GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלון שוסטר:
     והדבר האחרון, שוב בהקשר לאיזון, לא מבקש שנכריע בנוקאאוט בין ההיגיון של הזכות לניידות וחופש התנועה והתעסוקה אבל לראות עד איפה אפשר למשוך, אני אומר גם לחברים מההסתדרות, מצד אחד להיות אחראים להסכמים בילטרליים אבל מצד שני להבין שיש קושי לפחות בענפים שאני מכיר אותם עוד יותר טוב כמו החקלאות ואני מניח שזה בא לידי ביטוי לעיתים במקרי קצה במצבי סחיטה ונטישה של חולים, של אנשים סיעודיים וצריך לא להגיע לקיצוניות יתר שתשאיר את אזרחי ישראל נטולי שירות ונטולי היכולת כמו שאמרנו לחלות בכבוד, תודה
אליהו מרידור:
תודה רבה לך אלון היקר
אליהו מרידור:
 אני מגדיר את הזמנים ומבקש מהדוברים הבאים, אנחנו בעוד עשר דקות חייבים לנעול את הישיבה, יש לכם עד שתי דקות לכל אחד, אני חייב להעביר דברי סיכום
אליהו מרידור:
 הישיבה היום מגובה בהישגים וחדשות מרעישות אפילו ואני ארצה לסכם איתם
אליהו מרידור:
 אני מעביר את רשות הדיבור לאיציק גורביץ' סמנכ"ל התאחדות הקבלנים בהתאחדות בוני הארץ
איציק גורביץ:
תודה רבה, אני רוצה להוסיף למה שתואר כאן לגבי הנושא של הסכמים בילטרליים בנושא ענף הבנייה, התהליכים האלו מאוד חיוביים מבחינתנו והם מאוד חיוביים כי יש פה שילוב של משרדי הממשלה ביחד גם עם התאחדות הקבלנים באופן הבאת העובדים והרצון החיובי מהעובדים
איציק גורביץ:
 בשונה אולי מהסיעוד אנחנו זוכים למיין את העובדים לפני שמגיעים לישראל, אנחנו עושים את זה כשירות למשרד הפנים ורשות האוכלוסין וההגירה
איציק גורביץ:
     המיון הוא מקצועי, רק עובדים שעוברים את המיון יכולים להיכלל באותן הגרלות שמגיעים לכאן מדובר באותם מיונים בכל המדינות כלומר עובד סיני, אוקראיני, מולדבי ועובדים אחרים שעוברים את אותם מבחנים
איציק גורביץ:
 הדבר הזה מביא למכנה משותף באתרי הבנייה, זאת אומרת גם כשמנהלים אתר כזה אנחנו יודעים שכח האדם הוא ברמה דומה ותואמת את הצרכים של הענף ועל זה צריך להגיד תודה רבה לשיתוף הפעולה שאנחנו זוכים
איציק גורביץ:
     וכמובן מה שציין פה מר יצחק מויאל אנחנו ממתינים לאותו צו הרחבה כדי לשפר את תנאי ההעסקה גם של ישראלים, בעיקר של ישראלים, רק אני נוהג לשאול את השאלה אם כבוד יושב הראש יגיד כמה ישראליים יש בענף הבנייה כי כולנו מדברים על הזרים ועל הפלסטינים
איציק גורביץ:
     בענף הבנייה נכון לפרסומים אחרונים של הלמ"ס יש 224,000 עובדים ישראליים מרביתם באתרי הבנייה, מקצתם עובדים בתחום הניהול מרביתם באתרי הבנייה
אליהו מרידור:
ישראליים?
איציק גורביץ:
כן אדוני 224,000 ישראלים
אליהו מרידור:
כמה מהם מהמשולש, המגזר הערבי וכמה ישראלים יהודיים?
איציק גורביץ:
חצי וחצי, מזה שנים יש חלוקה לערך שווה
אליהו מרידור:
אני מכיר נתונים אחרים אבל אני שמח ללמוד מחדש
יצחק מודעי:
יש פרסומים רשמיים מעכשיו שבערך 124,000 עובדים ישראלים ואזרחים ישראלים מהמגזר הערבי יש 117,000 עובדים זה הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לא שלנו
אליהו מרידור:
טוב, אז יש רצפים עבריים
איציק גורביץ:
בארבעת המקצועות הרטובים טפסן, ברזלן, טייח ורצף יש בערך 18,000 ישראליים זה נתון שלא משתנה, אבל בוא לא נשכח שישראלים עובדים בכל יתר העבודות ואנחנו מדברים על התקנות
אליהו מרידור:
אלומיניום?
איציק גורביץ:
גם אלומיניום, אנחנו מדברים על מערכות מיזוג ואוויר
אליהו מרידור:
 טוב אז זה משהו קצת רחב יותר
אליהו מרידור:
 אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למר חביב
פאר חביב:
חביב פאר, אני הבעלים של מספר מפעלים בארץ וגם אחד בחו"ל, אנחנו מעסיקים בערך 150 עובדים באזור ראש העין, מפעל יצרני שמייצר לארץ ובעיקר לחו"ל כרגע בכל הדיון היפה הזה רצית להגיד שאין הקצאה לתעשייה, אפס עובדים לתעשייה ואנחנו משוועים לעובדים נואשות
אליהו מרידור:
מה אתם מייצרים?
