GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק מודעי:
לא, אתה יכול לבטל לו את האשרה זאת הזכות שיש לך, אבל בשום פנים ואופן לא בחוק ולא אמנה הבינלאומית
אליהו מרידור:
אז אני מעביר שאלה ליעוץ המשפטי, אני מבקש לדעת האם יש דרך לאכוף את זה ולעקוף את זה ולחייב את העובד לרכוש כרטיס טיסה חזור
יריב לוין:
זה לא כדי להישאר לעבוד, להכריח אותו לעבוד, זה לעזוב
אליהו מרידור:
בדיוק, אני מבקש לדעת אם במסגרת המגבלות ניתן לחייב את העובד לרכוש כרטיס טיסה חזור פתוח שיופקד באיזשהו גוף כאן או אצל המעסיק וברגע שהעובד מפר את התנאים הוא פשוט עולה על מטוס בחזרה לארץ המוצא עם כרטיס שהוא קנה מבעוד מועד
אליהו מרידור:
     זאת לא ערבות, הוא אמור לממן את דרך חזרתו
יצחק מודעי:
בהסכמים הבילטרליים, מופיעה שם ההתייחסות אבל בשום פנים ובשום צורה אסור להתנות לעובד שום הכרה בעבודה כתנאי או כערבות, אנחנו חתומים על אמנה בינלאומית ואסור להפר אותה
יצחק מודעי:
     לעובד יש מספיק דרכים, איזה סנקציות לנקוט ולא בשום פנים ואופן לגרום לו לקבל איזושהי ערבות, זה יזיק מאוד מאוד שגם ככה מתנפלים עלינו שאנחנו מנצלים עובדים פלסטינאים שזה לא נכון ועוד דברים אחרים, אני חושב שלא כדאי להיכנס לנקודה
יצחק מודעי:
     יש מספיק דרכים להעמיד עובד בדרך הזאת כדי לא לתת לו להישאר פה או לצאת החוצה, אזור להיכנס לשום תהליך של לקבל מהעובד ערבות על זה שהוא יקבל התניה כדי לעבוד פה
אליהו מרידור:
טוב אז אני שומע את עמדתך אדוני ועדיין אני אומר לפני שאני מעביר לנציג האוצר את רשות הדיבור בשביל להתייחס לנושא הקודם
אליהו מרידור:
     עדיין אני אומר ומבהיר את גישתי כיושב ראש הוועדה, אני שואף בכל שאיפה אפשרית, למלא את החסר בהבאת עובדים לכלל הענפים, שבהם אין ידיים ישראליות עובדות
אליהו מרידור:
     כמו שאמר שר החוץ, אנחנו כמובן מקדשים את הצורך לתת יחס וכבוד ושכר הולם לאותם עובדים זרים, וכל זאת שנייה אחרי שבאמת אנחנו ממלאים את הצורך של המעסיקים, הבאת עובד זר ממדינה כלשהי ידידותית ככל שלא תהיה, היא לא המטרה שלנו היא האמצעי
אליהו מרידור:
     המטרה היא לתת מענה למעסיקים, בחקלאות בבנייה, במלונאות, במסעדנות ובסיעוד
אליהו מרידור:
 כשהכותרת היא סיעוד, קודם כל שיתנו את מה שצריך למעסיקים שהם סיעודיים ובני משפחותיהם ולצד זאת הם יקבלו את התנאים המגיעים להם ואנחנו נדאג בקנאות שהם יקבלו אותם
אליהו מרידור:
     אני רק אומר, מי שהגיע בידיים לא נקיות ומגיע לעשות עושר שלא ביושר על גבי אותם אנשים שהם מוחלשים - ברוב המקרים אני לא אתן להם יד רק בגלל שאני לא רוצה להבריח אותם מכאן או רק בגלל שיש כל מיני הגבלות
אליהו מרידור:
 אני אלמד את ההגבלות, ואדע להתמודד איתן משפטית ואדע לעקוף אותן ואתן בטוחה למעסיקים שלא יספסרו אותם ולא יונו אותם
אליהו מרידור:
 ולא יתכן שעובד מגיע לבחור סיעודי, לא משנה אם צעיר או מבוגר, שלושה חודשים הוא מחכה לו כדי שהוא יגיע ואותו עובד שהוא מגיע הוא יודע שהוא רק תחנת מעבר כי הוא בדרך לווילה בכפר שמריהו כי הוא בדרך להיות גנן או מטפל בילדים
אליהו מרידור:
 אני לא אשלים עם זה וכל מה שאני אוכל לעשות בשביל להצר את צעדיהם אני אצר את צעדיהם ואם הם מבינים את זה דרך הכיס אני אעשה את זה דרך הכיס
יצחק מודעי:
אדוני היושב ראש, אתה יושב ראש הוועדה, אתה חבר כנסת מכובד מאוד, אני רואה את העבודה אבל יש לקונה אחת
יצחק מודעי:
 יש חוק שהעבירו אותו, שעובד רשאי לעבור ממעסיק למעסיק בלי להודיע לאף אחד, יש חוק, העבירו את זה
אליהו מרידור:
