GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
     אני שואל שאלה מקדימה, אין דבר יותר בסיסי מהשאלה שלי, עובדת מגיעה, מדווחת שהיא בהריון, רוצה לדעת מה הזכויות שלה, באותה שנייה אנחנו יודעים כמה זמן היא שוהה בארץ
טל רוסו:
  עובדות לא מגיעות לכאן בדרך כלל בהריון
אליהו מרידור:
לא בדרך כלל, שאלתי מה האחוז של אלו שהגיעו לכאן בהריון
טל רוסו:
אם הן מגיעות לכאן בהריון, הביטוח הרפואי לא חל עליהן, אני יכולה לומר לך שבחמש שנותיי בקו לעובד היו שתי עובדות שהיו בהריון כשהן נכנסו לכאן, הן חזרו הביתה בשביל ללדת בביתן ואחר כך חזרו לפה לשארית הזמן שלהן
אליהו מרידור:
מה ממוצע פרק הזמן שהן נשארות פה כשהן בהריון?
טל רוסו:
אין ממוצע, זה קורה בנסיבות שונות - - -
אליהו מרידור:
1
אליהו מרידור:
9% זה לא אחוז גדול, זה אחוז שאפשר לפלח אותו, אני רוצה לדעת עליהן הכל
אליהו מרידור:
     מאיזו ארץ מוצא הן, כמה זמן הן שהו פה, האם הן בהעסקה במוסד סיעודי או בבית קשיש, מה קורה עם היילוד כשהוא נולד, מי מטפל בו, הרי היא בעצמה מטפלת במישהו שהוא במגבלות כמו ילד, האם היא מטפלת בו בבית המטופל, האם היא מחלקת את שעות העבודה שלה ואז גם השכר שלה נחתך לחצי, האם היא משלמת על זה שהיא באה אחת ואז נמצאת שניים באותו בית, בואו תתנו לי את הנתונים זה לא כזה מסובך
אליהו מרידור:
     אל תוציאו אותי מדעתי על שאלות בסיסות שאני שואל ורוצה לדעת, אל תערבבו אותי אני רוצה לדעת מי יכול לענות לי על השאלות האלו
ענבל משש:
רגע נעשה סדר, קודם כל יש נוהל מסודר שכתוב נוהל טיפול בעובדת זרה בהריון ובעובדת זרה אשר ילדה בישראל, זה נוהל מסודר שהוא מעגן את כל החובות והזכויות של מי שילדה
אליהו מרידור:
תגדירי בבקשה זכויות וחובות, זאת רוח הדיון פה
ענבל משש:
במדינת ישראל ויש לה שם חלופות, אנחנו נוכל להוציא מסמך בנושא הזה שמסביר, יש גם פסיקה של בית משפט בנושא הזה של נשים שהגיעו לישראל, עבדו כמטפלות, נולדו להן ילדים, חלקן עם אב ישראלי וחלקן עם אב זר, יש הרבה מידע בנושא הזה, נוכל להוציא מסמך בנושא, כולל נתונים ומה נהוג לעשות
אליהו מרידור:
כמה זמן ייקח לכם להוציא את המסמך גברתי?
ענבל משש:
צ'יק צ'ק נוציא זה לא מסובך, נעביר תוך כמה ימים בודדים
אליהו מרידור:
     אוקי, יש לך מה להוסיף עורכת דין רוסו?
טל רוסו:
לא, לא כרגע
אליהו מרידור:
הבנתי, פרקטית אתן יודעות להגיד לי מה סדר היום של אותו יילוד?
רן לביא:
בדרך כלל מה שקורה ברוב המקרים זה שהעובדת חוזרת עם היילוד לארץ מוצאה, משאירה אותו שם וחוזרת
קריאה:
כן, היא יכולה לבחור אם להישאר איתו שם, או לצאת יחד איתו
אליהו מרידור:
קודם כל סיפקת לי נתון, רוב המקרים ב-1
אליהו מרידור:
9% זה שהעובדת יוצאת עם הילד, זה השתקף בנתונים שאני מקבל
רן לביא:
מתוך ה-1
רן לביא:
9% זה כ-100% שהיא עוזבת עם הילד, מהמקרים שהגיעו אלינו לפתחנו
אליהו מרידור:
אז אני סתם שואל שאלה, בחורה נקלטה להריון - - -
ענבל משש:
שירי לא כולן עזבו ויש גם מעסיקים שנלחמים להמשיך להשאיר אותן עם הילדים שלהן בארץ
אליהו מרידור:
בואו נעשה תרחיש שהוא ממש דמיוני, לא יכול להיות שהוא קיים, סתם אני שואל, עובדת זרה נקלטה להריון כתוצאה ממערכת יחסים שהיא קיימה עם נכד של מטופל, הילד הוא בן של ישראלי גם, הילד הזה חוזר לפיליפינים?
רן לביא:
אני הרשות אני באמת לא יכולה לענות על זה, זה לא בתוך התפקיד שלי
אליהו מרידור:
אז איך קבעת במסמרות כל כך בטוחות שהילד בכל מקרה יוצא מהארץ?     אני נותן לך תרחיש
רן לביא:
אני מסבירה, מה שאנחנו רואים כאן אלו הפניות שהגיעו אלינו ליחידה, מתוך הפניות שהגיעו אלינו ליחידה, אנחנו יודעים את זה כי אנחנו בקשר גם עם העובדת וגם עם המטופלים, אנחנו יודעים להגיד את זה בביטחון של 100%
אליהו מרידור:
במקרים שהגיעו לפתחך, עד שהוא חוזר לארץ מוצאו, מה קורה עם הילד?