פאר חביב:
אנחנו מייצרים ציוד רפואי וקוסמטיקה, יש לנו בערך 40% תפוקה, אנחנו לא מצליחים לאייש את המפעל בשום דרך אפשרית
אליהו מרידור:
אתם מאוגדים?
פאר חביב:
אנחנו מאוגדים בהתאחדות
אליהו מרידור:
איך זה שאני לא מכיר אף פנייה לוועדה מכם?
פאר חביב:
 אני מתבייש בשם התאחדות התעשיינים שאפילו לא, למרות כל המאבק שלי, התייאשה ואפילו לא רצתה לשלוח לכאן נציג כי הם פשוט חושבים שהמלחמה אבודה
אליהו מרידור:
ואני שואל אותך אדוני שאלה, המתנת לפה, המתנת המון זמן בשביל רשות הדיבור, זה חשוב לך מאוד, זה יכול לקיים או לעכב את התפתחות העסקים שלך
אליהו מרידור:
 ואני שואל אותך, לא הגשתם את הבקשה, אתם כמו אותו בחור שהגיע כל יום לכותל עם אלפיים פתקים בשק בבקשה לריבונו של עולם לזכות בטוטו, ועד שאיזשהו מלאך אומר 'תן לו', וריבונו אומר 'אבל הוא אפילו לא שלח טופס'
פאר חביב:
כבודו יראה כאן מספר מכתבים אני אביא לך גם כמה שהעברתי לכל השרים
אליהו מרידור:
לוועדה העברת?
פאר חביב:
לא העברתי
אליהו מרידור:
אנחנו צריכים להתחיל עם משהו כדי שזה יישב, שיעבור לבחינה, שנוכל באמת ללמוד ולהתייחס
פאר חביב:
אז עוד פעם אנחנו נגדיר שיש אפס עובדים לתעשייה, התעשייה שלנו משוועת לעובדים, לא נדבר על עובדים מקצועיים שלא קיימים כאן במדינה, מצד שני אנחנו משקיעים מיליונים בטכנולוגיות בציוד במכונות אבל אין מי שיפעיל אותם
פאר חביב:
     אני אשמח שהוועדה תבוא לבקר במפעל שלנו, נושא יוקר המחיה אתם בידיים שלנו, אנחנו המדינה מייצרים את יוקר המחייה ב – 130%
אליהו מרידור:
טוב מר חביב, אני שומע את מה שאתה אומר, מעניין אותי מה שאתה אומר, שום דבר לא יוכל להתחיל עד שלא תעביר פנייה רשמית כדי שנוכל להעביר את זה בפרוזדורים המקובלים
פאר חביב:
בסדר גמור
אליהו מרידור:
בבקשה, אבל לסיום כי אני עברתי את הקצה, גם פעם שעברה ביקשת לדבר
רענן שנהב:
רענן שנהב, עובד סוציאלי, בהתייחס למה שאמרת תופעת הנטישה שעובדים מגיעים לפה בין אם זה יבוא פרטי פרטי ובין הסכם בילטרלי
רענן שנהב:
 אני חושב שמן הראוי שרשות האוכלוסין תציג נתונים שיש לה כבר אחרי שנתיים על ההסכמים הבילטרליים לגבי כמה עובדים מחזיקים במקום העבודה הראשון מה הוותק כשאר הם נשארים במקום התעסוקה, נסיבות העזיבה או הפיטורין, כמה הורחקו כתוצאה מזה ואילו כלים יש כיום למעסיק לדעת שהעובד שהוא מזמין לא יבוא ואחרי תקופה קצרה יעזוב
רענן שנהב:
     מדוע אין שום כלי שמאפשר - - - אני חושב שלרשות האוכלוסין יש אפשרות לקבוע נהלים, כמו שקבעו נהלים שמגבילים את ההישארות של העובדים למשך חמש שנים ושלושה חודשים, אפשר לקבוע נהלים שמגדירים תקופות מסוימות כתקופת מבחן או תקופת הכשרה שהעובד יבחן לאורך התקופה הזאת
אליהו מרידור:
טוב אז השאלה לרשות האוכלוסין, האם בחלוף תקופה, לא עכשיו תשיבו תשובה לוועדה, בחלוף תקופה שהיא תקופה שניתן לקבל ממנה אינדיקציות של הזמנת עובדים במסגרת הסכמים בילטרליים, מה אחוז הנטישות כמה עובדים עברו ממקום אחד לשני כמה החזיקו עבודות וכמה עובדים מצאו את עצמם ללא אשרה בדרך ככה לארץ המוצא כי הם הפרו את תנאי ההעסקה, אני מניח שביטאתי את מה ששאלת כי זה היה רשום לי כחלק מהשאלות העתידיות, אני מתנצל אני חייב לסכם
אליהו מרידור:
     ברשותכם קהל נכבד, אני מרחיב כרגע על יוזמה שיזמתי שהוא מתווה שאמור לעודד הוצאה והרחקה מרצון של מסתננים, מהגרי עבודה מאריתריאה וסודן לקנדה כדי שנוכל לעשות את זה מעבר לאותם אלפיים שקנדה קולטת במסגרת הכרות כאלו ואחרות אנחנו נצטרך לעשות להם התאמה כאן במדינה כדי שיוכרו כעובדים מקצועיים ואז קנדה תקבל אותם במסגרת הצרכים שלהם שהם מנסים לאתר בכל מקרה
אליהו מרידור:
     אני מודה לשר החוץ שקיבל בשתי ידיו את ההצעה ושהנחה את הצוותים המקצועיים להתקדם ולבדוק מול הקנדים, אנחנו ממתינים לתשובה כרגע מהקנדים, במידה וכן נשלב את זה ביחד עם רשות האוכלוסין
אליהו מרידור:
     בהזדמנות זו אני מודה גם לידידי אייל סיסו שקיבל בשמחה את המתווה שאני מנסה לקדם, אני סמוך ובטוח שאם נמשיך ולא נרפה מהנושא אנחנו נהיה אנשי בשורה שיעזרו לנו מצד אחד לנקות את הרחובות ממסתננים בלתי חוקיים שנמצאים כאן ועדיין שוהים בחסות בית המשפט העליון ומצד שני הם עוזבים בשלום מרצון מוציאים תעודה בעיסוקים ומצד שלישי אנחנו הופכים להיות מדינה שמייצאת עובדים בהסכם בילטרלי ולא רק מקבלת
אליהו מרידור:
     אני מבקש בשם הוועדה ממשרד החקלאות כפי שהשר הציע לבדוק ולאתר עוד מדינות מתאימות להכנסת עובדים לענף החקלאות ממדינות נוספות שאנחנו יכולים לחתום איתם על הסכמים בילטרליים אני מפנה את זה למשרד החוץ ומחכה לתשובה
אליהו מרידור:
     הוועדה תקיים דיון מיוחד על משתלמים לחקלאות בהמשך למה שאמר אדוני המשנה למנכ"ל משרד החוץ ותנסה לשמוע את הבעיות ולהגיע להבנות וסיכומים, הוועדה מבקשת ממשרד החוץ לסיים את העברת הטיוטות וההבנות עם מרוקו כאמור על פי הסיכום בהתאם ללוחות הזמנים שכבוד השר הקציב לנו
אליהו מרידור:
     הוועדה מבקשת שוב מהרשות האוכלוסין לבחון שינוי בבחירת העובד הזר בהסכמים בילטרליים בראיון אישי בזום ולא ראיון מוקלט ולהעביר את תשובותיכם בהקדם האפשרי לוועדה
אליהו מרידור:
     אני מאוד מודה לכם
לעובדים זרים):
צוהריים טובים וחודש מבורך לכולם
לעובדים זרים):
 אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המשותפת, הוועדה לעובדים זרים עם הוועדה המיוחדת לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל, שתעסוק בקושי במציאת עובדים זרים לסיעוד בפריפריה
לעובדים זרים):
 אני מודה לחברי היקר מיכאל ביטון, יושב ראש הוועדה, על שנרתמת להיכנס איתי לנושא הזה ולקיים את הדיון המשותף
לעובדים זרים):
 נקדם בברכה את חברתי חברת הכנסת יסמין פרידמן, ברוכה הבאה
לעובדים זרים):
      רבותיי, לי אי אפשר לספר סיפורים, אני מכיר את התקנות, כל התקנות ההגבלה הגיאוגרפית של העובדים הזרים בסיעוד
לעובדים זרים):
 למי שלא מכיר, התקנות מחלקות את המדינה לשלושה אזורים באופן תיאורטי, כן? וכך לא מאפשרות למעבר של עובדים זרים בין האזורים
לעובדים זרים):
 מטרת התקנות היא, באופן תיאורטי שוב, לשמור על העובדים בפריפריה
לעובדים זרים):
      אנחנו תכף נבחן מה קורה בפועל
לעובדים זרים):
 אני מבקש לברר לעומק את הקושי במציאת מטפלים זרים בפריפריה, אני מבקש לקבל נתונים על היקף התופעה, אני מבקש להבין ממשרדי הממשלה מה נעשה בעניין? ואני דורש לקבל פתרונות, לא תירוצים, פתרונות
לעובדים זרים):
      אנחנו נדבר על היוזמה של הוועדה ושל רשות האוכלוסין לגביית זמן מינימלי שהעובד הזר יחויב להישאר בפריפריה המוגדרת לו, בנוסף לאותה מגבלה גיאוגרפית
לעובדים זרים):
 בנוסף, חשוב לי שגם למטופלים הקשים, ביניהם המונשמים, כל מי שמגיע למצב שהוא נידון בכלל בוועדה הומניטרית, ימצאו מטפלים
לעובדים זרים):
 אז אנחנו נדבר על הסטטוס של התקנות לסיווג מטופלים לפי רמת הקושי
לעובדים זרים):
 בוודאי אדוני יושב ראש הוועדה, בכבוד
מיכאל ביטון:
תודה ידידי, חבר הכנסת אליהו רביבו, על ההזמנה לעשות ועדה משותפת
מיכאל ביטון:
 כך ראוי בכנסת שוועדות יעבדו ביחד על נושאים אמיתיים וכואבים, במיוחד החלשים ביותר, המבוגרים, אנשים עם צרכים מיוחדים שזקוקים לאותם עובדים זרים
מיכאל ביטון:
 והנה עוד מקרה שבו הנגב והגליל מופלים לרעה וזמינות העזרה הזאת היא פחותה, ואנחנו צריכים לעבוד על זה ביחד
מיכאל ביטון:
      אני נזכר תמיד, אתה יודע, אנחנו בסוף פועלים לפי הבית שבאנו ממנו, שאני ואתה מקדמים את חוק המכר בדיור הציבורי, זה קשור לבית ולשכונה שגדלנו, ולהורים שלנו