אדוני צודק, הוא לא יכול לעשות את זה כמה פעמים שהוא רוצה
יצחק מודעי:
אין הגבלה, לא הגבלתם אותו
אליהו מרידור:
כמובן שישנה הגבלה, הוא מוגבל בפרק הזמן שהוא יכול לעבור בין עבודה לעבודה ובמספר הפעמים באותו מקטע זמן שהוא יכול לעבור בין עבודה לעבודה, ואני אומר לך אדוני, אתה לחלוטין צודק ואחת הלקונות שאני בא להתמודד איתן ולהתמודד איתן זאת הלקונה שאדוני מדבר עליה
אליהו מרידור:
     בכל מקרה כל הנושא הזה ידון מחר בוועדה שכינסנו לטובת העניין, אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לנציג האוצר מר רום, לאחר מכן כחובה מוסרית ואפליה מתקנת מהדיון הקודם אני מבקש להעביר את רשות הדיבור ליריב ואז נמשיך הלאה, בבקשה
רום בר-אב:
תודה רבה, בהתייחס לאמירות שנשמעו על תנאי העובדים חשוב לי להבהיר דברים שנאמרו פה בתצורות שונות על ידי גורמי המקצוע מהממשלה בוועדה
רום בר-אב:
     חוקי העבודה בישראל הם חוקים טריטוריאליים והם לא מבחינים בין אוכלוסייה אחת לאוכלוסייה אחרת, ולכן ברגע שיש פה עובד שעובד בענף מסוים ולא משנה מה מדינת המוצא שלו חוקי העבודה חלים גם לעין, זה נכון לפנסיה זה נכון לשכר מינימום ולכל חוק שנבחר פה
אליהו מרידור:
אני מבקש לדעת אדוני באמצעות היועצים המשפטיים, האם ניתן לסכם בחתימה על הסכמים בילטרליים עם מדינה חדשה להתנתק מההסכמים הקודמים והשגיאות שנפלו בהם ולבדוק אפשרות שלדוגמא הפנסיה שתשולם להם תשולם בהתאם לארץ המוצא שלהם כי שם הם הולכים להזדקן, זאת סתם לקונה
אליהו מרידור:
 אנחנו חיים איתה כאילו זאת גזירת גורל
יסמין פרידמן:
לא הבנתי
אליהו מרידור:
אני אסביר, היום המצב הוא כזה שעובד זר שמגיע לכאן התנאים הפנסיוניים שמשולמים לו הם כמו לעובדים בארץ
יסמין פרידמן:
ואתה אומר אחרי שהם עוזבים את המשפחות שלהם, את הילדים שלהם, את הנשים שלהם ואת החיים שלהם
אליהו מרידור:
הם מקבלים על זה כסף
יסמין פרידמן:
באים להחליף טיטולים להורים שלנו, אתה אומר בוא נצמצם להם שהם יקבלו את הפנסיה בארץ המוצא, הפנסיה העלובה הזאת הרי למה הם מקריבים את החיים שלהם כדי לשדרג את הילדים שלהם
יסמין פרידמן:
 אתם צריכים לכבס את זה לא לעשוק אותם, אני אומרת את דעתי וכך זה צריך להיות
אליהו מרידור:
אז חבל שדעתך לא נשמעה בדיונים הקודמים שמפאת קוצר הזמן לא יכולת להגיע
יסמין פרידמן:
לא מפאת קוצר הזמן; מפאת זה שיש עוד דיונים במקביל
אליהו מרידור:
זה מה שאמרתי, מפאת קוצר הזמן בשל התחייבויות בוועדות אחרות, גם אני נקרע בין ועדות ואני מפספס הרבה ועדות שאני רוצה לקחת בהן חלק כחבר ולא מצליח, מכיוון שאת לא מספיקה להגיע לכאן אז את לא חשופה לדיונים שהיו סביב הנושא הזה
אליהו מרידור:
     ואני אומר לך כהגדרה, ואני לא רוצה לבזבז את הזמן כי אני מחויב להחזיר את האולם עד 11:15
אליהו מרידור:
 אני אומר כזה דבר, עובד שמגיע לעבוד בארץ עוזב את משפחתו, את תרבותו, חברתו וסביבתו הטבעית
אליהו מרידור:
 לא פשוט, שלב מאתגר בחיים שלו עם המון מחויבויות והקרבה מטורפת, בשביל זה הוא מקבל פה בארץ הרבה-הרבה יותר, אבל הרבה יותר מאשר הוא יכול להשתכר במדינת המוצא שלו, זו הסיבה שלשמה הוא מגיע ואת זה אנחנו משלמים לו
אליהו מרידור:
     אני אומר שממצב שקשיש צריך לקבל מענה והוא הופך להיות עובד של אותו עובד בהרבה מהמקרים עד כדי כך שהוא שואל את עצמו אם בחורף אני מדליק מזכן או לא, האם אני קונה תרופה או משלם לו את יום העבודה הנוסף שאני זקוק לו, פשוט, לא פחות ולא יותר
חנן טל:
קצבת זקנה של 2,200 ₪
אליהו מרידור:
אני מזמין אותך להסתובב איתי בבתים של קשישים שתראי באילו תנאים הם צריכים לחיות