רן לביא:
העובדת נמצאת בחופשת לידה
אליהו מרידור:
איפה?
רן לביא:
לזה אנחנו בהחלט התייחסנו, בחוות הדעת שאנחנו כתבנו אנחנו הסברנו
אליהו מרידור:
לא, אני שואל איפה
רן לביא:
אני לא יודעת להגיד לך איפה ספציפית
אליהו מרידור:
מה המדיניות?     אני שואל שאלות פשוטות תשובות פשוטות
אליהו מרידור:
     עובדת זרה ילדה, היא נמצאת בחופשת לידה, איפה?     את יודעת הרי להגיד לי שאנחנו משלמים לה על חופשת הלידה, את יודעת להגיד לי שהיא מקבלת מענק לידה, אני רוצה שתגידי לי איפה מתקיימת חופשת הלידה, הפנסיון ההוא
רן לביא:
אז מה שאני יכולה להגיד לאדוני זה שיש לנו קושי משפטי לחדד איפה זה מתקיים, לכן הוצאנו חוות דעת כי מצד אחד חובת אספקת המגורים חלה על המעסיק ומאידך כשהיא נמצאת בחופשת לידה העובדת נמצאת בחופשה ללא תשלום, וזה בטח לא נראה לי סביר לבקש ממטופל שהוא זקוק לעובד - - -
אליהו מרידור:
אז את לא מבקשת, אני מאוד מודה לך ואני שואל פרקטית איפה
רן לביא:
אז פרקטית אני יכולה להגיד ממה שאנחנו יודעים שהרבה פעמים לשכות הסיעוד מסייעות לעובדת למצוא מקום מגורים חלופי, ברוב המקרים זה על חשבון העובדת
אליהו מרידור:
הבנתי, יש פה נציגים של לשכת סיעוד? לא
אליהו מרידור:
     אוקי, את יודעת להגיד לי איפה?
טל רוסו:
אני יכולה לומר שמהמקרים שאני פגשתי רוב המקרים היא שוהה או בדירות המשותפות שמרבית מהעובדות מתגוררת בהן בסופי שבוע, או מסתדרת סביב זה, כשברוב המקרים מה שקורה שבאמת זמן השהות הוא זמן קצר
טל רוסו:
פחות מ-15 שבועות של חופשת הלידה
טל רוסו:
אני לא יכולה לומר כמה, אני יכולה לומר שבמקרים רבים שאני טיפלתי בהם העובדות נדרשות הרבה פעמים לנסוע בתוך חופשת הלידה לארצן, כדי להשאיר את התינוק בקרב משפחתן ונשארות שם
אליהו מרידור:
למה הן לא נדרשות לחזור לארצן לפני שהן יולדות? שילדו שם
אליהו מרידור:
     מכירות את המיילדות, מבינות את השפה, אנחנו אמרנו שיש פה בעיה שפתית, תרבותית, חברתית, בטח שם גם התנאים הרבה יותר טובים משלנו
טל רוסו:
המשפחה משלמת ביטוח לאומי עבור העובדת, זה לא שהיא מקבלת חינם פה את הכל
אליהו מרידור:
הבנתי, כמה שילמו ביטוח לאומי את יודעת?
טל רוסו:
2
טל רוסו:
5%
טל רוסו:
     הדברים המשמעותיים - - -
אליהו מרידור:
באמת? אם אני אומר לך שהם מחויבים ל-0
אליהו מרידור:
59%?
טל רוסו:
ייתכן שאני טועה, אבל מה שאני יכולה לומר כאשר עובדת יולדת, יש נהלים שמסדירים את הדברים של רשות האוכלוסין וההגירה וכמובן חוק עבודת נשים שחל על כל אישה ועל כל עובדת, זאת אומרת שככל שהעובדת נמצאת היא רשאית לקבל את כל הזכויות של כל אם ישראלית, למעט שמירת הריון בביטוח לאומי למיטב ידיעתנו
אליהו מרידור:
מה קורה באמת בשמירת הריון?
טל רוסו:
אין שמירת הריון
אליהו מרידור:
אבל אומר רופא הנשים שאובייקטיבית - - -
טל רוסו:
שתנצל את ימי המחלה שלה ואת ימי החופשה וככל שיידרש - - -
אליהו מרידור:
אבל בחורה נמצאת פה חמישה חודשים בהריון
טל רוסו:
בחורה שנמצאת פה חמישה חודשים רוב הסיכויים שהיא לא בהריון, ואני אומרת את זה מניסיון רב של הרבה שנים של התעסקות עם נשים בהריון שהן מהגרות עבודה, אם העובדת נמצאת פה פחות - - -
איתן לבני:
היא לא מהגרת עבודה, היא עובדת זרה יש הבדל משמעותי, הם מתחילים להשתמש במונח הזה ואתם יודעים למה? כי למהגרי עבודה לא מגיע את הזכויות שלהם
טל רוסו:
אני לא עיבדתי את המונח עובדת זרה ברשותכם
אליהו מרידור:
אתה צודק, ואני מרגיש לא בסדר שאתה צריך בכלל להסביר את עצמך ויש על זה עוד דיון וויכוח
טל רוסו:
אז אני יכולה לומר מפרספקטיבה שלי אין דבר כזה עובדים זרים, אלא מהגרי עבודה, כל אחד יכול להגדיר איך שהוא רואה לנכון
טל רוסו:
     אנחנו ניכנס לוויכוח הלשוני של למה אני לא אוהבת את המילה זרה?