מיכאל ביטון:
 אז אמא שלי עליה השלום, מסעודה, היא התקשתה למצוא עובדת זרה שתרצה להיצמד אליה, כי היא אהבה להאכיל את האורחים גם כשהיא לא הייתה יכולה לזוז
מיכאל ביטון:
 ואף עובדת לא הייתה מוכנה להאכיל את האורחים, היא אמרה לה באתי לטפל בך לא באורחים
מיכאל ביטון:
 וככה כל כמה חודשים עזבה אותה מישהי, עד שהגיעה אישה גדולה מהחיים בשם סוסמיתה מנפאל, והיא קראה לה סבתא, סבתא מה את רוצה? אמרה אני כל החיים נתתי אוכל לאנשים ואני לא יכולה לזוז
מיכאל ביטון:
 אמרה לה אין בעיה אני מכינה כל יום סיר ל-15 אנשים, מי שבא שיאכל
מיכאל ביטון:
 אמרה לה עד תישארי איתי עד 120
מיכאל ביטון:
 ובאמת סוסמיתה הייתה איתה עד 120
מיכאל ביטון:
      אז כשיש עובדת זרה, היא ממש בת משפחה
מיכאל ביטון:
 זה ממש חסד של אמת
מיכאל ביטון:
 מה שאנחנו לא מסוגלים לעשות כילדים, כבנים ובנות של אדם מבוגר, עובד זר עושה ועושה את זה, רובם עושים את זה, במסירות ובהוגנות ובעדינות
מיכאל ביטון:
 אז השליחות שלנו היא לקדם את הנושא, ואני איתך בכל העניין הזה, מה שצריך
לעובדים זרים):
אני ממש מודה לך, חברי
לעובדים זרים):
 יש השגחה פרטית עליונה ראשונה
לעובדים זרים):
 הדיון הזה היום מתקיים לא באולם הדיונים הקבוע שלנו
לעובדים זרים):
 דווקא יצא באולם נגב
לעובדים זרים):
 וזה לא מקרי
לעובדים זרים):
 ברוכה הבאה, ברוך הבא, ידידי נקש
לעובדים זרים):
 טוב, אז את סוזי נכון? אז את נרשמת ועוד מעט תקבלי רשות דיבור
לעובדים זרים):
 אני ברשותך, יש לי כמה שאלות לנציגי המשרדים שאמונים על הטיפול ואחרי זה אנחנו נשמע גם אתכם, בסדר?
סוזי אלבז:
תודה
לעובדים זרים):
טוב, אז הייתם רוצים לתת איזושהי סקירה
לעובדים זרים):
 אני מבין שיש לכם מצגת גם?
לעובדים זרים):
אז אנחנו נתחיל איתה?
ענבל משש:
כן, נשמח
לעובדים זרים):
אני מודה לכם
ענבל משש:
אז קודם כל תודה על זימון הדיון המאוד חשוב
ענבל משש:
 כבת גאה לפריפריה, כן גם אני נולדתי בפריפריה אז אני מאוד מאוד שמחה על קיום הדיון
לעובדים זרים):
תמקדי אותנו מאיפה בפריפריה?
ענבל משש:
בפריפריה הדרומית, באשקלון
ענבל משש:
 אני לא אגיד כמה שנים אבל זה כל חיי
ענבל משש:
 אז אני בהחלט מברכת על הדיון
מיכאל ביטון:
אבל בין הפריפריה, השם משש זה גדולי רבני מרוקו
מיכאל ביטון:
 יש לך קשר למשפחה הזאת?
לעובדים זרים):
היא רוכבת, מה שנקרא, על זכות אבות אבותיו של בעלה
מיכאל ביטון:
יש לך קשר למשפחת משש? אבל הוא ממשפחת משש?
לעובדים זרים):
משש, נכון, למרות שהם עדיין כותבים
מיכאל ביטון:
רבה של ירושלים ורבה של חיפה
מיכאל ביטון:
 רבי שלום בירושלים ויוסף בחיפה
מיכאל ביטון:
 הם אנשי מופת שהדגישו את החסד
לעובדים זרים):
צריך לדייק, מסס
מיכאל ביטון:
נכון, תלוי, בצרפתית כותבים את זה מסס
מיכאל ביטון:
 הם הדגישו את הצדקה והחסד, שושלת מדהימה
ענבל משש:
תודה רבה, אז אני אגיד באמת שכפי שגם אדוני יושב הראש ואדוני יושב הראש ציינו, יש אזורים שהם הרבה יותר אטרקטיביים מהפריפריה ולכן באמת תוקנות התקנות כדי לחלק את הארץ לשלושה מרכזים
ענבל משש:
 אנחנו נעשה איזשהו סקירה קצרה שתתייחס רגע גם לנתונים וגם לאזורים, כדי לעשות איזשהו יישור קו, ואחר כך נתייחס כמובן לקשיים ולהצעות לפתרון כפי שאדוני ביקש
ענבל משש:
 אז משה יציג כרגע את הנתונים, משה נקש מנהל אגף בכיר סיעוד ומנהל עובדים זרים
משה נקש:
(הצגת מצגת)     טוב, יש פה כמה נתוני מפתח בענף הסיעוד
משה נקש:
 קודם כל הנתון הראשון מצד ימין, אז 20% מבעלי ההיתרים, 20% מהאנשים שיש להם היתרים אצלנו הם מהפריפריה, לפי ההגדרות שלנו של הפריפריה של שלושה אזורים
קריאה:
אנשים עם צרכים מיוחדים?