יסמין פרידמן:
אדוני יושב ראש הוועדה תאמין לי מאיפה שאני מגיעה וההיסטוריה שלי אני יודעת טוב מאוד איך קשישים חיים
יסמין פרידמן:
 אבל אני לא חושב שזה יעבור את הייעוץ המשפטי תסכימי איתי גבירתי היועצת המשפטית, לא נראה לי שזה חוקי
קריאה:
רק שזה מדובר בחמש שנים ולא בשלושים שנה, האשרה היא ל- 63 חודשים
שושנה שטראוס:
חשוב להבין שזה דבר שעולה לפעמים פה בדיונים, הנושא של מכסות עובדים זרים והנושא של תנאי העבודה של העובדים הזרים הם לא יצור שבהסכמים הבילטרליים, ההסכמים הבילטרליים זאת מסגרת להבאת העובדים, אבל תנאי ההעסקה והמכסות הם לפי החוק או החלטות הממשלה בישראל
שושנה שטראוס:
     אם רוצים לשנות משהו, השינוי צריך לבוא בתוך החקיקה או החלטות הממשלה תלוי במה מדובר
יסמין פרידמן:
זאת אומרת, ברגע שהם מגיעים ארצה חלים עליהם חוקי העבודה שחלים על כל אחד
אליהו מרידור:
חוקי העבודה לא ההפרשה
יסמין פרידמן:
הפרשה זה חלק מחוקי העבודה
אליהו מרידור:
לפני שהגעת לכאן דובר על מצב הזוי שאנחנו מכירים אותו, דיבר על זה שר החוץ, מצב שבו השתרשה תופעה שביום בחירות במדינת ישראל, עובד זר לא עובד ומקבל שכר כי הוא ביום שבתון או עובד ומקבל שכר כפול
אליהו מרידור:
     למה? כי אני ואת אמורים ללכת להצביע הוא לא מצביע אבל הוא מקבל יום שבתון, וביום העצמאות שלי הוא מבקש יום שבתון
אליהו מרידור:
 לאן אנחנו הגענו, מה לו וליום הבחירות שלי במדינה, למה אני אמור לשלם לו את זה
יסמין פרידמן:
כי אתה צריך אותו, כי המדינה תקרוס בלי עובדים זרים
אליהו מרידור:
ואני אומר שהגישה הרופסת הזאת הובילה אותנו למצב הזה ולשמחתי אני יושב ראש הוועדה ואני משמיע את קולי וזה לא ימשך
רום בר-אב:
כפי ששושנה אמרה, החוקים חלים פה על כל סוגי העובדים, ולכן אין אפשרות לשנות את זה במסגרת
אליהו מרידור:
האם תשלום פנסיה הוא במסגרת חוק?
רום בר-אב:
נכון הוא במסגרת חוק ולא במסגרת ההסכם
יצחק מודעי:
לא, סליחה, פנסיית חובה במסגרת החוק, ההסכם הקיבוצי מאפשר להם מעבר לפנסיית חובה
יצחק מודעי:
     ההסכם הקיבוצי שקיבל צו הרחבה ששר העבודה והרווחה - - -
רום בר-אב:
ההסכם הקיבוצי חל על כל העובדים בענף ללא הבחנה בין סוג העובד על פי חוק
יצחק מודעי:
לכן זו תוספת, זו לא רק פנסיית חובה זו פנסיה מקיפה עם התנאים של ההסכם הענפי שקיבל צו הרחבה ששר העבודה חתם עליו
רום בר-אב:
מה שחשוב להגיד זה שאם אני שם בצד את האפקט של השכר שנובע מביקוש והיצע של עובדים, עלויות העסקה של עובד זר הן יותר נמוכות מעלויות העסקה של עובד ישראלי ולכן הפתרון הוא כפי שאמר יושב הוועדה בתחילת הדיון, ככל שההסכמים הבילטרליים יתקדמו יהיו יותר הסכמים והיצע העובדים יגדל, כך דרישות השכר יתמתנו ואיתן גם עלויות ההעסקה
אליהו מרידור:
ובמקביל לזה משרד האוצר צריך לסייע לנו להגדיל את המכסות כך שיהיה היצע גבוה יותר ושלא יספסרו את המעסיקים, וכאן אנחנו זקוקים לכם
רום בר-אב:
אז אני חושב שצעד אחד לפני, א' בענף הסיעוד שעולה פה בדיון כמה וכמה פעמים ובצדק, בענף הסיעוד הביתי לא קיימות מכסות ולכן פה אין מגבלה כזו
יריב לוין:
רום אתה טועה, יש מכסות אני לא יודע מאיפה הבאת את הנתון הזה
רום בר-אב:
לא, יש מגבלה על מספר העובדים
יריב לוין:
זאת מכסה
רום בר-אב:
לא זאת לא מכסה
יסמין פרידמן:
אז למה אתה מתכוון במכסה?
רום בר-אב:
בכל ענף יש מכסה שמגבילה את כמות העובדים שיכולים לעבוד במדינת ישראל בענף הזה
רום בר-אב:
 לדוגמא בענף הבניין, בענף החקלאות וכן הלאה
רום בר-אב:
 בענף הסיעוד הביתי אין מכסות
יסמין פרידמן:
זאת אומרת כל מי שצריך יכול לקבל אישור?