אליהו מרידור:
אני מתנצל סליחה, בהגדרות היום של הדיון שלי אין התעסקות באהבות שלך, אם למישהו יש פה ביטוי לאהבות שלו ולשאיפות שלו זה שלי
אליהו מרידור:
     את אוהבת לא אוהבת לא שאלתי, אני אומר עדיין הם עובדים זרים במדינת ישראל, הם זרים הם לא ישראלים, גם אם הלובי שלכם דואג לזה שחלקם יקבלו תעודת זהות כחולה, הם לעולם לא יהיו ישראלים
טל רוסו:
בכל מקרה הנקודה היא שברגע שעובד נכנסת להריון ויולדת, יש לה מספר אפשרויות שמוסדרות בנהלי רשות האוכלוסין וההגירה, בנהלים של הביטוח הלאומי ובחוק עובדת נשים, ואני מניחה שמשרד העבודה שהוא חלק ממי שמנהל גם את הנושא של חוק עבודת נשים נותן מענה לתשובות
אליהו מרידור:
כן עדיין אני שואל הרי ברור שבחורה לא שולטת על המצב הקליני שלה, היא בהריון, יש מצב שהיא אמורה להיות בשמירת הריון, מחובת הרופא לדווח לה על זה, אוי ואבוי אם לא, אנחנו חייבים לוודא שאכן לא יעונה לה רע מבחינה קלינית, לא לה ולא לעובר, היא בשמירת הריון, איך מקיימים את הוראת הרופא? אני רוצה לדעת
רן לביא:
אז מה שקורה זה שעובדת מאחר ואין לה את הזכות לשמירת הריון, יש לה את ימי המחלה ככל - - -
אליהו מרידור:
יש שמירת הריון כזכות סוציאלית, אני מדבר על שמירת הריון כהוראה רפואית, כשרופא אומר לאישה גברתי את בשמירת הריון ואם אני אתרשם שאת לא מתנהלת כאישה שנמצאת בשמירת הריון אני מבקש לאשפז אותך, אולי באשפוז יום, כי אני לא מנסה לפנק אותך, אני מנסה לוודא שלא יורע לך, המצב הקליני שלך הוא כזה שאת חייבת להיות בשמירת הריון, מה קורה עם אותה אישה? זה מה שאני מנסה לדעת, לנשים לפחות מבינכן יש ניסיון והבנה יותר טובים ממני
טל רוסו:
אחרי ניצול ימי החופשה וימי המחלה שלה ככל שישנם היא תצא לחופשה ללא תשלום או לחופשת לידה מוקדמת
קריאה:
אבל היא בבית של המעסיק בדרך כלל
רן לביא:
אבל בחופשה ללא תשלום היא לאו דווקא בבית המעסיק
אליהו מרידור:
אני שואל איפה?
טל רוסו:
אתה שואל איפה פיזית?
רן לביא:
אז אמרנו, בדרך כלל ברוב המקרים - - -
לינא סלאם:
עורכת דין לינא סלאם מייעוץ וחקיקה משרד המשפטים
לינא סלאם:
     כבודו אנחנו כבר מכירים, אני בדרך כלל נמנעת מלהתערב כבודו גם יודע, אבל אני חייבת לדייק את המסגרת כאן
אליהו מרידור:
תעשי את זה יותר, בבקשה
לינא סלאם:
דבר ראשון לא מתפקיד של הממונה על עובדים זרים לבוא ולהגיד מה מותר ומה אסור, התפקיד שלה על פי חוק מה שקבע המחוקק, אני רוצה אפילו אם יורשה לי להקריא את המשפט, התפקיד שלה על פי חוק הוא לקדם את נושא הזכויות של העובדים הזרים וגם להפיץ את הידיעה בעיניהם
לינא סלאם:
     אז כאן היא יכולה לבקש מידע, יכולה לפנות לרשויות, יכולה לשקול להגיש הליכים וכדומה, זה התפקיד שהמחוקק נתן לה לאוכלוסייה הספציפית הזו בשל המאפיינים הייחודים
לינא סלאם:
     הנושא של נשים בהריון זה נושא שמדינת ישראל כמובן בדיני המגן, נושא שמאוד חשוב לנו כמדינה, מאוד חשוב להגן על דיני המגן, ואנחנו לא מבחינים בין מוצא, גזע, דת ומין על סמך דיני מגן ובכל זאת יש דינים מיוחדים בנוגע לעובדים זרים בנושא של הורות וילודה
לינא סלאם:
     אם אני מפנה את כבודו לצו בראות עובדים זרים, אז אחד הדברים הכלולים בסל השירותים הכלולים זה בדיקות של טיפולי הריון, היות ויו"ר הוועדה באמת שואל בצדק רב מדוע האישה מגיעה לפה, נכנסת לסיטואציה שהיא בהריון ומה קורה אז? רשות האוכלוסין ברמת פעלה לקידום נוהל, הנוהל הזה עבר בשלב מסוים ביקורת בית משפט, אמנם היה נוהל במשהו אחד ועברנו בג"ץ והם תיקנו אותו בהתאם לבג"ץ
