GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שריי גבאי נוריאל:
אבל זה מה שאני אומרת, כשאנחנו בדקנו את ההצעות, והיו כל מיני הצעות כאלה
שריי גבאי נוריאל:
 בכל קונסטלציה שניסינו לעשות את זה, ראינו שליצור עוד אזור כזה, אפילו שהוא משולב, לא עומד בסטנדרטים מבחינת ההיצע, לא של בג"ץ הכבילה, לא של פה, אפילו של הייעוץ המשפטי של הכנסת אמרו לנו זה פשוט מצומצם מידי
שריי גבאי נוריאל:
 ואנחנו כל הזמן אמרנו, אם תהיה הצעה שמאפשרת היצע מספק לעובדים זרים של מטופלים סיעודיים, אנחנו בשמחה נבחן תיקון, אין לנו התנגדות
יסמין פרידמן:
אי אפשר לפתור את כל החיסרון הזה בעובדים זרים בפריפריה בעזרת בונוסים? בכסף?
קריאה:
מי ישלם? המדינה או המטופל?
יסמין פרידמן:
המדינה צריכה לטפל בזה, המדינה תשלם
משה נקש:
זו גם הצעה
משה נקש:
 צריך לבחון את זה עם כל מי שנוגע לזה
מיכאל ביטון:
אחלה הצעה
מיכאל ביטון:
 רק איפה הכסף?
יסמין פרידמן:
איפה הכסף? צריך לדאוג לכסף הזה, כמו כל דבר
מיכאל ביטון:
עוד לא ראינו אותם מעניקים כסף לקשיש שאין לו פנסיה
יסמין פרידמן:
מיכאל הפריפריה סובלת מתת תקצוב מתרבות ועד - - -
לעובדים זרים):
ממש לא
לעובדים זרים):
 אני אסביר לך למה לא
לעובדים זרים):
 להבדיל מחייל משוחרר שאני רוצה לתמרץ אותו לעבוד בעבודה מועדפת, עובד זר שמגיע לארץ, ב-vision שלי, לא אמור לדעת לאן הוא מגיע, אנחנו מחליטים איפה הוא ישב, לא הוא מחליט לנו
לעובדים זרים):
 כרטיס הכניסה שלו לישראל ויכולת השתכרות באופן מכובד עם שכר מדהים ותנאים נדירים שהם אפילו לא בדמיון של פקידי ממשל אצלו בארץ המוצא שלו, היא כבר הישג נדיר
יסמין פרידמן:
חבר הכנסת רביבו אתה מתעלם, לעניות דעתי, מדבר אחד מאוד פשוט, שאנחנו זקוקים לעובדים הזרים האלה
לעובדים זרים):
והם זקוקים לנו לא פחות
לעובדים זרים):
 יבוא לפה רק מי שמספיק זקוק
לעובדים זרים):
 אני לא מביא אנשים מדנמרק
יסמין פרידמן:
אבל העובדה היא שהבעיה הזאת קיימת לא מהיום ולא מאתמול, הבעיה הזאת קיימת כבר כמה שנים בפריפריה
לעובדים זרים):
אנחנו פה מתכנסים בשביל זה
לעובדים זרים):
 חברת הכנסת פרידמן אנחנו מתכנסים לצורך העניין הזה
לעובדים זרים):
 לא על ידי זה שאני אתן להם עידוד ופרס מעבר לזה שהם כבר כאן
לעובדים זרים):
 הוא הגיע לכאן על פי הצורך של - - -
יסמין פרידמן:
להגיע לכאן זה לא פרס כי אנחנו צריכים אותם
לעובדים זרים):
זה פרס, תראי כמה מסתננים יש, תביני כמה זה פרס
יסמין פרידמן:
תקשיב אבל אנחנו זקוקים לעובדים הזרים האלה בדיוק כמו שהם זקוקים לעבודה, וזה משהו שאסור לשכוח
לעובדים זרים):
אני אומר באופן בסיסי, ברצון הצדדים ישנה התקשרות, ברצון הצדדים
מיכאל ביטון:
אני רוצה לעזור לרביבו
מיכאל ביטון:
 הוא אומר, אנחנו יצרנו פה מנגנון, הרי תנאי ההעסקה של עובד זר מוגדרים בחוק, כולל שעות נוספות בשבת, כולל חיסכון
יסמין פרידמן:
נכון, כמו כל עובד, ברגע שהם מגיעים לארץ יש להם תנאים, הכל עובד
מיכאל ביטון:
אבל הוא מוגן מאוד, החוק מאוד מאוד מגן עליו
מיכאל ביטון:
 הוא יוצא עם חבילה יפה
מיכאל ביטון:
 והוא אומר איך אנחנו כמדינה נתנו להם להחליט איפה הם עובדים? הרי מה זה עובד זר? המדינה נכנעת למצב שבו היא מביאה עובדים מחוץ לארץ
מיכאל ביטון:
 בכשל שוק, במצב שאנשים הפסיקו לעבוד אצל קשישים, או הפסיקו לעבוד בחקלאות
מיכאל ביטון:
 אז אנחנו במצב נדיר מוכנים להכניס עובדים זרים
מיכאל ביטון:
 אבל האם יעלה על הדעת שהוא יחליט איפה הוא עובד? אנחנו נותנים לו את ההיתר לבוא לכאן
מיכאל ביטון:
 ההיתר יכלול את ההגדרה מה אזור העבודה שלו? אם הוא לא רוצה שלא יבוא
מיכאל ביטון:
 פה נפרץ הסכר שזה היה יותר מדיי
יסמין פרידמן:
נכון, זה קרה עד עכשיו אבל השאלה האם יש דרך לאכוף את זה? זו השאלה
מיכאל ביטון:
הם מציעים תיקונים וחוקים שלדעתם ישפרו את המצב הזה
יסמין פרידמן:
ולא דרושה אכיפה גם?
