
אני רוצה להסביר רגע כמה דברים
גל שחם:
 כאשר יש פגיעה בחסר ישע, במי שמוגדר חסר ישע - - -
מירב כהן:
שאלה כל המטופלים הסיעודיים
גל שחם:
לא בהכרח
מירב כהן:
מטופל שיש לו עובד זר לא יוגדר כחסר ישע?
אליהו מרידור:
מי שהגיע לדרגה 6-5 הוא חסר ישע
נעה בן שבת:
לא, לפעמים יכול להיות אדם סיעודי - - -
מירב כהן:
אז הוא לא עם עובד זר, אז הוא לא גר אצלו בבית או משהו
גל שחם:
הוא יכול להיחלץ מהמצב, אבל אני מדבר על ההגדרות
אליהו מרידור:
לא, אני מבקש רגע להתעמת עם זה
אליהו מרידור:
 בהבנה שלי טריוויאלי שמי שהגיע לדרגה 6-5 הוא קודם כול חסר ישע
מירב כהן:
אז קיבלתם תלונה, מה אתם עושים?
גל שחם:
קיבלנו תלונה, אז יש כמה אפיקים – 1
גל שחם:
 זה לטפל בנפגע אם הוא צריך, אם הוא צריך הגנה, גם התערבות של החוק אם יהיה שיתוף פעולה
אליהו מרידור:
מי מאפיין אם הוא זקוק להגנה? – כי שם הייתה השאלה שלי – מי מאפיין את זה ואוכף את זה? כי בהבנה שלי הגנה מתחילה קודם כול בהרחקת החשוד
גל שחם:
כן, אבל אנחנו לא משטרה, אנחנו מעבירים דיווח למשטרה, או במקרה - - -
אליהו מרידור:
אתה יודע לומר לי לכמה מקרים המשרד שלכם נחשף ב-2022?
מירב כהן:
הינה, הוא אמר – 7,322
אליהו מרידור:
ואתה יודע לומר לי שכל ה-7,000 ומשהו דווחו למשטרה?
גל שחם:
לא, לא קשור
גל שחם:
 יכול להיות גם פגיעות - - -
קריאה:
אז למי?
גל שחם:
אני הסברתי, אלה פניות ליחידות
גל שחם:
 היחידות מטפלות בכל סוגי האלימות
מירב כהן:
אוקיי, רק נחדד את השאלה
אליהו מרידור:
אני מבקש לאפיין, לצמצם את זה, ברשותך
מירב כהן:
הסיטואציה היא פשוטה
מירב כהן:
 אם יש בן אדם שנפגע בצורה משמעותית מעובד זר, רשות ההגירה והמשטרה צריכים לדעת מזה
מירב כהן:
 האם היום זה מועבר אליהם?
אליהו מרידור:
מהי צורה משמעותית? מי מגדיר את זה?
מירב כהן:
אם חולה סיעודי מגיע ואומר שאין לו אוכל, הוא בא עם תלונה למשרד הרווחה שאין לו מה לאכול, אתה מסכים איתי שזה לא קשור לעובד הזר
אליהו מרידור:
זה לא שם
מירב כהן:
אני מדברת על פגיעה מהעובד הזר: הוא היכה אותי, הוא גנב לי
גל שחם:
עוד פעם, אם זה מגיע אלינו יש שתי אופציות, ויש את הנושא הזה האם הוא חסר ישע או לא חסר ישע
אליהו מרידור:
ברשותך, אדוני, תגדיר לי בבקשה – אני אוהב ללמוד כל יום כל היום – מיהו אותו זכאי לקבל סיוע של עובד זר 24/7 והוא לא חסר ישע? תגדיר לי
גל שחם:
קודם כול, ההגדרות של ביטוח לאומי - - -
אליהו מרידור:
אני שואל  אותך
אליהו מרידור:
 הרי אתה מדבר באופן מאוד מאוד - - -
גל שחם:
אני אגיד לכם
גל שחם:
 אחד מהקריטריונים שגם בודקים – יכול להיות מישהו שהוא סיעודי אבל הוא יכול להיחלץ מהמצב
אליהו מרידור:
תגדיר לי
גל שחם:
אני מסביר
נעה בן שבת:
אולי אני אוכל רק להגיד – ההגדרה של חסר ישע בחוק העונשין - - -
אליהו מרידור:
אני רוצה לשמוע ממנו
נעה בן שבת:
אוקיי, מקבלת
גל שחם:
ולכן אנחנו אומרים, הרי חסר ישע זה מי שמחמת גילו ומוגבלותו הגופנית או הנפשית, ליקויו השכלי ומכל סיבה אחרת, אינו יכול לדאוג לצורכי - - -
אליהו מרידור:
ואתה כרגע מצטט מחוק העונשין
גל שחם:
מחוק העונשין
אליהו מרידור:
אני לא מבקש את זה
אליהו מרידור:
 את זה אני יודע, יש לי פה צוות משפטי מדהים
אליהו מרידור:
 בואו נעשה סדר – כשאני שואל שאלות, אל תענו לי תשובות אחרות
אליהו מרידור:
 זה פשוט מרתיח אותי
אליהו מרידור:
 בסדר? שואל שאלה פשוטה – רוצה תשובה פשוטה
אליהו מרידור:
 אגב, להגיד: לא יודע, אני הולך לבדוק; זה בסדר גמור, אני אפילו מאוד מאוד מעריך את זה
אליהו מרידור:
 אני שואל, האם אתה יודע לתת לי הגדרה מיהו סיעודי שמוגדר סיעודי, קרי 6-5, והוא לא חסר ישע?