לינא סלאם:
     מה שאני מנסה להגיד זה שיש פה מערכת שהיא מבוססת על אחד בודק השני מגבה, לכן אתה גם תמיד רואה כאן זה אומר את זה וזה משלים את זה, אבל כולם ביחד פועלים מכוח חקיקה, הלכות ואמנות, גם בג"ץ בא ואמר אנחנו לא יכולים לפגוע בזכות חוקתית של אדם, במיוחד לאישה שהייתה נשואה לפני שהגיעה לישראל, חזרה לחופשת מולדת ונכנסה להריון
לינא סלאם:
     כמובן שיש גם התייחסות בחקיקה למה קורה במידה ורופא קבע שעובד זר אינו יכול למלא את תפקידו בשל סיבה רפואית, גם שם יש מענה דרך החקיקה, כל מענה מקבל את הביטוי שלו
לינא סלאם:
     זה לא דיון לצרכי דיון, זאת אומרת אם מעלים את השאלות כאן מחוסר ידיעה, כאן נמצאים משרדי הממשלה ונשמח לתת כל מידע שיו"ר הוועדה מבקש, אבל אם זה עניין של לשאול על אופן יישום המדיניות אז זו כבר שאלה אחרת
אליהו מרידור:
אז תראי, ראשית, כמעט כמעט כל מה שגברתי אמרה אני מכיר, מכבד ומבקש לאכוף גם
אליהו מרידור:
     אני שואל שאלות פרקטיות, כשמשרד העבודה והרווחה והממונה על זכויות והתנאים של העובדים הזרים מדווחים להם מה הזכויות שלהם, אני שואל קודם כל מה הזכויות שהיא מדווחת לאישה שנמצאת בשמירת הריון, אני שואל פרקטית לא אומר עכשיו למה, שואל פרקטית איך המערכת הזו מתנהלת, מה קורה עם אותה אישה שרופא כתב לה או לא כתב לה שהיא לא יכולה לעסוק בעבודת סיעוד, הוא לא כותב, הוא כותב מה הוא דורש ממנה ואיך הוא דורש ממנה להתנהג ולהתנהל כדי לשמור על שלומה ועל שלום העובר
אליהו מרידור:
     הרופא אומר את צריכה להרים רגליים על כרית כדי שלא יהיו לך התנפחויות שלוש שעות ביממה, לא אומר איך תעשי את זה, הוא אומר שאת צריכה להיות במנוחה רוב שעות היממה, לא אומר על חשבון מי ואיפה, אני שואל פרקטית איפה זה מתקיים, מישהו צריך להסביר לי
לינא סלאם:
אז אני אשלים חצי משפט שהתפקיד של שירי לב רן הוא בעצם לאכוף את הזכויות ואני פשוט מקריאה - - -
אליהו מרידור:
ופה שאלתי מה הזכויות בנושא הזה
לינא סלאם:
התפקיד הוא לאכוף את הזכויות ולקדם את ההכרה, אבל הרבה - - -
אליהו מרידור:
כן אבל אני שואל מה הזכויות
סיגל מלמיליאן:
הזכויות של העובדות הזרות הן כמו של העובדות הישראליות לכל דבר ועניין, לכן צריך לשנות את החוקים שהם לא יהיו שווים
רן לביא:
זה לא לכל דבר ועניין, אני כן אחדד שאנחנו עוסקים אך ורק בדיני העבודה, כשעובדת כזו תרצה לשאול אותי על תנאים כללים שהם נוגעים לרווחה אני לא אענה למה
אליהו מרידור:
זה בסדר שנעשה סימולציה גברתי?
רן לביא:
כן בשמחה
אליהו מרידור:
אני העובדת הזרה, אני מתקשרת אליך ללמוד את הזכויות שלי ומשתפת אותך בתום לב אומרת שלום אני בהריון, אמרו לי שאני בשמירת הריון, איפה אני עושה את זה? מה את עונה לה?
רן לביא:
אז אני עונה לה ככה, אם את בשמירת הריון אין לך זכות להיות בשמירת הריון במסגרת העבודה מכוח חוק הביטוח הלאומי, אם יש לך ימי מחלה שצבורים לזכותך את צריכה או יכולה לנצל אותם, אם יש לך ימי חופשה שצבורים לזכותך את יכולה לנצל אותם, כלל שאין לך את לא יכולה לכפות על המעסיק להמשיך להעסיק אותך כרגע, ואת צריכה למצוא פתרון מסוים, אני מציעה לך לפנות ללשכה הפרטית שבה את רשומה על מנת שהיא תסייע לך, בזה סיימתי את השיחה
אליהו מרידור:
הבנתי, אני מודה לך, היא אומרת אוקי צבורים לי חופשת מחלה וחופשה שנתית, אני רוצה לממש אותם, איפה אני מממשת אותם?