מיכאל ביטון:
אכיפה וודאי, תמיד
מיכאל ביטון:
 יש גם עובדים לא חוקיים, יש עובדים שבורחים למשפחות, יש גם את העולמות הללו
יסמין פרידמן:
אני יודעת, בגלל זה אני חושבת גם על פתרון, כי האכיפה, מה לעשות, במדינת ישראל, היא בעייתית
לעובדים זרים):
הפתרון הוא, כמו שתירגם את שאיפותיי חבר הכנסת ביטון
לעובדים זרים):
 הפתרון הוא לא בתמרוץ שאני הולך לתת להם, אלא מראש ידע העובד כשהוא הולך למטוס, שכל מקום בגבולות מדינת ישראל הוא מקום ריאלי שבו הוא יעבוד על פי צורכי ואפיון המשרדים הרלוונטיים
יסמין פרידמן:
זה obvious, זה ברור
לעובדים זרים):
וזה כל מה שאני מבקש לתקן
לעובדים זרים):
 שווי בנפשך שיש לך רשת בתי מלון
לעובדים זרים):
 בתי מלון יהיו באילת, בים המלח, בתל אביב ובחדרה
לעובדים זרים):
 יכו להיות שאת מעסיקה עובד זר בתור חדרן, הוא יכול להחליט שהוא מתאים לו לעבוד רק אם הוא יהיה בבר? לא? ויכול להיות שאת אומרת לו אני צריכה אותך בתקופה הזאת בהרי ירושלים, הוא יגיד לך, לא מה פתאום, אני באוגוסט רק באילת, אני שרוף על השמש באילת, ואת תסכימי? ותגידי לו לא, אז בוא תקבל עוד תוספת בונוס של 5% אם אתה תסכים לעבוד במקום שפחות ציפית
לעובדים זרים):
 בחיים לא
לעובדים זרים):
 בדיוק אותו דבר, עכשיו תעתיקי את זה למי שפשוט קמל במיטה, למי שהתלות של בעובד הזר היא חיים ומוות
יסמין פרידמן:
אתה לא צריך לשכנע אותי, תקשיב, אני מבינה יפה מאוד מה אתה אומר
יסמין פרידמן:
 אני פשוט אומרת שיהיה מאוד קשה לפתור את זה גם בחקיקה שונה כי דרושה אכיפה, לא בגללם
לעובדים זרים):
יש לנו פה - - - ואנחנו פה בשביל לחשוב באופן יצירתי בגלל זה ביקשתי - - -
יסמין פרידמן:
השאלה אם אפשר למנוע את המעבר שלהם גם בלי שתהיה לנו שליטה על זה? זאת השאלה
מיכאל ביטון:
תראה, אנחנו צריכים למצות את הכלים של הרגולציה והבקרה ותיקון תקנות וחקיקה שיעשו סדר ותיעדוף לפריפריה ולכשל, איפה שיש כשל תפקודי
מיכאל ביטון:
 אנחנו, קודם כל זה לא רק דיון היום, הם אומרים שהם מביאים שני תיקונים, זה יקרה בחודשים הקרובים, ניפגש בעוד 3-4 חודשים, לא משנה
מיכאל ביטון:
 נעשה בקרה
מיכאל ביטון:
 אני רוצה לדעת היום את תמונת הפערים
יסמין פרידמן:
זה מחזק את מה שאמרת על אזור עדיפות א' כשמפעל רוצה לבוא - -
מיכאל ביטון:
יכול להיות שנעשה את זה
יסמין פרידמן:
- - וזה אזור עדיפות א' והוא מקבל תנאים יותר טובים
מיכאל ביטון:
אם התיקונים הקיימים לא יביאו תוצאה, יכול להיות שנעבור לשינוי אזורים
יסמין פרידמן:
אני רק נתתי אופציה - - - זה הכל
מיכאל ביטון:
אבל מה שאני רוצה עדיין לקבל תשובה הם מהם הפערים בתוך הפריפריה
מיכאל ביטון:
 תנו לנו את המספרים, את נקודות הכשל הכי חמורות, איפה נדלקות נורות אדומות? איזה יישובים, אזורי חיים הם נפגעים הכי גדולים כרגע מהמצב?
משה נקש:
אז אני אמשיך ברשותך, אין עוד הרבה נתונים פה ויש לי עוד חלק שעוד לא הספקנו, וגם עונים לשאלה שלך, אולי
משה נקש:
 מבחינת חלוקת בעלי ההיתרים בקבוצות גיל זה די דומה לחלוקה הכללית בארץ של פריפריה מרכז ותל אביב
משה נקש:
      עכשיו, שאלת לגבי עובדים זרים
משה נקש:
 אז אנחנו בדקנו את כמות העובדים הזרים שיש בארץ ולאיזה אזורים הם משויכים? ומהנתונים שלנו עולה ש-20% מהעובדים הזרים בארץ משויכים לאזורי פריפריה, 29% לאזור תל אביב, ו-52% לאזור מרכז
משה נקש:
 שזה די בהלימה למה שראינו
מיכאל ביטון:
לא, אבל זה לא השאלה שלי
מיכאל ביטון:
 ב-20% שהולכים לפריפריה כמה חסרים? ובתוך הפריפריה מי מקבל אותם ומי לא מקבל אותם? זו התמונה
משה נקש:
להגיד כמה חסרים אני לא חושב שזה נתון שמישהו בכלל יכול לענות עליו
לעובדים זרים):
אבל אתה לא יכול לקבל מהמשפחות כמה פניות פתוחות יש? כמה נטישות יש?