משה נקש:
כל בעלי ההיתרים שמתגוררים בפריפריה
משה נקש:
 גם ילדים נכים, גם נכים צעירים וגם קשישים
קריאה:
כמה מההיתרים האלה בשימוש וכמה - - - ?
משה נקש:
תכף נגיע לזה
לעובדים זרים):
בואו נעשה סדר, יש לי סבלנות רבה, ואני בצמא מבקש לשמוע את מה שיש לכם לומר
לעובדים זרים):
 תקפידו לעשות את זה כל אחד ברשות הדיבור שהוא יקבל
לעובדים זרים):
 ושוב פעם, תזכרו את הדברים, כשמישהו מבקש לומר משהו אבל הדובר שלפניו כבר אמר אותו, שידלג הלאה, לא לחזור על אותן שאלות, הזמן שלנו מוקצב כפי שאתם מכירים את תקנון הכנסת
לעובדים זרים):
 בבקשה
משה נקש:
אוקיי, היום יש בישראל 75,373 עובדים זרים בענף הסיעוד, כל הסטטוסים
ענבל משש:
כולל חוקי ולא חוקי
משה נקש:
כן
משה נקש:
 אני פשוט במסגרת הנתונים אני עונה על שאלות שהוועדה ויושב ראש הוועדה ביקשו מאיתנו להציג, אם תרצו דברים נוספים אז חלק יש חלק נשלים, מה שצריך
משה נקש:
 91 לשכות פרטיות עובדות בתחום הסיעוד
משה נקש:
 שאלתם על הפיזור שלהם אז הן מפוזרות ברחבי הארץ
משה נקש:
 יש כמה לשכות עם כמה סניפים אז בפועל יש מעל 100 סניפים של לשכות פרטיות בכל רחבי הארץ
משה נקש:
 בעלי היתרים, 78,875 אנשים מחזיקים היתר להעסקת עובד זר, ו-89% הם מעל גיל הפרישה, אנשים קשישים בעלי היתרים
משה נקש:
      קצת על הפילוחים הגיאוגרפיים של בעלי ההיתרים ושל העובדים
משה נקש:
 כמו שניתן לראות, יש לנו באזור תל אביב יש לנו 22,233 אני לא אעבור על כל הנתונים, אפשר לראות אותם, אבל אני אתן את המשמעות של הנתונים
משה נקש:
 כמו שניתן לראות פה מתוך ההיתרים בכל אחד מהאזורים אנחנו די במימוש היתרים פחות או יותר בכל האזורים אותו דבר, זאת אומרת הנתונים לא מחריגים לרעה או לטובה אזור אחד לעומת אחרים
משה נקש:
 בסדר? יש עובדים פעילים באזור תל אביב, 72% במרכז, ו70% בפריפריה והחלוקה מבין, אמרנו שיש 20% מהפריפריה, אז 52% מבעלי ההיתרים הם במרכז, ו-28% מבעלי ההיתרים הם באזור תל אביב
משה נקש:
     קצת כדי להבין מה הם האזורים האלה ומה התקנות קובעות? אז מדינת ישראל חולקה לשלושה אזורים, כמו שאתם רואים פה באדום זה אזור תל אביב, תל אביב רבתי, הצהוב זה אזור המרכז כולל את חיפה וירושלים, והירוק זה נקרא הפריפריה, מחוזות צפון דרום ויהודה ושומרון
משה נקש:
 אלו שלושה אזורים
משה נקש:
 עכשיו, התקנות היום קובעות שמי שמגיע לעבוד באזור פריפריה יכול להישאר לעבוד רק באזור פריפריה, למעט החרגה שתכף אני אסביר אותה
לעובדים זרים):
שהיא, אתה מתכון, לפטירה, או מעבר לבית אבות?
משה נקש:
כן, ההחרגה היא שברגע שהתמדת עם המטופל הסיעודי שלך עד פטירתו או עד שהוא עבר באופן קבוע למוסד סיעודי, אתה יכול לעבור לכל אזור אחר
משה נקש:
 הרציונל של זה היה לעודד את העובדים הזרים להתמיד עם המטופל ולא לעזוב אותו לפני
משה נקש:
 כלומר להתמיד איתו ממש עד יומו האחרון
לעובדים זרים):
ומה הסיבה שאותו רציונל לא בא ואומר שעובד שהגיע לאזור מסוים שם הוא מסיים את האשרה שלו?