רן לביא:
היא יכולה לממש אותם בבית המטופל, כי היא עדיין מועסקת, חלים עליה תנאי העבודה
אליהו מרידור:
אתם הבנתם? לשם רציתי להגיע, זאת אומרת שבאותו רגע אתם לא משחררים את המעסיק מהכבלים האלו, אם מאותו רגע באופן כפוי היא נמצאת אצלו
אליהו מרידור:
      הבנו? עם ישראל הבין?     שנייה יש הסתייגות, בבקשה
רן לביא:
באותה מידה אני יכולה להגיד לאדוני, אלו דווקא המקרים היותר מורכבים של עובדות גם עובדים אבל בעיקר עובדות, שחלילה מתגלה שהם חולים במחלה מאוד מאוד קשה, ונניח מצב ואני לא מתארת להם מצב תאורטי, אלא אחד מהמקרים שהגיעו אלינו, עובדת שנמצאת בישראל, מטפלת במטופל באופן מאוד מאוד מסור למעלה משש שנים ומטבע הדברים לעובדת הזו צבורים כ-90 ימי מחלה בהנחה שהיא לא ניצלה את כל ימי המחלה שלה, העובדת הזו זקוקה לכל 90 הימים האלו, והיא גם לא נמצאת אגב לא בשמירת הריון, או לא בהריון בכלל אלא היא זקוקה לטיפולים והולכת לכימותרפיה וכדומה
רן לביא:
     לעובדת הזו מאחר ויחסי העבודה עדיין חלים יש זכות להישאר בבית המטופל וזה מצב אפילו עוד יותר מורכב, כי יש לנו מישהי שהיא באמת חולה וזקוקה לטיפול, המצבים האלו הם בדרך כלל חריגים, הם ידועים והם מטופלים, בדרך כלל גם הלשכות ברוב המקרים בני המשפחה של המטופלים גם מסייעים, כי מבינים שאי אפשר לשלוט בהכל, ובסופו של דבר אם אנחנו נצטט את המשפט רצינו עובדים קיבלנו בני אדם, אנחנו מתעסקים בבני אדם ואי אפשר שלא לתת טיפול
אליהו מרידור:
אני מאוד מודה לכם, אנחנו נאלץ לעצור את זה כאן ולהתקדם לצערי, אבל תחושותיי גם בנושא הזה אני מניח שזהות לכל הנוכחים, בבקשה
רן לביא:
סוגיה נוספת שראינו שהיא מאוד בוערת, הרבה מטופלים באים אלינו בטענה שעובדים זרים שזכאים ליום מנוחה שבועי, מעדיפים שלא לנצל את יום המנוחה, כי אם הם עובדים במהלך יום המנוחה אז הם זכאים לתשלום נוסף, אנחנו בחרנו דווקא מתוך הזכות הזו לחדד לעובדים למה כדאי להם ונכון להם להשתמש ביום המנוחה, גם אם הם לא ירוויחו את התשלום הנוסף הזה, בסרטון הזה אנחנו קודם כל הסברנו את המסגרת המשפטית אבל גם הבאנו עובדות שידברו אל העובדים, אל הקולגות ויסבירו להם למה זה נכון לרווחתם לצאת ליום המנוחה ולמה גם בסופו של דבר זה ייעל את הדבר שלהם
רן לביא:
     הוצאנו את הסרטון וכמו שאתם רואים הוא זכה לצפיות רבות ולשיתופים
אליהו מרידור:
אפשר לראות אותו?      אגב, הבחירה לאותו יום בשבוע של החופש היא של המעסיק?
רן לביא:
לא, הבחירה של יום המנוחה השבועי היא דווקא של העובד לפי שעות עבודה ומנוחה, חוק שעות עבודה ומנוחה קובע שאם הוא יהודי הוא חייב לקחת את יום המנוחה ביום שבת, ואם איננו יהודי הוא יכול לבחור או ביום המקודש שלו לדוגמה, נוצרים ראשון ומוסלמים שישי אבל הוא גם יכול לבחור שזה יהיה יום שבת
אליהו מרידור:
אבל אם הוא לא רוצה ביום שבת והוא רוצה ביום שלישי?