משה נקש:
אין פניות פתוחות
משה נקש:
 מי שמגיש בקשה לעובד זר מחו"ל, אנחנו מביאים לו עובד זר מחו"ל, אם זה לפריפריה, אם זה למרכז
משה נקש:
 כמה שצריך
מיכאל ביטון:
 100% איוש?
משה נקש:
למי שמבקש
משה נקש:
 ברשותך חבר הכנסת רביבו, אדוני יושב הרש, אני רוצה להשלים את הנתון הזה כי זה נתון חשוב שתכירו
משה נקש:
 לא כל מי שיש לו היתר מבקש להעסיק עובד זר
משה נקש:
 ראינו שיש פה פער של כמה אלפי אנשים, בכל אחד מהאזורים אגב, בצורה די שווה שיש להם היתרים והם לא רוצם להעסיק עובד זר או לא יכולים להעסיק עובד זר
מיכאל ביטון:
אתה נקש נכון?
מיכאל ביטון:
אני פה פעם ראשונה בדיון כזה
מיכאל ביטון:
 תגידו לנו את הבעיה, אתה יודע, כדי לפתור בעיה צריך הגדרת בעיה
מיכאל ביטון:
 אז תסבירו את הבעיה
מיכאל ביטון:
 כי המשפט הוא קצת סותר אחד את השני
מיכאל ביטון:
 מצד אחד אתה אומר, כל מי שרוצה עובד זר קיבל, מצד שני אנחנו יודעים שבפריפריה יש קשיים
מיכאל ביטון:
 אז מהם הקשיים בפריפריה? איפה הכשל? תנו את הבעיה
מיכאל ביטון:
 ואם אפשר בנתונים, במספרים
מיכאל ביטון:
 כי בעיה במילים זה לא מספיק טוב
מיכאל ביטון:
 זה מדיד
מיכאל ביטון:
 ואז משם ננוע לפתרון שאתם מביאים איך שני התיקונים של תקנות יפתרו בעיה? אבל תגדירו את הבעיה קודם
שריי גבאי נוריאל:
הבעיה היחידה כפי שאני רואה אותה מהדיונים על אותו נוסח היא באמת שהתקנות שתוקנות ב-2014 שונו אחר כך ב-2018 באופן שמתיר לעובדים עוד קצת משחק
שריי גבאי נוריאל:
 שכל פעם שנפטר לך, כביכול, וזה יכול לקרות יומיים אחרים שנכנסת לארץ, אז אתה משוחרר מהגבלה ויכול לרוץ למרכז
מיכאל ביטון:
כן, אבל עדיין את עוסקת בחקיקה ושלבים
מיכאל ביטון:
 אני שואל כרגע כמה ברחו מהנגב? כרגע כמה נשארו בנגב עם בעיה בלי עובד זר? במספרים אני צריך
שריי גבאי נוריאל:
מבחינת הבעיה הגדולה שאדוני כאן מחפש אני רוצה להחזיר אתכם למצגת ראינו שמבחינת מימוש, הרי זה המבחן הכי טוב, אנחנו רוצים לדעת האם בפריפריה יש אחוז מסוים שלא מממש את ההיתר כי הוא לא מוצא? אנחנו ראינו שאין כזה אחוז, זאת אומרת שאין איזו צעקה גדולה בפריפריה, אין תופעה
לעובדים זרים):
אין תופעה
לעובדים זרים):
 יופי, אני מאוד מודה לך, ברשותכם
מיכאל ביטון:
אז למה למתקנים את התקנות אם אין בעיה? לא הבנתי
שריי גבאי נוריאל:
אני אומרת, יש חריצים, פרצה קטנה שנוצרה, שאנחנו מתקנים אותה
לעובדים זרים):
אוקיי הבנתי
לעובדים זרים):
 ברשותכם נמצאת איתנו כאן הגברת סוזן אלבז, תושבת באר שבע
לעובדים זרים):
 ברוכה הבאה גברתי
לעובדים זרים):
 גברת סוזן אלבז לא קיבלה רשות דיבור עד היום, יש לי כמה שאלות אליך גברתי
לעובדים זרים):
 קודם כל אני מקדם אותך בברכה, את ההגעת שלך
לעובדים זרים):
 אני יודע שזה כרוך במאמץ לא מבוטל
סוזי אלבז:
בהחלט
לעובדים זרים):
ברשותך גברתי, כמה שנים את זכאית לקבל סיעוד?
סוזי אלבז:
תראה, בהגדרה אני סיעודית מגיל צעיר, מגיל 14
סוזי אלבז:
 עכשיו, בהתחלה ההורים שלי טיפלו בי עד שזהו, היה קשה כבר
לעובדים זרים):
כמה שנים זה?
סוזי אלבז:
בגיל 17 נראה לי
לעובדים זרים):
אוקיי
לעובדים זרים):
 גברתי בת 35 בערך?