משה נקש:
ככה התחילו התקנות במקור
משה נקש:
 היו המון פניות בנושא הזה, גם ממטופלים, לפעמים אפילו בקרבה משפחתית לאלו שגרים בפריפריה, שגרים באזור מרכז, אשר את אותם עובדים, ובכלל היה לנו רצון למצוא את הפתרון או את המענה של איך אנחנו דואגים להתמדה
משה נקש:
 של איך אנחנו מתמרצים?      כל פעם אנחנו מדברים פה על איזונים ועל לתמרץ את העובדים הזרים כדי שיעשו את העבודה כמה שיותר טוב, והתמרוץ שלנו היה לתת להם את הבונוס הזה אחרי שהם מתמידים עד הפטירה
משה נקש:
 בסדר? עובד שמגיע לאזור מרכז יכול לעבוד במרכז ויכול לעבוד גם בפריפריה, אותו דבר מתל אביב יכול לעבוד בכל אזור בארץ
משה נקש:
      יש על שולחנו תיקונים שאנחנו מציעים לעשות בתקנות האלה
משה נקש:
 שני הדברים העיקרים זה לקבוע בעצם סוגי מטופלים בענף הסיעוד
משה נקש:
 לקחנו את כל המטופלים הסיעודיים מכל שכבות הגיל, זאת אומרת גם ילדים נכים, גם נכים צעירים וגם נכים מעל גיל הפרישה, ובחרנו את הקטגוריות הכי קשות בכל אחת מהאוכלוסיות האלה, והכללנו את כולם באוכלוסיית המטופלים, קראנו להם מורכבים
משה נקש:
      אז יהיו לנו בעצם שני סוגי מטופלים, מטופלים מורכבים ויתר המטופלים, וזה מתווסף על ההגבלה הגיאוגרפית, זאת אומרת אם למעשה יש היום אזור פריפריה, אז בתוך אזור הפריפריה יהיו שני סוגים, פריפריה מורכבים ופריפריה לא מורכבים
משה נקש:
 גם שם, אגב, הרציונל הוא אותו דבר, אם מישהו מגיע למטופל שהוא לא מורכב ורוצה לעבור למטופל מורכב אנחנו נעודד וזה בסדר, הפוך אי אפשר
משה נקש:
     והנושא השני שאנחנו רוצים לתקן בתקנות האלה זה הסיפור של שלוש שנים
משה נקש:
 זאת אומרת שהמטופל, כמו שבדיוק אדוני יושב הראש אמר, לא ברגע שנפטר לו המטופל ישר מקבל שחרור מהאזור ויכול לעבוד בכל הארץ, אלא הוא יקבל את השחרור אם לפחות 36 חודשים
משה נקש:
 זאת אומרת אם הוא התמיד אצל מטופל ועבד אצלו בשביל הדוגמה שנה וחצי, הכי קל לכולנו להבין, אחרי שנה וחצי המטופל נפטר הוא נשאר באזור הפריפריה, עבר למטופל הבא, עבד אצלו מעל שנה וחצי והמטופל נפטר, הוא יכול לעבור לכל אזור גיאוגרפי אחר
שריי גבאי נוריאל:
בדיוק חזרנו קצת אחורה
משה נקש:
אם מקודם הלכנו שני צעדים קדימה, אז עכשיו אנחנו סוג של טנגו חוזרים צעד אחד אחורה, לאזן את הדברים קצת יותר
לעובדים זרים):
אנחנו מדברים על עדכון תקנות 3 א', נכון?
שריי גבאי נוריאל:
לא, חוק הכניסה לישראל ועדה הומניטרית תיקון 32 קבע שאנחנו צריכים להתקין כאלה תקנות תוך 90 ימים
שריי גבאי נוריאל:
 מאז נוכח ההתפרקויות של הממשלה וכו' לא הצלחנו להעביר אותם
שריי גבאי נוריאל:
 כרגע יש נוסח שממתין לאישור שר הפנים ואנחנו נרוץ עם זה קדימה
לעובדים זרים):
כן, אבל כשאנחנו מחריגים את זה להומניטרי, אתם חילקתם את זה לשתי קטגוריות וזה מדהים
שריי גבאי נוריאל:
זה לא קשור להומניטרי, אלו תקנות הכניסה לישראל
משה נקש:
מהסיבה הפשוטה שהוא מגיע להומניטרי אחרי שהמטופל האחרון נפטר, כי זה מה שאומר תנאי הסף בחוק לעובד ההומניטרי, אז התקנות הגיאוגרפיים לא חלות שם
שריי גבאי נוריאל:
אדוני התכוון באיזה סעיף בתקנות? זה סעיף 3 א' בתקנות
שריי גבאי נוריאל:
 אנחנו מתקנים שם עוד כמה סעיפים אבל זה הסעיף העיקרי
מיכאל ביטון:
אז תנו לי להבין, אתם הולכים לתקן כדי לתעדף את הפריפריה ולחזק אותה? את זה אני מבין
משה נקש:
זאת הייתה מלכתחילה המטרה של התקנות
לעובדים זרים):
פריפריה ומטופלים מורכבים יותר
לעובדים זרים):
 וכשיש בפריפריה מטופלים מורכבים יותר, הם יהיו עוד פלח, עוד שכבה
מיכאל ביטון:
אז כרגע לפני התיקונים האלה, מה הפערים במספרים להבנתכם? זה נותן מענה לבעיה, אז הבעיה הזאת היא מדידה? יש לכם ניטור של הפער בין המצוי לרצוי?