רום בר-אב:
עובדי רשות האוכלוסין יכולים לחדד את המגבלות אם אנחנו מעוניינים בכך אבל ברמת העיקרון כן
רום בר-אב:
 מה שאני רוצה להגיד זה שהמגבלה אפקטיבית היום בהרבה פעמים זה באמת ההסכמים הבילטרליים ולכן אני חושב שקידום הסוגיה הזו והגדלת היצע העובדים עשויה לגרום באופן משמעותי להפחתת עלויות ההעסקה
אליהו מרידור:
 בבקשה מר יריב, שם, ותפקיד
יריב לוין:
תודה רבה על רשות הדיבור
יריב לוין:
 שמי יריב שוריאן, אני בעלים של לשכה פרטית בעשרים ושלוש השנים האחרונות, יו"ר של עמותת אחיעוז שמאגדת מעל 50 לשכות פרטיות מתוך 92 שיש היום בתחום, לשכות פרטיות לסיעוד, אנחנו נקראים חברות כוח אדם
אליהו מרידור:
יש חברות כוח אדם סיעודי ויש לשכות פרטיות
יריב לוין:
אנחנו עובדים תחת נוהל לשכות פרטיות תחת רגולציה של רשות ההגירה והאוכלוסין, אנחנו מתעסקים בתיווך טיפול והשמה של עובדים זרים אנחנו לא המעסיקים
יסמין פרידמן:
בכל התחומים?
יריב לוין:
אני מתעסק רק בסיעוד 23 שנים
יסמין פרידמן:
סיעוד פרטי?
יריב לוין:
סיעוד בבית, זה סיעוד ביתי, לא מוסדי
יריב לוין:
 אני חייב לדבר קודם כל בשם כלל הלשכות הפרטיות ולהגיד שאנחנו מאוד פרו הנושא הגיוס הבילטרלי, הם אלו שנמצאים בפרונט 24/7 גם בזמן הקורונה שפקדה את שערנו ללא שום תקצוב מאף גורם במדינה, מהשישים שקלים פלוס מע"מ שאנחנו גובים מהמעסיקים המטופלים הסיעודיים
יריב לוין:
     עם זה המשכנו להחזיק לשכות פרטיות ולהמשיך ולתת שירות ואני לא זוכר שהייתה נטישה או איזושהי בעיה של עובדים זרים גם בימים כשהפריפריה לדוגמא, יישובי עוטף עזה וכאחד שמחזיק סניף באשקלון כחלק משלושה סניפים שאני מחזיק
יריב לוין:
 דאגנו לדבר תוך כדי ההתקפות ובכל הקסאמים ולדאוג שהעובדים הזרים לא ירימו את רגליהם ויברחו ויינטשו לנו את המטופלים הסיעודיים
יריב לוין:
 ככלל, חשוב מאוד להבחין בין סיעוד לבנייה, לחקלאות, והיושב ראש עושה זאת בצורה טובה מאוד
יריב לוין:
      יש שני תנאים עיקריים כדי שהנושא הבילטרלי יצליח, מכירים את משנתי אנשי רשות ההגירה
יריב לוין:
 שני התנאים העיקריים זה קודם כל מקצועיות, אם דורשים שניתן סיוע ואני יכול להעיד על עצמי כאח לבחור סיעודי שנפגע בתאונת דרכים מאוד קשה, יש לי בת חולה טרשת נפוצה, היה לי אבא סיעודי שסעד אותו עובד זר מעל שמונה שנים, ויש לי עוד מעל 2,000 מטופלים שאני רואה בהם כבני משפחה ואני קשוב להם בכל רגע נתון 24/7, ואני מדבר גם על שיחות טלפון בימי שישי אחרי כניסת שבת ולפני כניסת שבת
יריב לוין:
     שני תנאים העיקריים הראשון זה מקצועיות וזה הכי חשוב והדבר השני זה תקציב, תקציב אנחנו נמשיך או אני אפרט על זה לקראת הסוף כי זה יותר קשור למשרד הכלכלה, אני אדבר על הנושא המקצועי
יריב לוין:
     יש שתי שיטות גיוס עובדים זרים, גיוס פרטי כמו שציינה גברת שטראוס היקרה ויש גיוס בילטרלי, אני אדבר קודם כל על הגיוס הפרטי כי זה היה מנת חלקנו עד לפני שנתיים בערך, שם יש לנו את האופציה לדבר עם העובדים, יש לנו את האופציה לרכוש את כל המידע או לקבל את כל המידע על העובד
יריב לוין:
      יש למשפחה אופציה לראיין את העובד, יש לנו אופציה אפילו לעשות ראיון וידאו להראות הנה פה אתה הולך לישון, זאת הגברת, זה הילד עם הצרכים המיוחדים שלעיתים המראה הוא דיי מרתיע ואנחנו לא רוצים שההלם הראשוני שלו יהיה כשהוא ינחת או יגיע לבית המטופל
יריב לוין:
 אנחנו קדם ההגעה שלו לארץ מראים לו על מה מדובר, מראים לו גם אם זה קשיש שצורח, אם צריך הרמות מיוחדות אם צריך שאיבות, כל סוג של טיפול אנחנו מסוגלים להראות זאת לעובד טרם ההגעה שלו לארץ
יריב לוין:
     אנחנו מסוגלים גם לבקש מאותה חברת כוח אדם שמולה אנחנו עובדים בחו"ל לדוגמא אם אני צריך שההרמה של המטופל תהיה הרמה ספציפית עם מנוף, אם צריך לעשות שאיבה אם צריך לעשות כל טיפול כזה או אחר שהוא לא בסטנדרט של רק להחליף טיטול, אנחנו יודעים לדרוש את זה מהעובד שיעשה הכשרה טרם ההגעה אני יכול להגיד לכם שאני כמשרד גם מגבה את הדברים
יריב לוין:
     אם לדוגמא אני צריך לראות שעובד מסוגל להרים מטופל ששוקל מאה ק"ג בידיים כי המשפחה אסרה שיהיה מנוף או שבעים ק"ג אז אני מבקש מאותו עובד או עובדת שיעשו לי סרטון וידאו וימחישו לי שהם באמת מסוגלים
יריב לוין:
     לעיתים זה לוקח יום, יומיים, שלושה עד שמגיעים לאיזשהו מוסד סיעודי על מנת להמחיש את זה אבל זה חלק מהעשייה שלנו בגיוס הפרטי
יריב לוין:
 מעבר לזה שאנחנו גם משתדלים לתהות על קנקנו של העובד, הן מבחינת דפוסי התנהגות שלו, שפת הגוף שלו, המהירות שהוא עונה לשאלות, אופי של העובד, אנחנו כמובן גם עושים תאום ציפיות מול המשפחה
יריב לוין:
     כשאתה מביא עובד מהודו לדוגמא, הריחות של הבישולים, לא בכל בית בישראל יכולים לעבור את הכניסה של הדלת, אנחנו משתדלים כמה שיותר לסגור ולעשות תאום ציפיות בין העובד לבין המשפחה, זה לגבי הגיוס הפרטי
יריב לוין:
     לאט, לאט קורם עור וגידים הנושא הבילטרלי ואנחנו מאוד מברכים על כך, פה לא בא לידי ביטוי שום דבר מהעשייה המקצועית שלנו, אני רק רוצה לציין ולומר טרם הזמנת עובד, ולא משנה באיזו שיטת גיוס הלשכה הפרטית, אנחנו, מחויבים להגיע לביתו של המטופל לאבחן את הצרכים שלו לדבר אתו ולעיתים, אני יכול להגיד לכם, שעם כל הכבוד שיש מטופל בבית אנחנו מזהים שהבעייתיות תהיה מול אשתו או מול בני המשפחה בהתנהלות מול העובד הזר
יריב לוין:
     מאוד חשובה פה המקצועיות, הדבר לא בא לידי ביטוי בנושא הגיוס הבילטרלי, אני אנסה רק לתמצת בשתי מילים
משה נקש:
גם בבילטרלי אתה בא לביקור טרום ההשמה
יריב לוין:
בלי קשר, אמרתי בתאום הציפיות מול העובד, אנחנו מבחינתנו עושים את כל העבודה ועושים אותה מעל ומעבר
יריב לוין:
 כשאני בא ורוצה להתאים עובד זר מהבילטרלי עומד לפני אתר אינטרנט שמתוכו אני יכול לבחור מבין כמה מאות עובדים, על פילוח מסוים שגם שם הנקודות לפילוח הן לא בהכרח מספקות
יריב לוין:
     לדוגמא אני לא יכול לעשות פילוח לפי גיל, אני יכול לפי מין, ארץ לאום, גובה, משקל, רמת ידיעת האנגלית שלו לפי איך שהוא מצהיר שהרבה פעמים זה לא תואם למה שאתה רואה בראיון עצמו, אני מדבר במיוחד כרגע על סרילנקה שהיא כרגע המדינה היחידה שמולה אנחנו יכולים להתנהל
יריב לוין:
     ואתה צריך לעשות תאום ציפיות מעבר לכתוב כי גם לעובד בגיוס הפרטי וגם לעובד בגיוס הבילטרלי אתה שולח תיאור תפקיד אבל אין תחליף לשיחה עם עובד לתהות על קנקנו שהמשפחה גם תוכל להתרשם ולשאול אותו, הנה זה אבא וצריך לקום שלוש פעמים בלילה, לראות את שפת הגוף
יסמין פרידמן:
אי אפשר לפתור את זה? זה לא נראה לי מסובך
אליהו מרידור:
זאת שאלה שהעברתי לרשות האוכלוסין לעניין החלת מדיניות שבה יתנהל זום בלייב בתקשורת של הסכמים בילטרליים
יריב לוין:
אני רוצה רק להדגיש שיטת גיוס עובדים כללי, בשום שיטת גיוס לא קיים גיוס רק על סמך ראיון, אני אשאל את כבוד היושב ראש שאלה או כל מי שיחפוץ פה ויענה עליה, האם לביתכם הייתם מכניסים עובדת ניקיון לשלוש שעות בשבוע רק על סמך ראיון מוקלט?     אני אלך עם זה צעד אחד קדימה, האם הייתם לוקחים מטפלת לשעתיים לאחד מילדכם לשעתיים בשבוע לשלוש פעמים בשבוע, רק על סמך ראיון מוקלט
יסמין פרידמן:
כולם פה לדעתי מקבלים את הטענה שלך ולכן יושב ראש הועדה ביקש לבדוק את נושא הזום, כלומר אנחנו מסכימים אתך
יריב לוין:
השאלה ששאלתי, חדשות לבקרים את רשות ההגירה, הכיצד יתכן שאני מכניס לקודש הקודשים של אדם סיעודי, ואני יכול לדבר שוב בשמי כי יש לי אח סיעודי מעבר למטופלים, איך אפשר להכניס לבית שיש בו אישה ילדים, כל עולמך, רק על סמך ראיון מוקלט
יריב לוין:
     אני יכול להגיד לכם שאיכות הראויות לא תמיד ברמה סבירה, לעיתים קשה מאוד, מי שאוזנו לא רכישה למבטא ההודי או הסרילנקי, גם למבטא הפיליפיני, המבטא האנגלי שלהם מאוד מתקשה
יריב לוין:
     אני יכול להגיד לכם שיש לי אוזן מאוד רגישה, בכל זאת אני עושה זאת מעל שני עשורים אז אני כן יכול להיכנס לזה אבל כשאתה רוצה להראות את הריאיון למשפחה, המשפחה לא מצליחה להבין כלום, מעבר לתנועות הגוף של אותו עובד שהוא בדרך כלל מאוד לחוץ, וחצי מהריאיון הוא מודה למדינה שלו שדאגה לשלוח אותו או לזמן אותו לראיון, אלה הדברים שעומדים לנגד עינינו, חשוב מאוד להבין שתחום הסיעוד, מה שאני עוסק בו מבוקר עד לילה הוא תחום של שידוך
יריב לוין:
     אני בגדול שדכן לגיל הזהב, ולמטופלים סיעודיים, כדי ליצור ולקחת את האחריות מגלגלים את כל האחריות אלינו הלשכות הפרטיות, עובד שלא עובד נשאר אצלי ברשימת הצפים הוא מופיע אצל כעובד מובטל אף על פי שאותו עובד כרגע מחפש לעצמו עבודה, אין שום סנקציה, לא שאני מחפש להיות אדם שמטיל סנקציות על אנשים, לא לשם כך הקמתי את החברה, הקמתי את החברה על מנת לסייע לאוכלוסיית הסיעודיים אבל אין שום כוח ללשכות, אין שום סמכות ללשכות הפרטיות וכל האחריות מגולגלת אלינו
יריב לוין:
     אני רק אתן דוגמא, עם כל זה שאנחנו לא מעסיקים בתחום הסיעוד, אני יושב עם ערבות בנקאית של 600,000 ₪ טבין ותקילין שרשות ההגירה יכולה לחלט בכל רגע נתון על סמך שיקול דעת כזה או אחר אף על פי שאין עדיין תקנות לחילוט הערבות אני מחויב לתת 600,000 ₪ ערבות בנקאית
יריב לוין:
     מנגד חברות הסיעוד, אלה שעובדות תחת מכרז של ביטוח לאומי ושם מתגלגלים סדר גודל של מעל 13 מיליארד שקלים הערבות הבנקאית שלהם 50,000 ₪
יריב לוין:
     שימו לב לעיוות שנוצר, אני יכול להגיד לכם, עברתי כמה וכמה גלגולים בתחום הסיעוד, התחום הזה עבר רפורמה ברובה חיובית, יש הרבה תיקונים לעשות בשיטה הנהוגה היום שפוגעת פר אקסלנס באוכלוסיית המטופלים הסיעודיים
יריב לוין:
     אף אחד לא רוצה להזדקן ולהיות תלותי באדם, תאמינו לי זה לא משאת ליבו של אף אחד מהיושבים פה אבל כולנו רוצים שאם נגיע לרגע הזה, ובסיעוד אין אפליה, וסליחה שאני אומר: הצרכים של חבר כנסת והצרכים של אדם מהעשירון התחתון - הריח הוא אותו ריח, הקושי הוא אותו קושי, להתעורר בבוקר ולהיות תלוי באדם זה דבר נורא
יריב לוין:
     יש לי אח שמייחל לעצמו למות בשווייץ, אחי הגדול, הוא לא מסוגל לחשוב ולו לרגע שמחר בבוקר הוא צריך להתפנות וזה תהליך שלוקח לו שלוש שעות ואני לא אתחיל לתאר פה תיאורים עסיסיים איך זה להתפנות בבוקר שאתה צריך את עזרתו של אדם שיעשה 'כפפה', זה נקרא 'כפפה' בשפה המקצועית, כדי שאתה תוכל מה שאנחנו עושים כולנו תודה לאל כדרך הטבע
יריב לוין:
     זה חשוב לי שתשימו לנגד עיניכם, מדברים פה על בנייה, מדברים פה על הזכויות של זוגות צעירים, יש דבר אחד שאתם שוכחים, יש זכות אחת לכל אדם והזכות היא לחיות בכבוד, לקום בבוקר ולקבל את הטיפול הראוי לו ולא מחשש שהעובד יגיד לו שאם לא יעלה את השכר אז אני אקום ואלך ואם לא תעשה דבר כזה או אחר אני אקום ואלך והחשש הזה הוא מנת חלקם ואני בטוח שחברי אלכס שנמצא פה ואנחנו עושים הרבה דברים משותפים ואנחנו ראויים הרבה דברים עין בעין
יריב לוין:
     הצורך הזה הוא צורך בסיסי של כל אדם מדינה הזו, אני נמצא בתחום הזה, מספיק שנים בשביל להגיד לכם התחום הזה עבר תהפוכות גם אנשי רשות ההגירה מנסים לתת פתרונות לבעיות, אבל לצערי אנחנו אלה שעושים ועוסקים במלאכה ביום יום לא נועצים בנו מספיק
יריב לוין:
 אנחנו אלה שיודעים, לא תמיד, לפעמים אנחנו מסתכלים על זה בעין אינטרסנטית זה נכון
אליהו מרידור:
אני מאוד מודה לך ואני מודה לך על הסבלנות שהטרחת גם בדיון הקודם, דבריך יוצאים מהלב, אין מי שיכול להישאר אדיש למשמע הסקירה שלך, שהיא אותנטית, היא מקצועית והיא מכירה את האתגרים ממקור ראשון, ישר כוח
אליהו מרידור:
     אני בכל זאת לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לחברי חבר הכנסת אלון שוסטר שממתין בסבלנות אני מבקש לקבל את התייחסות רשות האוכלוסין לעניין הריאיון בזום קודם כל
שושנה שטראוס:
תודה רבה, כשאנחנו מדברים על דרך המיון של העובדים הזרים, סיעוד והסכמים בילטרליים או במיונים הפרטים קודם צריך להבין ששיטת המיון הפרטי מגלגלת סכומים של כ– 90 מיליון דולר בשנה עם כל עובד ישלם באופן בריאותי חוקי לגורמים שלישיים שאנחנו לא מצביעים עליהם 10,000 דולר אז אנחנו מבינים שיש פה עסק שיש קונים שלא רוצים לפגוע בהם
יריב לוין:
גם בבילטרליים הם משלמים כספים גברתי
שושנה שטראוס:
אבל אנחנו מנסים לאזן בצורה כזו שהלשכה הפרטית שהיא מעידה על עצמה כמומחית לשפת גוף וכולי, יכולה לקבל רושם אמין מהעובד הזר
יריב לוין:
כשהעובד יושב כפוף בזמן הריאיון
שושנה שטראוס:
אני גם רוצה להגיד ששיטת המיונים גם מעבר לסכום שאמרתי יש הרבה אי התאמות, יכול להיות שחלק מהן הן דבר טבעי כי באמת עד ששני בני אדם מוצאים כימיה ביניהם זה לוקח זמן אבל גם בשיטה הפרטית זה לוקח הרבה זמן והרבה מעברים
שושנה שטראוס:
     אני מכירה מצבים שמביאים עובד שיש לו תעודה של משק בית כדי לטפל בחולה מונשם ולכן בשיטת ההסכם הבילטרלי המדינה הזרה בודקת לנו והיא אחראית לבדיקת כל התעודות כל הכישורים על הבדיקות הרישום הפלילי והמידע הרבה יותר מאין, חוץ מזה כל מטפל עובר ראיון מתגלגל עם שאלות שונות בשפה האנגלית או הרוסית בו הוא עונה על שאלות אתה רואה אותו מדבר אתה יכול לצפות בזה שוב ושוב למיין אותו לפי כל מיני - - -
יריב לוין:
מתי בפעם האחרונה גייסת עובד והתאמת אותו למעסיק זר גבירתי?
אליהו מרידור:
יריב, בבקשה תן לה לדבר
שושנה שטראוס:
הם יכולים להסתכל, להסתכל שוב, יש פה תפקיד של הלשכה הפרטית במסגרת ההסכמים הבילטרליים, כל לשכה פרטית אמורה למלא באמצעות עובד סוציאלי דף ששם כתובות כל הדרישות המיוחדות: יש כלב, יש עישון, צריך להרים, מה המשקל, כל הדברים האלו אמורים להיות בכתב
אליהו מרידור:
בואו נעשה סדר כי אנחנו חייבים להתקדם
אליהו מרידור:
 אין שום מחלוקת שהתקשרות באמצעות הסכמים בילטרליים היא מועדפת על כל מדינת ישראל, אני שואל האם ניתן לשלב בתוך ההסכמים הבילטרליים ראיון בזום וזאת אלה פשוטה
משה נקש:
ברשותך אדוני היושב ראש, אני חייב להתייחס לכמה דברים קטנים ואני גם אענה על השאלה הזו
משה נקש:
 מה שיריב תיאר פה חלק מהדברים בהחלט נכונים ואנחנו מסכימים אני רק אגיד שלמרות שמנסים לצייר את זה ככה, אין הבדלים בטח בנתונים בין העובדים הזרים מהפיליפינים שבאו לפני ההסכמים הבילטרליים לאלו שבאו אחרי אז אי אפשר לבוא ולצייר את העובדים לפני ההסכם כפחות טובים
משה נקש:
     אותו דבר לגבי מדינות אחרות שבאות במקביל להסכם הבילטרלי, דבר שני, אם רוצים לעשות כל מיני התאמות במערכת, נקודות לפילוח אנחנו תמיד אמרנו ותמיד נאמר שאנחנו פנויים לשמוע והקשיב לכל דבר ועושים גם התאמות ועשינו הרבה התאמות במהלך השנה וחצי - שנתיים האחרונות בנושא הזה של המערכת הבילטרלית
משה נקש:
     עכשיו לגבי אפיון של צרכי המטופל שושנה אמרה את זה עכשיו מה שהיה במסגרת הפרטית ומה שקיים במסגרת הפרטית צריך להתקיים גם במסגרת הבילטרלית ואפשר לפרט כמה שרוצים לגבי המטופל והצרכים שלו ואם צריך מנוף, משקל וכולי ואנחנו מביאים את כל המידע לידיעת העובד
אליהו מרידור:
מבין לחלוטין ועדיין שאלה אחת
משה נקש:
לעניין השאלה האחת הזו, הנושא מוכר לנו פנו אלינו גם הלשכות הפרטיות וגם גורמים אחרים
אליהו מרידור:
גם אני מספר פעמים
משה נקש:
גם אדוני היושב ראש ובשיחה שקיימתי עם ענבל לפני שבאתי לפה הנושא הזה על השולחן הנושא הזה ידון ואנחנו ניתן תשובה לוועדה בנושא הזה
אליהו מרידור:
תודה רבה
שושנה שטראוס:
אני רוצה להוסיף מילה, אם יש פה מישהו שחושב שבשיחת זום קצרה בין הלשכה או המטופל לעובד, העובד הזה שמוכן לשלם 10,000 דולר ולמשכן את כל המשפחה כדי להגיע לפה, הוא יגיד אני לא מוכן לעשות מה שאתם אומרים ואני אשאר פה
יריב לוין:
תתפלאי גבירתי, שאנחנו יודעים לפסול גם עובדים שאומרים כן על כל דבר, בואי יום אחד ללשכתי
אליהו מרידור:
חברים אתם מדברים איתי ולא ביניכם, אני מבקש לסכם את הנושא הזה ולהתקדם הלאה
אליהו מרידור:
     אנחנו מחכים לתשובה מרשות האוכלוסין בעניין קיום זום, אנחנו שואפים שבהסכמים בילטרליים, מדינת ישראל בשיתוף עם מדינת המוצא תפרסם לכלל האזרחים באותה מדינה הזמנה להגיע ולהשתלם ולהבחן לעבודה במדינת ישראל בעבודות שונות
אליהו מרידור:
     ולצמצם עד כמה שניתן מעורבות של חברות כוח אדם ומאכערים מקומיים בארץ המוצא ששם הכסף הולך לאיבוד, עם זה אנחנו מתקדמים, אין ביננו מחלוקת שההסכמים הבילטרליים זו הבשורה שאנחנו מבשרים למדינה
משה נקש:
אדוני היושב ראש עוד נקודה קטנה שנכיר נכון שמגיעים בשנה בסיבות 8,000 וקצת עובדים חדשים מסיעוד אבל ההשמות שמבוצעות בארץ זה הרבה יותר מזה, זאת אומרת שרוב העובדים אפשר לראיין אותם אפשר לדבר איתם אפשר לראות אותם אפשר לנסות אותם אפילו
יריב לוין:
דיברנו רק על הגיוס מחו"ל
משה נקש:
כן אני רק מוסיף שהגיוס מחו"ל זה החלק הקטן מההשמות שמבוצעות באגף הסיעוד
החוץ אלי כהן:
תודה רבה אני מעביר את רשות הדיבור לחברי חבר הכנסת אלון שוסטר
אלון שוסטר:
בקצרה, בהחלט החיים עצמם, יריב אני רק רוצה להודות לך על התחושה של חיבור מופלא בין אכפתיות, מקצועיות, אנושיות, תודה רבה
אלון שוסטר:
     אתה חידדת לי, אנחנו מדברים על הזכות לחיים בכבוד, אני חושב שאתה מחדד את העובדה שהחיים בכבוד כוללים גם את הזכות לחלות בכבוד או להיות מאותגר בהקשרים שונים ולחיות חיים מכובדים
אלון שוסטר:
     רום אני רציתי לשאול או להגיד, מה שנראה לי שיכול להיות, תשימו לב למכשלה שנראית הגיונית, אני יודע שחלק מתפקידכם זה לנסות למצות את כושר העבודה של הפנימי הישראלי בתחומים שונים כולל הסיעוד, צריך לשים לב שלשם כך לא נעבור את גבול הטעם הטוב בהכבדת הנטל הכספי, אגרות כולי
אלון שוסטר:
     אני חושב שצריך למצוא איזון בין הווקטורים השונים שדוברי ערבית ועברית ילידי הארץ יעבדו בחקלאות, בניין או סיעוד לבין המציאות שבה כדי לעשות את זה אנחנו נסדוק את כושר השירות שלנו בתחומים החיוניים האלו ואני מבקש שתשימו לב לאיזון הזה
אלון שוסטר:
     הנושא של תחרות בין המדינות ודאי חשוב, ידוע, אני מקווה שאנחנו פורצים או מתקדמים בשותפות בין משרד החוץ, חקלאות והמשרדים האחרים
אלון שוסטר:
     אני רוצה לנצל את ההזדמנות שנמצאים כאן שבתחום החקלאות חסרים לנו עדיין עוד 7,000 עובדים ירדניים שאני מבין שהעניין עוד לא סגור זה אפילו כלול בתוך המכסה הפלסטינית וצריך להעדיף את היוממות או את הקרבה על פני אנשים שבאים מרחוק בבחינת עניי שכנינו הקרובים