סוזי אלבז:
הלוואי
סוזי אלבז:
 44
לעובדים זרים):
אוקיי הנה, הרווחת כבר משהו
לעובדים זרים):
 אז אנחנו מדברים
סוזי אלבז:
אני קצת מתרגשת
לעובדים זרים):
קחי לך את הזמן, אנחנו כאן
לעובדים זרים):
 אנחנו מבקשים להקשיב לך
לעובדים זרים):
 זו העת לבטא באמת את התסכולים ולאפשר לנו לעמת את הרשויות עם האתגרים
לעובדים זרים):
 לכן יש לי כמה שאלות קצרות אליך, בסדר?
סוזי אלבז:
אוקיי, אבל אני רוצה לספר
לעובדים זרים):
בבקשה
סוזי אלבז:
מעבר לזה שאני עם ניוון שרירים, יש לי שני אחים שהם גם עם ניוון שרירים ומשה נקש מכיר אותם, וההתמודדות הזאת מאוד מוכרת לי
סוזי אלבז:
 זה לא משהו שהוא קל
סוזי אלבז:
 זה לא משהו זר
סוזי אלבז:
 אני אדבר ספציפית על מה אני עוברת
סוזי אלבז:
 אני מחפשת עובדת קרוב לשלוש שנים
סוזי אלבז:
 הייתה לי 12 שנים עובדת מדהימה ובעצם ברגע שהיא הלכה אז התחיל המרתון, המציאות, ירדתי להבין כמה זה קשה למצוא בדרום
סוזי אלבז:
 משהו שלא הבנתי בהתחלה כ-12 שנים, באמת היה לי איזה שקט נפשי ועכשיו זה ממש קשה
סוזי אלבז:
 אני מתמודדת עם זה שיש לי אמא מבוגרת שהיא לא יכולה לעזור לי יותר, שהיא נקרעת שהיא רואה אותי מחפשת, ואין לשכה שלא עברתי, ואין, הם לא מוכנים להירתם
סוזי אלבז:
 וזה מאלץ אותי לחשוב יצירתי ולבדוק עוד אופציות
סוזי אלבז:
 אין לי פתרונות, יש לי תסכול שמלווה אותי
סוזי אלבז:
 תסכול עמוק שאף אחד לא רואה את זה
מיכאל ביטון:
אז כמה מקרים כאלו יש לנו חבר'ה? אתם יודעים לספור את המקרים האלה או לעשות בקרה?
לעובדים זרים):
אני מבקש לאפשר לה לסיים את דבריה
לעובדים זרים):
 אני מקדם בברכה את הגעתו של חבר הכנסת חברינו עטאונה, ברוך הבא
סוזי אלבז:
אני לא יודעת כמה מקרים יש כאלה
סוזי אלבז:
 אני יודעת שיש בדימונה, באשקלון
לעובדים זרים):
המקרים האחרים פחות מעניינים אותנו כשאנחנו מדברים איתך אני רוצה שתשתפי אותנו בחוויות
לעובדים זרים):
 את אומרת שאת כ-27 שנים משתמשת, או משתדלת להשתמש, באפשרות שמוקנית לך
לעובדים זרים):
 מתוך ה-27 שנים 12 שנים היית עם עובדת אחת
סוזי אלבז:
עם מישהי קבועה, כן
לעובדים זרים):
אגב, לי זה אומר המון כלפיך וזה כבר מסביר לי שאת לא הבעיה
לעובדים זרים):
 כי הרבה פעמים שכאני משוחח עם זכאים ואומרים לי שהם החליפו המון מטפלים, זה אומר שמגיעים מטפלים, יש איזשהו קושי ואתגר אצלם, זה לא המקרה שלך
לעובדים זרים):
 אני חייב לציין את זה
סוזי אלבז:
לא
לעובדים זרים):
12 שנים זה כמות מכבדת, זה אומר שאת נוחה ונעימה גם למטפלים
סוזי אלבז:
אני לא מסתכלת על זה
לעובדים זרים):
אני מסתכל על זה
סוזי אלבז:
אני אשתף אותך איך שאני מסתכלת על זה
סוזי אלבז:
 אני מסתכלת על זה שאני בן אדם גמיש
לעובדים זרים):
זה מה שאני מתרשם, שהעבודה איתך היא פחות מאתגרת, ניתן להתמודד איתה
לעובדים זרים):
 אם עובדת החזיקה מעמד 12 שנים וזה נגמר לא כי היא רצתה או כי את רצית זה מסביר לי המון
לעובדים זרים):
 עוד 3 שנים את מחפשת, ותכף נדבר על זה כי זה מאוד מעניין אותי
לעובדים זרים):
 אנחנו מגיעים ל-15 שנים
לעובדים זרים):
 15 מ-27
סוזי אלבז:
הייתה עוד מישהו שהייתה שש שנים, נראה לי, מסרילנקה
סוזי אלבז:
 ולפני זה זה היה עובדים ,הייתי עוד איכשהו היה לי עוד כוח
לעובדים זרים):
ברמת תפקוד גבוהה יותר?
סוזי אלבז:
כן
לעובדים זרים):
מה קורה בשלוש השנים האחרונות?
סוזי אלבז:
יש לי עובדת אחת, היא מדהימה, אבל אני צריכה עוד אחת
סוזי אלבז:
 כי זה לילות וימים וזה מרתון
סוזי אלבז:
 ולגייס עוד מישהי זה קריעת ים סוף
לעובדים זרים):
כמה זמן היא איתך?
סוזי אלבז:
היא עוד מעט שלוש שנים, בספטמבר
לעובדים זרים):
זאת אומרת שמלפני שלוש שנים שתיים עזבו אותך? או שיש החמרה שבעקבותיה את זכאית לעוד אחת?
