GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
נשמח בבקשה לדעת אני יודע שהועברה טיוטה לנציגות המרוקאית נשמח לדעת היכן זה עומד והאם קצבתם אותה בזמן כי הסכמים בראשי תיבות כמעט וכבר היו בסבבים וניסיונות אחרים, אם לא יגדור בזמן ולא נוודא עם בני השיח שלנו שאנחנו צריכים להגיע למיצוי הליכי הבירור וההבנות אנחנו לא באמת נתקדם
רחל אוברמן:
נעים מאוד רחל אוברמן, מחלקת אמנות משרד החוץ, הטיוטה עם מרוקו הועברה למרוקאים ומבירור בשבוע שעבר היא נמצאת בבדיקה של משרדי הממשלה במרוקו והם אופטימיים אבל ייקח להם עוד קצת זמן לבדוק את זה, זה העדכון שקיבלתי
החוץ אלי כהן:
יש לנו יעד מוגדר, תוך חודשיים לחתום את ההסכם, זה היעד שלנו ובעדכון ההנהלה האחרון אנחנו לצורך העניין, אמרה לנו רינה שנעמוד ביעד הזה
החוץ אלי כהן:
 בכל מה שתלוי בנו, כלומר אנחנו סיימנו, היה לנו מגוון סוגיות לטפל מול גורמים בתוך המשרד, מול גורמים מחות למשרד והכדור נמצא עכשיו אצל המרוקאים, יצחק אני יודע שהמרוקאים גם מאוד רוצים את הדבר הזה ובהחלט זה היעד שלנו ואני אשמח שנחתום עליו ביחד
יצחק מודעי:
בוקר טוב, יצחק מויאל, יושב ראש ההסתדרות של אגף הבניין בישראל, שבוע שעבר הייתי במרוקו במסגרת סיור אחר והמרוקאים מחכים לביקור של השר, זה שמעתי משר העבודה בעצמו ומחכים לשר שיגיע באופן חד משמעי
אליהו מרידור:
מה שאני מציע, בדרך כלל החתימה שמכבד בנוכחותו כבוד שר החוץ משהו הצהרתי, צריכים לסיים את זה ולדייק את זה והם אמורים להחזיר אלינו, ככה אני מבין, את ההתייחסות שלהם לטיוטה שאנחנו שלחנו ואני מבקש מכם, ברשותך אדוני שר החוץ אם ניתן יהיה לנסות ולקרב את המועד ולקצוב כלפיהם את הזמן כדי שהם יחזירו את ההתייחסות שלהם כך שלא ייווצר מצב שחלילה נגיע לקראת הביקור ויש עדיין שאלות פתוחות
אריה בהיר:
זה מה שאנחנו נעשה
אליהו מרידור:
יופי, אני מאוד מעריך את זה ומרוגש מזה, ובכל טיק-טוק שאני רואה את שר החוץ, ובכל ידיעה שאני קורא עליך, ובכל פעם כשאני פונה אליך ושומע כזאת סקירה ואני ראוה באיזו רצינות אתה ניגש לדברים, באיזו אחריות, באיזו תחושת שליחות אני מתמלא גאווה להימנות עם חבריך, אני מתמלא בגאווה להיות בכנסת שאתה שר החוץ שלה, פשוט כך
אליהו מרידור:
     אני מבקש ברשותכם, אדוני משנה למנכ"ל מבקש להוסיף משהו?