גל שחם:
מי שיכול להיחלץ מהמצב בעצמו
גל שחם:
 זאת ההגדרה
מירב כהן:
כל החולים הסיעודיים שיש להם עובד זר בבית הם חסרי ישע
אליהו מרידור:
הם חסרי ישע
אליהו מרידור:
 הוא בפעם השלישית או הרביעית מבקש ליצור בידול
מירב כהן:
בסדר, אבל זה דיון תיאורטי, כי אני בטוחה שהם יודעים שכל מי שיש לו עובד זר צריך עזרה שיקלחו - - -
אליהו מרידור:
אם הוא היה יודע את זה, הוא לא היה חוזר על זה ארבע פעמים
מירב כהן:
לא, כי הוא אומר: יש לי גם קשישים שאינם סיעודיים ופונים אליי למוקד
אליהו מרידור:
זאת לא הבדיקה שלנו
מירב כהן:
בסדר
מירב כהן:
 הוא מסתכל על הנתונים שכוללים את כולם
מירב כהן:
 בדיו הזה אנחנו מדברים על חסרי ישע בהגדרה
אליהו מרידור:
בדיוק
אליהו מרידור:
 אני מבקש לצמצם בכל ההתייחסויות, גם אם אני לא מבהיר בכל שאלה
אליהו מרידור:
 כשאני רוצה לדעת כמה מקרים הגיעו אליכם, אני מקש שתאמר לי לצורך העניין: בשנת 2022 הגיעו אלינו X מקרים שהם חשודים בפגיעה, במעילה בתפקידם
אליהו מרידור:
 במעילה בתפקידם
אליהו מרידור:
 זה אומר – גנבו, פשעו, היכו, התעללו, התנהגו באופן לא נאותה
אליהו מרידור:
 כמה אתם יודעים על כאלה ב-2022?
גל שחם:
אין לי את הפילוח המדויק כמו שאתה רוצה
אליהו מרידור:
איך אתם מסבירים את זה? זאת ההגדרה של קיום הדיון הזה
גל שחם:
אין לנו מערכות שאוספות את הנתונים בכל זמן נתון
אליהו מרידור:
זה לא זמן נתון
אליהו מרידור:
 אני לא ביקשתי מה קרה אתמול בצוהריים, אדוני
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת כמה מקרים מדווחים ב-2022
אליהו מרידור:
 חייב להיות פילוח שאומר: קיבלנו לצורך העניין 100 פניות בחודש מסוים
אליהו מרידור:
 מתוך ה-100 30 עסקו בריב בין בני הזוג, 15 בחידלון פירעון שלא יכלו לקנות תרופות או אוכל, 12 בלחץ נפשי, וכל היתר בחשד לפגיעה מצד המטופל, או המטפל כלפי המטופל
אליהו מרידור:
 פילוח כזה זה obvious
אליהו מרידור:
 אם לא, אין לנו למה להמשיך את הדיון הזה
אליהו מרידור:
 אתם לא יכולים להגיע לכאן עם איזשהם נתונים מנופחים שלא מקדמים אותי לשום מקום
אליהו מרידור:
 אני רוצה לצאת מפה עם מסקנות, אני רוצה להתקדם
אליהו מרידור:
    קודם כול, אני אומר את זה כאן, אני רואה את זה בחומרה
אליהו מרידור:
 כשאתם מגיעים לדיון אתם יודעים מה סיבת ההגעה שלכם
אליהו מרידור:
 טרחתם להגיע לכאן? אל תספרו לי נתונים שמבלבלים אותי והם בבחינת זריעת חול
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת את הנתונים שאמורים לקדם אותי
אליהו מרידור:
 אני רוצה לדעת כמה מסך התלונות שהגיעו – אנחנו לא יודעים מה מהן רלוונטי – הועברו לידיעת המשטרה ב-2022
אליהו מרידור:
 זה לא זמן אמת
מירב כהן:
זאת אומרת, ברגע שיש מישהו שהוגדר כחסר ישע אתה מדווח למשטרה?
גל שחם:
לא אני, העו"ס של החוק מדווח למשטרה או לוועדת פטור
גל שחם:
 זאת האלטרנטיבה
מירב כהן:
ועדת פטור זה ברשות ההגירה?
גל שחם:
ועדת פטור זה בפרקליטות, או העו"ס בחוק פונה אם יש איזושהי תוכנית טיפול ומוגנות לאותו אדם
גל שחם:
 יש מצבים שפונים פחות
מירב כהן:
אז יכול להיות שזה לא למשטרה אלא לוועדת הפטור הזאת? יכול להיות שזה לא מגיע למשטרה גם אם זה חסר ישע?
אליהו מרידור:
את יודעת מה המשמעות
גל שחם:
לגבי חסר ישע אני יכול להגיד כמה דיווחים הועברו