סוזי אלבז:
 היו תמיד שתי עובדות, גם ב-12 השנים האלו כשהמטפלת הייתה
סוזי אלבז:
 רק שבגלל שלא מצאתי עוד אחת למערכת והיא החליטה שהיא רוצה אקסטרה כסף אז השארתי אותה
סוזי אלבז:
 הבנת? כאילו, שילמתי לה על שתיים
לעובדים זרים):
אוקיי, ושלוש שנים שאת הצלחת לקלוט עובדת אחת ואת זקוקה לעוד אחת ולא מצליחה?
סוזי אלבז:
ובמהלך שלוש השנים האלו היו אצלי עשרות
סוזי אלבז:
 זה לא נעים, אני מתביישת לספר
סוזי אלבז:
 אבל להיחשף פיזית מול עובדים זה היה מאוד קשה
לעובדים זרים):
כמה זמן עובדים נשארו בממוצע?
סוזי אלבז:
הגשתי בקשה להעסיק, היו כאלה שנפסלו, ואז כשהם שמעו שהם נפסלו הם עזבו מיידית
לעובדים זרים):
מה זאת אומרת הם נפסלו?
סוזי אלבז:
הם היו יותר מ-15
לעובדים זרים):
אוקיי, זה משהו שהוא קצת פחות רלוונטי לדיון הזה, ברשותך גברתי
לעובדים זרים):
 אני מנסה ללמוד כמה עובדים כן הצלחת לקלוט במהלך שלוש השנים האלה מעבר לעובדת הקבועה?
סוזי אלבז:
אחת
לעובדים זרים):
ומה הסיבה שהיא עברה?
סוזי אלבז:
היא פשוט אמרה שהיא רוצה לעזוב
לעובדים זרים):
וכמה זמן היא בארץ?
סוזי אלבז:
היא הייתה 10
לעובדים זרים):
ולאן היא עברה?
סוזי אלבז:
אני לא יודעת, ניתקתי איתה קשר, אני לא יודעת
לעובדים זרים):
הבנתי
לעובדים זרים):
 ואת מטופלת באמצעות לשכה פרטית נכון?
לעובדים זרים):
והבקשה שלך נמצאת בלשכה הפרטית?
סוזי אלבז:
אבל אין להם מענה
סוזי אלבז:
 אין להם
לעובדים זרים):
 אז אני שואל את מכובדי מרשות האוכלוסין
לעובדים זרים):
 מקרה ראשון שאני שואל, לא יצאתי לשטח
לעובדים זרים):
 מקרה ראשון שאני שואל סותר את כל מה שאתם מסבירים לי
לעובדים זרים):
 בואו תסבירו לי בבקשה מה קורה פה?
משה נקש:
עוד פעם מה, מבחינת הקושי? יש קושי
לעובדים זרים):
לא יודע, לא יש קושי
לעובדים זרים):
 אתה הסברת באופן מאוד מפורט מר נקש, והתשובות שלך בדרך כלל מגובות ורציניות ואותך אני לא בודק אף פעם, לא אותך ולא את עורכת דין משש
לעובדים זרים):
 יש משרדים שאני יוצא איתם לשטח לבדוק
לעובדים זרים):
      עדיין, רק בדיון הזה, לפני כמה דקות אתה הסברת באופן מאוד נחרץ גם לי וגם לחבר הכנסת ביטון שאין שום פניה פתוחה בפריפריה כי יש מענה מלא, כל מי שמגיש בקשה ויש לו זכאות מקבל מענה
לעובדים זרים):
 והנה, אחת ראשונה שאנחנו שואלים שלוש שנים, שלוש שנים
לעובדים זרים):
 עכשיו, הקושי גם מתחלק כי כמה שלא מורכב, יש עוד עובדת איתה
לעובדים זרים):
 אז הנטל מתחלק בשניים
לעובדים זרים):
 הגיעה בחורה הנה מבאר שבע, אני רוצה להמר שאם היא הייתה גרה בסביון או בתל אביב היו עומדים אצלה בתור לראיונות
ענבל משש:
אני רגע אלך צעד אחורה
לעובדים זרים):
הגזמתי טיפה אבל ברעיון, ההיצע היה גבוה יותר
ענבל משש:
אנחנו חושבים, וזה בא לידי ביטוי באמת בעבודת הצוות הבין משרדי שכלל המטופלים בסיעודיים בכל רמות הגיל, בכל האזורים בארץ, אחד שתיים ושלוש, חווים מצוקה וקושי בהעסקת עובדים זרים בגלל האתגרים השונים והקשיים, ומיפינו אותם, ודיברנו עליהם בדיונים הקודמים
ענבל משש:
 אנחנו לא חושבים שאף אחד מהם חווה איזושהי תקופה נהדרת, בטח במצבו הפיזי וכל מה שנדרש ממנו כדי להסתייע בעובד זר, וזה דבר שאנחנו בהחלט ערים לכל המצוקות והקשיים
ענבל משש:
      עכשיו, התקנות האלה באמת נועדו לתת מענה ולחלק את הארץ כדי להקל
ענבל משש:
 קודם כל עובד זר שמגיע לארץ כשהוא חדש, בסדר? הוא מגיע מבחוץ אז הוא מחולק לאחד, שתיים שלוש
ענבל משש:
 הוא חייב לעבוד רק באזור פריפריה אם הוא שלוש
ענבל משש:
 אלא אם כן מה שאמרנו, המטופל נפטר או עבר לבית אבות
ענבל משש:
 אז אני בטוחה שזה לא פשוט וזה לא קל לאתר מטפלת, כי יש כל מיני צרכים שונים, זה לא רק הרצון לגור בפריפריה
ענבל משש:
 יש ילדים בבית, יש מטפלת נוספת, כל מיני דברים שהם מאוד מאוד - - -
לעובדים זרים):
עדיין אני מבקש לדעת, הואיל והלשכות, אדוני וגברתי, עובדות באופן ורסטילי, הן לא מוגדרות רק לאזור גיאוגרפי מסוים
לעובדים זרים):
 איך יכול להיות שניצבת מולנו, מוגבלת ניידות, שלוש שנים בדמעות של - - - מנסה לקלוט עובד, והיא לא מקבלת אפילו הפניה?