מאיר דוד:
לא לא, הוא לא יכול
רן לביא:
יום שלישי לא אפשרי
מאיר דוד:
הזכות שלו לבחור בין שלושת הימים הבאים שישי, שבת או ראשון
מאיר דוד:
     אם הוא יבקש ביום שלישי אני לא אתמוך בבקשה שלו, כי לפי החוק זה לא יום המנוחה, אני רוצה יום שלישי גם ימי מנוחה, אני לא אעבוד ביום שלישי ואבוא ביום שבת לא
אליהו מרידור:
אם מקום העבודה שלך מקיים פעילות ביום שבת אז זה לגיטימי
מאיר דוד:
צריך היתר לדבר הזה
אליהו מרידור:
לגיטימי למה זה לא כזה מסובך, אם זו מערכת שעובדת כשבעה ימים בשבוע מה זאת אומרת אתה לא תתמוך, מה אתה רוצה שביום שכל בני המשפחה של המטופל נמצאים שיהיה גם העובד, אבל ביום שאף אחד לא נמצא שהוא לא יהיה? למה לא לתת את זכות הבחירה למעסיק, אומר שהוא זקוק לו ביום מסוים
אליהו מרידור:
     אני אשאל אותך שאלה, מאן דהו מציל בבריכה, עונת הקיץ, הבריכה פעילה שבעה ימים בשבוע אמת או לא? התנועה ביום שבת עומד על 4000%, באמצע שבוע עשרות אחוזים, אומר המעסיק יש לי מחסור ביום שבת, אני לא מחייב אותך לעבוד בשבת רק בגלל שבת, אלא אני אומר לך מראש העבודה היא בכל אחד משבעת הימים בשבוע עם יום מנוחה, אני רוצה לבחור מתי אתה תהיה בחופש, אתה עוסק בתחום שבו הפעילות המוגברת היא באוגוסט וכל השנה אנחנו אנחנו עונת מלפפונים, אתה לא יכול להחליט בשבילי שהחופשה השנתית שלך תהיה באוגוסט, כי אני מחזיק אותך כל השנה בשביל אוגוסט, אז אני אגיד לך תצא ביוני
מאיר דוד:
על חופשה שנתית כן, אבל על יום מנוחה לא, גם לדוגמה שציינת יש היתרים, יש היתרי העסקה למצילים שאפשר להעסיק אותם ביום המנוחה ביום שבת, עדיין זה לא אומר שאפשר להעסיק אותם בכל שבת ולא לתת להם יום מנוחה אחד פעם בחודש ביום השבת
מאיר דוד:
     גם ההיתרים - - -
אליהו מרידור:
אין בעיה, למה התקנון הזה לא מוצג גם כאן?     בואו נסדיר שהמעסיק יקבע את היום בשבוע שהעובד נמצא בחופש, אך פעם בחודש העובד יחליט
וואאיל עבאדי:
זה מנוגד לחוק שעות עבודה ומנוחה
מאיר דוד:
צריך לתקן את החוק אדוני היו"ר
מאיר דוד:
     ברגע שמתקנים את החוק אפשר לדבר, גם אם יוחלט על יום מנוחה אחר יש כאן המון סוגיות שאם רוצים לדבר צריך לתקן את החקיקה, ולכן אנחנו לא יכולים לעשות את זה
וואאיל עבאדי:
חבר יום המנוחה חייב להיות או שישי, שבת או ראשון לפי פקודת - - -
אליהו מרידור:
זאת העסקה מיוחדת, אני מסביר לך משהו, תקשיב, אני אפעל להתאמת החקיקה, נגמר
וואאיל עבאדי:
אני מסביר לאדוני רק למה אין אפשרות
אליהו מרידור:
אני מודה לך, והתפקיד שלי הוא להיות יצרתי ולמצוא את הדרך החוקית שבה כן יהיה ניתן
אליהו מרידור:
     אני מודה לך על הסקירה בדיון אצלי בשבוע
אליהו מרידור:
     אוקי, בואו נתקדם חבר'ה כי עוד מעט אני כבר - - -
רן לביא:
מצאתי את הסרטון אבל אנחנו מתקשות להציג אותו
אליהו מרידור:
אוקי, אז אל תציגו אותו בואו נתקדם ונתמקד מעט באכיפה בבקשה
אליהו מרידור:
     חמש דקות לסיום אם אני לא מפריע ואני מתאפק זה בסדר?
רן לביא:
דקה לסיום
אליהו מרידור:
כל מה שאת רוצה לדבר איתי על אכיפה זה רק דקה? הבנתם את היחס, שעתיים זכויות, דקה על חובות, עשרה עמודים על זכויות, משפט מרומז על חובות
מאיר דוד:
אדוני לגבי יום המנוחה שציינת אנחנו נבחן שוב וניתן תשובה לגבי מה שאתה אמרת, יום מנוחה באמצע שבוע
מאיר דוד:
     אכיפה אתה רוצה עכשיו? אין אכיפה, אתה רוצה להמשיך?