משה נקש:
אז אני תכף אראה את זה
משה נקש:
 אני רק אגיד לפני זה, שמלכתחילה עוד לפני שהותקנו התקנות לראשונה הן הותקנו בגלל הבעיה הזאת
משה נקש:
 זאת אומרת אנחנו קיבלנו ברשות המון המון פניות של מטופלים מהפריפריה שאמרו העובד הזר לא רוצה לעבוד אצלי, הוא רוצה בתל אביב
משה נקש:
 לכן בכלל הותקנו התקנות האלו מלכתחילה, ולכן נקבעה המגבלה שדיברתי עליה קודם, עכשיו אנחנו טיפה מחמירים את ההגבלה על העובדים, נקרא לזה כה
משה נקש:
      שוב, בהמשך לשאלה שנשאלנו מהוועדה
משה נקש:
 אז בעלי היתרים בחלוקה לקבוצות גיל ואזור גיאוגרפי, ניתן לראות למטה את קבוצות הגיל של המטופלים, 0-18, 19-גיל הפרישה, גיל הפרישה ומעלה
משה נקש:
 והאחוז בעצם אומר כמה בעלי היתרים יש בכל אחד מהאזורים ובכל אחד מקבוצות הגיל
מיכאל ביטון:
אתה לא כותב כאן אבל אתה אומר שהצבעים האלה מתארים צפון דרום מרכז?
מיכאל ביטון:
האדום זה הדרום והירוק זה הצפון?
משה נקש:
האדם זה תל אביב, הצהוב זה מרכז, והירוק זה פריפריה
מיכאל ביטון:
אז הפריפריה ירוקה, אז אני התבלבלתי
מיכאל ביטון:
 אז עוד פעם תגיד את הצבעים?
משה נקש:
זה אזור תל אביב, זה אזור המרכז, וזה אזור הפריפריה
מיכאל ביטון:
אה, תל אביב ומרכז מובחנים ביניהם?
משה נקש:
כן, אמרתי קודם במפה, תל אביב זה תל אביב רבתי, בני ברק וכל אזור הערים הקרובות לתל אביב, מרכז זה קצת יותר רחב מזה, פתח תקווה ואפילו חיפה וירושלים, וצפון דרום יהודה ושומרון זה אזור שלוש, אזור פריפריה
אליהו מרידור:
אוקיי כן
לעובדים זרים):
אשקלון לדוגמה?
משה נקש:
פריפריה
לעובדים זרים):
אתה מסכים איתי שכשעובד מגיע לעבוד והוא משובץ בירוחם, השאיפה הטבעית שלו תהיה להגיע לאשקלון והוא עדיין חוסה תחת אותה הגדרה?
משה נקש:
אני אגיד, ברור שבתוך כל אחד מהאזורים יש טוב יותר וטוב פחות,
משה נקש:
 והיינו צריכים שוב, למצוא את האיזונים
לעובדים זרים):
אני לא רוצה להגיד טוב יותר או טוב פחות
משה נקש:
מבחינת העובדים, אתה צודק
מיכאל ביטון:
מבוקש
לעובדים זרים):
יש מבוקש יותר מבוקש פחות
משה נקש:
מקבל
משה נקש:
 מבוקש יותר מבוקש פחות מצד העובדים נקרא לזה אוקיי? זה נכון
משה נקש:
 זה גם נכון שמישהו יכול להחליט שהוא רוצה לעבוד באשקלון ולא בקרית שמונה, שגם הם באותו אזור, שניהם זה אזור פריפריה
לעובדים זרים):
נכון, אבל עוטף עזה הוא עדיין פריפריה אבל הוא לא אשקלון, ורמת הגולן היא לא נהריה
משה נקש:
נכון, בהחלט
לעובדים זרים):
אני קיבלתי פניה מזכאים מרמת הגולן, שהעובד שלהם החליט שהוא רוצה לעבוד בנהריה, קרוב לו לים, נעים לו, גדול לו
לעובדים זרים):
 מטרופולין
לעובדים זרים):
 והתקנות האלה לא נותנות מענה לכאלה מקרים
משה נקש:
אז אני אגיד לך, אם נלך קצת אחורה ליום שהתקנו את התקנות היו המון דיונים לכמה אזורים צריך בכלל לקבוע, אמרנו אולי 20 אזורים, למה שלושה? והיו אנשים שאמרו לא צריך, צריך שניים אחד כזה ואחד כזה
משה נקש:
 ניסינו למצוא את האיזון בין זה שלעובדים הזרים יהיה בסך הכל מרחב עבודה
משה נקש:
 אי אפשר היה לכבול אותם, כולם מכירים פה את בג"ץ הכבילה שלא מחייב לכבול עובד זר למעסיק, וגם לא לאזור יותר מידי קטן
משה נקש:
 ולכן עשינו את האיזון הזה וחשבנו ששלושה אזורים זה משהו שמאזן
משה נקש:
 חד משמעית, תכף נראה בנתונים, זה נתן מענה לבעיה שהייתה הרבה יותר חמורה קודם
משה נקש:
 לדעתי, אי אפשר עד הסוף לצמצם כל יישוב לאזור
לעובדים זרים):
עדין, כל התקנות ברעיון שלהם, באו לתקן עוולה
משה נקש:
הן תיקנו עוולה
לעובדים זרים):
כשאנחנו מחלקים אזורים וקובעים צבעים ומגדירים לכמה חלוקות, זה בהתאם למי שישב וחילק את זה והניח שזה ייתן מענה באמת לתיקון אותה עוולה
לעובדים זרים):