ענבל משש:
היא יכולה להזמין עובד זר מחו"ל, אני לא יודעת למה זה לא נעשה
ענבל משש:
 ככל שיש היתר שלא מומש, היא יכולה להזמין עובד זר מחו"ל
סוזי אלבז:
אני רוצה לענות
משה נקש:
אני אחזק את מה שענבל אמרה עכשיו, התשובה למה שאמרת וזה בדיוק מה שענבל אמרה עכשיו
משה נקש:
 כשאנחנו אומרים שאין בקשות פתוחות, בכוונתנו שמי שמבקש להעסיק עובד ולא מצא מהארץ ויש דרך לשכה פרטית הזמנה הוא יכול להזמין מחו"ל
לעובדים זרים):
יפה מאוד, תשובה
משה נקש:
יכול להיות שהיו פה ניסיונות או לא, להביא מחו"ל או למצוא דווקא מישהו ספציפי מהארץ, אבל אתה יודע מה, לא ניכנס למקרה פרטני כזה או אחר
סוזי אלבז:
אני רוצה להגיד מה קרה
סוזי אלבז:
 בעבר הרחוק הזמנתי, הם נטשו, הם פשוט נטשו
לעובדים זרים):
למה?
סוזי אלבז:
הם לא הסבירו
לעובדים זרים):
אני מבקש לדעת האם במהלך שלוש השנים האחרונות את הגשת בקשה?
סוזי אלבז:
להזמין עובד מחו"ל?
לעובדים זרים):
כן
סוזי אלבז:
למה כן?
ענבל משש:
מנגד - - - שניים היו מעל מכסת השנים שהיא כן ביקשה
לעובדים זרים):
100%
סוזי אלבז:
אני אסביר לך
סוזי אלבז:
 כשהם באים לארץ כבר יש להם את כל האינפורמציה מה זה נכה מורכב, מה זה נכה בתפקוד נמוך, גבוה, הם יודעים בדיוק מה הם רוצים
סוזי אלבז:
 יש לי עשרות חברים שעשו את זה בתקופת אחרי הקורונה, ופשוט נטשו אותם
סוזי אלבז:
 אנשים מונשמים
לעובדים זרים):
אז אני רוצה לומר לך משהו, היום על פי התקנות, גברתי, עובד שמגיע לטפל בזכאי על פי מדרג מסוים, על פי הגדרה מסוימת, באזור מסוים, יכול רק, מה שנקרא, להחמיר עם תנאי ההעסקה שלו אם הוא עוזב אותו ולא לשפר אותם
לעובדים זרים):
 ואני מבקש ממך, והנה אני מזמין את עצמי כרגע, תגישי בקשה, אני אדאג שלא תעוכבי
סוזי אלבז:
אני מפחדת
לעובדים זרים):
אבל אני נמצא כאן
לעובדים זרים):
 אני מזמין את עצמי לסייע לך
לעובדים זרים):
 אני מבקש את זה
לעובדים זרים):
 בואי נגיש בקשה, אני אוודא שהבקשה לא תעוכב ותטופל בהתאם לסטנדרטים הגבוהים הנהוגים לאור הצורך הגבוה
לעובדים זרים):
 אני מתחייב בפניך שלא ייווצר מצב שיגיע אליך עובד וינטוש אותך וישפר את תנאי העסקתו
לעובדים זרים):
 אני, אגב, בלי שום קשר נאבק בכאלה ובשאיפה בכלל להרחיק אותם מהארץ
לעובדים זרים):
 אבל לכל הפחות הם לא יעברו לטפל במישהו עם רגל שבורה בכפר שמריהו, לא יהיה כזה מצב
משה נקש:
ההגבלה הגיאוגרפית וההגבלה שאנחנו רוצים להוסיף זה בדיוק ייתן מענה
לעובדים זרים):
זה בדיוק העניין
לעובדים זרים):
 לכן אני מבקש ממנה להזמין
לעובדים זרים):
 ואני מבקש ממך, אנחנו נמשיך איתך את הטיפול אחרי כן, אבל אני לא מתכוון לעזוב את זה
יריב לוין:
כבודו, הקושי של הגברת, יש לה עובדת פיליפינית, אתה לא יכול להכניס בבית אחד מניסיון, אתה לא יכול להכניס שני לאומים בבית אחד
יריב לוין:
 היא צריכה עוד עובד, גם אם היא צריכה להכניס, מהפיליפינים
יריב לוין:
 יש לה כרגע פיליפינית
יריב לוין:
 דהיינו, אני לא מכיר את המקרה, אבל ככה על סמך מעט הפרטים והגברת המדהימה שיושבת, אין מצב שתכניס הודית וזה ישרוד, או נפאלית או אוזבקית, צריך מאותו לאום
סוזי אלבז:
זה לא הקטע, אני מעדיפה מהארץ, יש מאגר
שריי גבאי נוריאל:
היא מעדיפה מהארץ היא אומרת את זה
סוזי אלבז:
אני מעדיפה מהארץ, שהם רואים עם מה הם הולכים להתמודד
סוזי אלבז:
 תקשיב, בגלל, כמו שאמרת, זה לא רגל שבורה או משהו, זה משהו הרבה יותר מורכב
לעובדים זרים):
אין בעיה, הם יודעים לפני כן
סוזי אלבז:
אבל מסתבר שלא
קריאה:
הם לא רוצים להגיע, זו הנקודה
קריאה:
 היום אני מדבר עם מישהו הוא לא מוכן
שריי גבאי נוריאל:
הדבר הזה כנראה ייפתר אחרי שתקנות סוגי המטופלים יעברו
לעובדים זרים):
הם מציגים פה מצב שהוא לא זר לי
לעובדים זרים):
 בראיון העבודה, כשהעובד הפוטנציאלי מראיין את המעסיק ומשפחתו, הוא בוחן לאן הוא רוצה להתמיין, ואני בשאיפה לכך שעובד שלא מעוניין עוד בשלב הריאיון, לעבוד עם מישהו מורכב, כי זה מה שהוא רואיין, הבקשה שלו להתמיין בשנית תתחדש אחרי תקופה ממושכת
לעובדים זרים):
 אחרי שנתיים
לעובדים זרים):
 ואז נראה אותו ממהר להגיד לא רוצה
שריי גבאי נוריאל:
אני יכולה להגיד שהיום, נכון להיום בשימועים שאנחנו עושים, על עובדים שהגיעו לארץ ועזבו רק אחרי תקופה
לעובדים זרים):
לא, שימוע את עושה למי שכבר הגיע
לעובדים זרים):
 אני אומר לעובד שמתראיין
ענבל משש:
אבל זה בדיוק הרעיון לחלק לסוגי מטופלים, את המורכבים ביותר לתת להם - - -
לעובדים זרים):
הם אומרים ש-once כל מי שבקטגוריה הזאת, כמות הראיונות שהוא אמור לראיין כדי לקלוט עובד שיסכים לבוא היא נמוכה בעשרות מונים מאשר מישהו שהוא במקרה פחות מורכב
ענבל משש:
אבל זה גם התיקון של השנים שאנחנו עומדים עליו של מעל שמונה שנים שמיועד אך ורק בוועדה הומניטרית למטופלים קשים
לעובדים זרים):
זה בשביל להשאיר פה, את צודקת לחלוטין
ענבל משש:
הרעיון הוא לתת כמה כלים
ענבל משש:
 זה גם ההגבלה הגיאוגרפית, וגם סוגי המטופלים שיהיו בעזרת ה' במהרה
לעובדים זרים):
זה כלי אחד והוא מדהים
ענבל משש:
וגם הנושא של הוועדה ההומניטרית, ולהיטיב את מצבם המאוד קשה, בסדר? של המטופלים המורכבים
שריי גבאי נוריאל:
אם רגע נעשה סדר, במסגרת תיקון 32 שטיפלנו בוועדה ההומניטרית, עלה שגם צריך בדיוק באלה, בעובדים החוקיים שמגיעים מחו"ל לטפל
שריי גבאי נוריאל:
 וזה בדיוק סוגי המטופלים
משה נקש:
אדוני יושב הראש, אם אני מבין נכון מה שאתה מציע, זה עובד זר שמראש, עוד לפני שבא לארץ, סירב להגיע לאוכלוסיית המורכבים, לא נאפשר לו לבוא למטופל מהאוכלוסייה ה"קלה" יותר
לעובדים זרים):
 בפרק זמן קצוב
משה נקש:
בפרק זמן מסוים
משה נקש:
 אנחנו על זה
משה נקש:
 אפשר לחשוב איך עושים את התהליך
לעובדים זרים):
זאת אומרת שבקשתו תידון אחרי שנתיים
מיכאל ביטון:
לתעדף את אלה שבאים עם הנכונות למורכבים להיתרים שם, על פני אלה שרוצם רק עם מקרים קלים יותר
שריי גבאי נוריאל:
אנחנו רואים שהיום במסגרת ההסכמים הבילטרליים שהם ממש חותמים על נספח שאומרים להם הוא כזה וכזה, וכשהם רוצים להגיע הם מתחייבים להכל, ואנחנו מניחים שגם בסוגי מטופלים כשיגידו לך אתה רוצה להיכנס? זה תלוי בזה, הדבר הזה
שריי גבאי נוריאל:
 והם יגידו לך אתה יכול לעבוד רק אצל מורכבים, הם יגידו כן, הם בדרך כלל אומרים כן
שריי גבאי נוריאל:
 מה ההבדל? שהם יגידו כן והם לא יוכלו אחר כך להגיד לו, כי יהיו את התקנות שאחר כך יגבילו אותו
דניאל פרידמן:
כבודו ,יש פה ברשותך אם תרצה לשמוע עובדת זרה שהייתה רוצה להסביר מנקודת המבט שלה וחבריה איך הם רואים את הדבר הזה? אם תרצה לשמוע
סבינה סינג טאקורי:
שלום לכולם
לעובדים זרים):
שלום סבינה
סבינה סינג טאקורי:
אני עובדת פה 15 שנים עם אותו בן אדם
מיכאל ביטון:
מאיפה את?