אליהו מרידור:
לא יכול להיות שאין אכיפה, גם למי שמעט מתבלבל כשמדברים על אכיפה הם מתכוונים לאכיפה על מעסיקים לא על מועסקים, רגליים על הקרקע חבר'ה
אליהו מרידור:
     טוב בואו נתקדם
רן לביא:
הדבר האחרון שרק רציתי לציין ושוב זה בא בתגובה להרבה מהמקרים שמגיעים אלינו, אחת מהסמכויות שיש לממונה זה גם לעשות גישורים, ואנחנו מגלים שהרבה מהמקרים שמגיעים אלינו שיש בהם הרבה מאוד מתחים, ועל מנת ששני הצדדים לא יצטרכו להשקיע כסף וזמן בלשכור עורך דין ולהתנהל מול ערכאות משפטיות, אז זה שירות שאנחנו מציעים לציבור, אנחנו רואים שהכלי הזה הוא כלי מאוד מאוד אפקטיבי כי אנחנו מצליחים להביא את שני הצדדים להסכמות, אנחנו כמובן אומרים את זה כאן כדי שמי שמוצא לנכון להשתמש בכלי הזה יותר ממוזמן ליצור איתנו קשר
רן לביא:
     עכשיו לאכיפה
שרון כהן:
צהריים טובים, שמי שרון כהן ואני מנהלת תחום בכיר במנהל הסדרה ואכיפה
שרון כהן:
     ראש המנהל מאיר דוד יושב כאן והוא אחראי על כל האופרציה הזו, גם על תחום האכיפה וגם על היחידה של שירי
שרון כהן:
     מנהל הסדרה ואכיפה זה גוף שאמון על אכיפה חוקי עבודה במשק הישראלי בכלל, האכיפה מתבצעת כלפי כלל המעסיקים במשק ואנחנו לא מתייחסים לזהות העובד בין אם הוא עובד זר, או לא עובד זר, ישראלי או לא ישראלי, חוקי או לא חוקי, זה לא משנה, מה שחשוב לנו זה שהמעסיק יפעל כחוק
שרון כהן:
     לצורך העניין, אנחנו אמונים על למעלה מ-22 חוקי עבודה שאותם אנחנו אוכפים, שטומנים בחובם כ-128 סעיפי הפרה שזה המון, ביניהם עוד צווי הרחבה וביניהם צו ההרחבה לפנסיה
שרון כהן:
     האכיפה שלנו מבוססת בעיקר על תלונות, שזו היחידה שאני אמונה עליה, ועל אכיפה יזומה, אני אתן כאן סקירה קצרה בהיבט של עובדים זרים כי לשם כך התכנסנו
שרון כהן:
     במהלך שנת 2022 התקבלו ביחידת הפניות כ-128 פניות של עובדים זרים בחשד להפרות חוקי עבודה, מרבית הפניות הללו התקבלו במסגרת שיתוף הפעולה עם רשות אוכלוסין והגירה שמפעילה את מרכז הפניות לעובדים זרים של CIMI, וכן על ידי קו לעובד וארגוני זכויות עובדים, במהלך שנת 2022 ניהל מנהל הסדרה ואכיפה כ-415 תיקי חקירה כנגד מעסיקים בחשד להפרות חוקי עבודה, ניתן לגזור מזה שהאכיפה בנושא של עובדים זרים היא גדולה יותר, מבוססת אכיפה יזומה
שרון כהן:
     יש לנו יחידת מודיעין שהיא בעצם מגיעה, גם כן בשיתופי פעולה עם ביטוח לאומי, בשולחנות עגולים עם רשות האוכלוסין וההגירה, אגף שירות למעסיקים וכדומה ומגיעים למעסיקים ששם הסבירות להפרות חוקי עבודה גדולה יותר
שרון כהן:
     בשקף הבא אני מציגה את הענפים שבהם נפתחו תיקי החקירה, ניתן לראות שבענף החקלאות ובענף הבניין זו עיקר הפעילות שלנו בהיבט של אכיפת חוקי עבודה, וביתר הענפים אתם לא תראו כאן את ענף הסיעוד, כי באמת העשייה הרבה של עורכת דין שירי לב רן היא בענף הסיעוד וזה פחות מגיע אלינו, אנחנו מודעים לקושי באכיפה בענף הסיעוד, כי גם הקשיש מוחלש וגם העובד מוחלש, ואנחנו מעדיפים שיהיו הליכים של בירור וגישור ככל שניתן לפני שאנחנו מגיעים עם המכה הקשה של האכיפה
אליהו מרידור:
ברשותך אני מתנצל שאני מפריע ככה ברצף, שאלה, אני מניח שכשאתם כותבים עובדי ניקיון ושמירה אתם לא מתכוונים לעובדים זרים
שרון כהן:
לא הכוונה זה לענף כולו
אליהו מרידור:
ואת אמרת שאת כרגע ממקדת את הסקירה סביב עובדים זרים
ענבל משש:
אבל זה שולל גם פלסטינאים
מאיר דוד:
אז אני אחדד, באגף הניקיון מועסקים עובדים מסתננים ומבקשי מקלט, יש לא מעט
שרון כהן:
כשאנחנו אומרים שמירה וניקיון זה ענף שהוא יחד, כי הרבה פעמים החברות עצמן מקבלות רישיון של שמירה וניקיון, אנחנו מתייחסים פה בעיקר לעובדי ניקיון
ענבל משש:
וזה כולל מעסיקים של פלסטינאים
שרון כהן:
כן, במהלך שנת 2022 מנהל הסדרה ואכיפה הטיל עיצומים כספיים בגובה של למעלה מ-7 מיליון שקלים כנגד מעסיקים שהפרו את חוקי העבודה, ניתנו כ-400 התראות מנהליות לאותם מעסיקים שהפרו, כמובן מעסיק זה בהתאם לנוהל התראות ובהתאם - - -
אליהו מרידור:
מה אחוז הגבייה בגין העיצומים של 7 מיליון שקלים?