 אין ספק שזה מנע אחוז מאוד מאוד גבוה, עדיין אנחנו פה בשביל לפקח אחר העבודה ולבדוק האם זה לא תיקן מספיק? ומה לתקן? אנחנו צריכים להיות יצירתיים
מיכאל ביטון:
אני אתן לך דוגמה לחשיבה, שאלנו מפעל למה הוא לא בא לירוחם? ואז גילינו שגם בצומת להבים ברהט זה נחשב מפעל מאושר ומסובסד
מיכאל ביטון:
 אז אם אדם יכול למקם מפעל 50 דקות מתל אביב, הוא לא יהיה שעה-ארבעים מתל אביב
מיכאל ביטון:
 וזה נקרא אזור עדיפות א'
מיכאל ביטון:
 הצלחנו לשכנע את משרד הכלכלה לייצר מושג שנקרא אזור עדיפות א-א
מיכאל ביטון:
 זאת אומרת לקחת את המושג פריפריה ולחלק אותו לשניים
מיכאל ביטון:
 להגיד שיש פריפריה ויש אקסטרה פריפריה
מיכאל ביטון:
      אז, כדי שזה יהיה מוצדק לפרק את ההגדרה הזאת, צריך שתראו לנו בתוך הפריפריה את הפערים עצמם
מיכאל ביטון:
 תראו לנו כמה המחסור מצפה רמון וירוחם ורמת הגולן וקריית שמונה ונהריה ומעלות, לצד כמה המחסור באשקלון או חדרה או איפה שזה נחשב כבר מקום של פריפריה
מיכאל ביטון:
 ואז אם אנחנו יודעים את הפער הזה, מה חומרתו? יכול להיות שזה מוצדק לייצר אזור נוסף בעבודה שלכם
שריי גבאי נוריאל:
אני רק אגיד שמ-2014 כשהותקנו התקנות, אנחנו כבר התכנסנו לדבר הזה כמה פעמים לבדוק האם האזורים מוצדקים והאם אולי צריך לייצר עוד אזור, עוד שני אזורים וכו'
לעובדים זרים):
או לחילופין סליחה, וזו השאלה הבאה שלי ואולי עכשיו זה יסתדר עם מה שאת רוצה להשלים, ידוע שכשעובד עובד באזור מסוים, לא משנה באיזה אזור, נניח במרכז, והוא מבקש לעזוב, יש לו 90 ימים הוא יכול לחפש, הוא צריך להשתבץ
לעובדים זרים):
 אדוני רוצה לעזוב, עד שאנחנו לא נוכל ליישם באמת שאם הוא החליט לעזוב על דעת עצמו והוא עולה אחר כבוד על חשבונו לארץ המוצא שלו, שהניוד יהיה לאזור פחות מבוקש, וכך אנחנו נוכל לאוורר יותר את אלו שהגיעו כבר במקור לאזור פחות מבוקש ומילאו את המכסה המחויבת של 36 חודשים שאנחנו שואפים אליה, וכך למלא את החסר באותה פריפריה
שריי גבאי נוריאל:
אז אני אגיד שצריכים להסתכל על שני פרמטרים כשבוחנים הצעות כאלה
שריי גבאי נוריאל:
 אחד, שיהיה מספיק היצע מטפלים עבור אותם מטופלים באותו אזור
שריי גבאי נוריאל:
 ושניים, שלעובדים הזרים, שזה לא פחות חשוב, יהיה היצע מטופלים מספיק
שריי גבאי נוריאל:
 כשאנחנו ניסינו לייצר עוד אזור, והיו לנו כל מיני הצעות כאלה, בסופו של דבר, זה לא ענה על שני הקריטריונים האלה
שריי גבאי נוריאל:
 כשאל מול כל הזמן עומד בג"ץ הכבילה, שאומר אתם לא יכולים לכבול את אותו עובד זמן להיצע מצומצם של מטפלים
לעובדים זרים):
את מדברת על מי שכבר בפריפריה או מי שאני מבקש - - -?
שריי גבאי נוריאל:
גם אם אני אגיד לאותו עובד זר עכשיו אתה רוצה לעבור? עכשיו אתה תעבור רק לאזורים בעייתיים מאוד, כמו שאתם קוראים להם
לעובדים זרים):
אני לא רוצה להגדיר אותם בעייתיים
לעובדים זרים):
 יש אזורים עם רמת ביקוש גבוהה, ויש אזורים עם רמת ביקוש פחות גבוהה
לעובדים זרים):
 אני מכיר הרבה אנשים שמתוך בחירה, כשיש להם עוד הרבה אפשרויות מבקשים לגור בערד, מבקשים לגור בנתיבות
לעובדים זרים):
 זה אומר שזה פחות טוב? ממש לא
שריי גבאי נוריאל:
צריך להבין שכשעובד זר, אתה מציע לו היצע, זה בסופו של דבר היצע של מטפלים, שהוא מאוד מצומצם
לעובדים זרים):
לא מצומצם, 20%
משה נקש:
כן, אתה מציע פשוט את ה-20% לחלק
לעובדים זרים):
נכון
משה נקש:
אז עוד פעם, מה ששריי אומרת, וזה גם אחד הדברים שנבחנו בקביעת התקנות מלכתחילה, זה מה יהיה ההיצע ושהוא לא יהיה מצומצם בשביל אותו עובד זר כמו שבדיוק להיפך
לעובדים זרים):
כמובן שאם ההיצע לא יהיה מספיק גבוה, ניתן לו חופש בחירה יותר גבוה, אבל אני קודם כל רוצה למלא את הצורך שלי כמדינה