סבינה סינג טאקורי:
מנפאל
מיכאל ביטון:
אה, כמו סוסמיתה
מיכאל ביטון:
 יפה מאוד
סבינה סינג טאקורי:
נכון
סבינה סינג טאקורי:
 איך אני רואה ודרך חברים שלי, זו הבעיה פה כי המדינה נותנת לעובדים זרים להחליט ולא המדינה אומרת מה לעשות
סבינה סינג טאקורי:
 כמו שהולכים לעבודה עם בן אדם קשה, נכה, שולחים, מסתכלים ואם לא מתאים אומרים לו זה לא מתאים לנו
סבינה סינג טאקורי:
 אז זו בעיה, זה איך שאני רואה את זה
סבינה סינג טאקורי:
      אני חושבת שאם המדינה אומרת שאתם באים לעובדים סיעודיים, אם לילדים תעבדו עם ילדים, אם לבית אבות תעבדו בבית אבות, אם למישהו עובד רגיל, הוא הולך רק ללכת איתו, אז זאת העבודה
סבינה סינג טאקורי:
 והבעיה פה היא גם כסף
סבינה סינג טאקורי:
 אתם נותנים אותה משכורת ואפילו למי שיש לו כסף נותנים לו יותר כסף ונוח לו לעבוד, וזה מה שאני רואה הרבה, וגם פה הבעיה, כי מותר פה, וזה לא חוקי, הם אומרים כמה כסף הם רוצים
סבינה סינג טאקורי:
      יש לי המון חברים שאני לא רוצה להגיד שמות, אומרים שאני הולך לעבוד ומרוויח ביום 400 שקלים, ומה הם אומרים לי? אה, אתם עובדים קשה, למה אתם לא עושים ככה? אתם צריכים לבקש עוד כסף
סבינה סינג טאקורי:
 אבל אני גם באה פה דרך בן אדם, אני לא באה לנצל את האנשים, וגם למדתי בנפאל, הייתי מהנדסת ואני יודעת כמה כסף קיבלתי, ופה אני מקבלת כסף טוב
סבינה סינג טאקורי:
 יש לנו שני עובדים
איתן לבני:
פי 45 לפי השכר הממוצע ולפי שכר הממוצע
איתן לבני:
 לפי התנאים הסוציאליים
איתן לבני:
 כלומר אין פה שום פגיעה, גם תוריד להם את הפנסיה וגם תוריד להם עוד הטבות, אין שום פגיעה
מיכאל ביטון:
היא אמרה, יש לה הכרת הטוב
מיכאל ביטון:
 היא אמרה משכורת טובה
סבינה סינג טאקורי:
כן
סבינה סינג טאקורי:
 קחו את המשכורת ותחלקו למי שעובד קשה תתנו יותר, ומי שהולך רגיל ורק צריך ללכת איתו ולא מקרה מורכב, תתנו לו פחות
סבינה סינג טאקורי:
 תעשו קטגוריות ותחלקו, העובדים באים ואתם תעבדו פה
מיכאל ביטון:
טבלת השכר של עובד זר תהיה לפי המשימה שלו?
סבינה סינג טאקורי:
תהיה לפי האם העבודה קשה או קלה
לעובדים זרים):
הגדרה קטגורית את זה צריך לבדוק מול ביטוח לאומי
ענבל משש:
בסדר, היום יש חוק מינימום, אין מעבר לזה
ענבל משש:
 זה תלוי לרצון הצדדים, אנחנו לא יכולים להתערב
מיכאל ביטון:
מינימום פלוס הטבה
ענבל משש:
אז אדוני היה מציע מה? שאני אקבע אם היום מטופל מורכב משלם 5,000 אז אנחנו נציע שהוא ישלם 7,000 שקלים? ואיך יעמדו בפריפריה בסכומים האלה?
מיכאל ביטון:
השאלה היא - - - במינימום
ענבל משש:
הגמלה, ביטוח לאומי ושכר משרד העבודה
ענבל משש:
 אבל צריך להיזהר מזה כי למטבע יש שני צדדים, ואם אתה תקבע תקרת שכר שגבוהה יותר ממה שמשלמים היום, אז יצא שכרנו בהפסדנו
ענבל משש:
 מי ישלם את זה? המוגבלים ישלמו את זה
לעובדים זרים):
לא, זה ברור שלא
לעובדים זרים):
 טוב ברשותכם, אנחנו מיד חוזרים לסבב
לעובדים זרים):
 אני תכף אמשיך להקשיב לך
לעובדים זרים):
 אני מבקש לתת את רשות הדיבור לחברי חבר הכנסת עטאונה
ענבל משש:
אבל המטופלים ישלמו את הכסף הזה
ארז כהן:
בפועל אנחנו גם ככה משלמים יותר כי אין לנו ברירה
ארז כהן:
 שמי ארז, סליחה שהתפרצתי
ארז כהן:
 בפועל, אנחנו גם ככה משלמים יותר, הנכים הקשים, אחרת עוזבים אותנו, זאת הדרך היחידה להשאיר עובדים, זה בתנאים והטבות מופלגות שאנחנו נאלצים לקרוא לזה דמי אני לא יודע מה, בונוסים, או שיש כאלו שקוראים לזה סחיטה או אני לא יודע מה אבל זאת הדרך היחידה
ענבל משש:
אפשר לדעת על כמה עומד השכר היום?
קריאה:
7,000 שקלים
ארז כהן:
הנה סוזי אמרה, היא משלמת לעובדת שלה כפול
ענבל משש:
כמה זה? אתם אומרים שמשלמים יקר, אז רצינו לדעת כמה? בונוסים וכל מה?