מאיר דוד:
גבייה ישירה בערך כ-20% והשאר עובר למרכז לגביית קנסות
שרון כהן:
הליכים שהם יחסית חדשים, אני כל הזמן אומרת שזה במסגרת המדיניות החדשה, אבל הזמן עובר והשנים עוברות וזה כבר לא כזה חדש, אבל עדיין הנטייה היא לומר שבמסגרת המדיניות החדשה אנחנו הנהגנו מנגנון מסיום למעסיק לתקן את ההפרה
שרון כהן:
     לצורך העניין אתה מעסיק והפרת את חוקי העבודה, קיבלת מאיתנו עיצום כספי של כ-100,000 שקלים, שזה לא מעט, אנחנו באים ואומרים לך היה ותתקן את תנאי העבודה, היה ותתקן את הליקוי ותחזיר את הכסף לעובדים אנחנו - - -
אליהו מרידור:
תמריץ, מדהים אני מאוד מאמין בתמריצים
שרון כהן:
בהחלט, ובמסגרת הזו אנחנו שמחים לומר בשנת 2022 הוחזרו כספים לכ-710 עובדים זרים בסכום של 1
שרון כהן:
7 מיליון שקלים
מאיר דוד:
אני רק אגיד אדוני, שרוב התלונות בנושא עובדים זרים הן על שעות נוספות, עובדים שעובדים שעות רבות ולא מקבלים את מלוא התגמול, או עובדים כמו בענף הניקיון שעבדו תקופה מסוימת ולא מקבלים בכלל שכר, אלו המקרים הקשים שאנחנו נתקלים בהם לרוב, בענף הבניין מועסקים בין 12-13 שעות ומקבלים רק עבור 8 שעות, בענף החקלאות גם, אלו המקרים הקשים בהם אנחנו נדרשים להתערב
אליהו מרידור:
בעניין הבניין אנחנו בימים האחרונים מנהלים לא מעט דיונים, לא נצלול כרגע
שרון כהן:
זהו, באמת בקצרה, אנחנו מדברים על נושא של שיתופי פעולה, המנהל שותף ויוזם שולחנות עגולים לנושא זכויות עובדים עם ארגונים שונים, אנחנו אחת לרבעון עושים פורום של זכויות עובדים זרים שבהם שותפים כל ארגוני העובדים, בכל הנושאים, אנחנו מציפים גם זכויות שקשורות לעובדים זרים, אבל בכלל גם זכויות עבודה שקשורות במשק, במסגרת המאבק בסחר בבני אדם אנחנו משתתפים הן בהכשרת עובדים והן במתן הרצאות, אנחנו לוקחים חלק בהרצאה הזו שהיא מתרחשת אחת לרבעון, או פעם בחצי שנה, ובאמת אנחנו עושים את כל שיתופי הפעולה האלו ואת כל האכיפה המשולבת הזו למיצוי ההליכים עליהם אמון המנהל, ולמיצוי זכויות של עובדים בכלל במשק בהקשר הזה של עובדים זרים
אליהו מרידור:
 כמה שאלות לעניין המשקים של בין משרד העבודה ולבין מנהל האכיפה ורשות האוכלוסין: איך גורמים לכך כאשר נתפס מעסיק של שוהה בלתי חוקי וכשהמעסיק - - -
מאיר דוד:
אנחנו נדבר על זה אדוני, אתמול זה עלה בדיון בוועדה ושבוע הבא נעשה דיון בנושא הזה גם בוועדת העבודה, אנחנו באמת נחשוב איך לברר את זה גם לגבי סמכויות, גם לגבי חלוקת העבודה, גם לגבי איך מביאים את המידע, מה ואיך, אני יודע שהנושא הזה בוער לאדוני אנחנו נדבר על זה בנפרד, באנו יותר בשביל לתת סקירה החגיגית על הפעילות ופחות על הנושא הזה
אליהו מרידור:
אני מעריך זאת מאוד ועדיין מדגדג לי לשאול לפחות שאלה אחת, היה לי רצף של שאלות אני עוזב את זה
מאיר דוד:
אז אני אגיד לאדוני שכל מעסיק שאנחנו אוכפים אנחנו מעבירים את המידע לרשות האוכלוסין, סביב הנקודה המאוד בוערת נעשה לזה פתרון, מבטיח לך שנמצא פתרון, אולי אדוני יעזור לי לקבל תקנים, יעזור לי לתמרץ את העובדים
ענבל משש:
בסוף כולם מעבירים אלינו, הם רק רוצים את התקנים ואת העבודה שתישאר אצלי
מאיר דוד:
אדוני אנחנו נעשה את זה בצורה באמת חכמה
אליהו מרידור:
הם דווקא באו בגישה יצירתית שהם רוצים את העבודה ולתת לך את התקנים
מאיר דוד:
אנחנו נמצא את הפתרונות אדוני וננהל את האכיפה שתהיה מה שנקרא הוליסטית 360 מעלות, אני מבין את הרצון של אדוני
אליהו מרידור:
אני מאוד מאוד מודה לכם ועדיין שאלה אחת מדגדגת לי מאוד
אליהו מרידור:
     מותר לי עדן? יש לנו את הזמן? זה בסדר?     קיימת מציאות שעובד נחשד, או נתפס מועל בתפקידו, עצור, כלוא, מגורש, שאתם עדיין מסייעים לו לקבל את זכויותיו? מכאן או שהוא כבר לא בארץ
מאיר דוד:
אני לא נתקלתי בזה, שירי תגידי איך אצלך
רן לביא:
פשוט דילגתי על השקף הזה
אליהו מרידור:
איך את בורחת, לפחות ניתן לומר עליך גברתי שאת ממלאת את שליחותך ועבודתך נאמנה במסירות ובשקדנות