יוסי ביילין:
ראשית אני באמת רוצה להודות כמובן לשר החוץ שלנו שנתן לזה חשיבות רבה כמו שאמרתי גם באחת הוועדות הקודמות כאן, משרד החוץ כמובן בהובלת השר רואה חשיבות רבה מאוד בחתימות הללו, לא רק בפן המהותי של ההסכם אלא גם בפן המדיני
יוסי ביילין:
     כמו שאמרתי בפעמים קודמות, אנחנו אכן לוקחים את המשימה הזאת ברצינות, אנחנו נעשה כל מאמץ להשלים את ההסכמים הללו במועדם, שוב מפאת אותה חשיבות שאנחנו רואים אנחנו כמובן יישם את מדיניות השר ואת מדיניות הוועדה הזו
אליהו מרידור:
אני מאוד מודה לך, אני יודע אדוני השר שישנה התקדמות כלשהי עם האתגר שעמדנו בפני השיח עם הפיליפינים, אני אשמח לדעת אם יש לאדוני משהו לעדכן בו אותנו
החוץ אלי כהן:
כן בהחלט נקודה חשובה, במסגרת ביקור שבוע שעבר בפיליפינים עלתה סוגיית העובדים הזרים והביקור בהחלט נתן רוח גבית לפתרון הסוגיה
החוץ אלי כהן:
     יש שני דברים מנוגדים בין החקיקה והתקנות בישראל לעומת התקנות בפיליפינים
החוץ אלי כהן:
 נכון להיום נקבע שעובד פיליפיני שמגיע לישראל ישלם לגורם שמביא אותו לישראל, אם זה חברת כוח האדם, סכום שקצת יותר גבוה מ-6,000 ₪ בשלוש מנות שונות
החוץ אלי כהן:
     שכר המינימום בישראל עומד על סך של 5,300 ₪
אליהו מרידור:
עומד להתעדכן אדוני שר החוץ ל- 5,570 ₪
החוץ אלי כהן:
התקנות בפיליפינים קובעות, שאתה לא יכול לשלם עמלה לחברת כוח האדם שעולה על שכר המינימום באותו מקום, הם לצורך העניין רוצים למנוע ניצול של העובדים שלהם שאנחנו כמובן במדינת ישראל זה המקום האחרון שמנצלים עובדים
החוץ אלי כהן:
 נהפוך הוא – במדינת ישראל עובדים זרים זוכים לזכויות זהות להם זוכה העובד הישראלי, אותם עובדים פיליפינים שמגיעים לישראל עבורם זו בהחלט פריבילגיה גדולה מאוד מכיוון שמדינות השכנות הם מרוויחים 400 דולר, 500 דולר ובישראל 1,500 דולר ויותר
החוץ אלי כהן:
     ולכן על מנת לפתור את הסוגיה הזאת, מה שפועלים למענו זה לבדוק האם ניתן לתת פטור ממע"מ על העמלה שמשולמת לחברות כוח האדם ובמקרה שכזה, הסכום ירד מתחת לשכר המינימום ואז הדבר ייפתר
החוץ אלי כהן:
     נכון להיום יש בישראל כ– 14,000 עובדים פיליפינים, מדובר על עוד מספר אלפים נוספים שיגיעו לישראל ולכן המשימה שלנו עכשיו בהמשך לפגישה שהייתה עם נשיא הפיליפינים בשבוע שעבר זה להבטיח שסוגיית המע"מ נפתרת, אפשרות אחת, בתאום מול משרד האוצר ויוסי אני אבקש את עזרתך במעקב בנושא הזה מול משרד האוצר
החוץ אלי כהן:
     האפשרות השנייה היא להוריד את העמלה כאן בוועדה בתקנות מ– 6,300 ₪ לערך מתחת לשכר המינימום 5,500 ₪ זאת אומרת זה צריך להיפתר או בדרך הזאת או בדרך הזאת
החוץ אלי כהן:
     מילה באופן אישי על הפיליפינים: למדינת ישראל יש יחס עם מאוד עם הפיליפינים, הפיליפינים הייתה המדינה היחידה באסיה שהכירה ב– 1947 בהחלטת האו"ם במדינת ישראל, זאת הייתה המדינה האסייתית היחידה שהכירה בישראל ולכן יש לנו קשר חם אליה וחשוב לפתור את הסוגיה הזאת
החוץ אלי כהן:
 עומדים על הסוגיה של ה- 900 השקלים האלו, או בסוגיית המע"מ או לחילופין באמצעות התקנות, צריך לבדוק, זיו או רינה אתם יודעים להגיד איפה הנושא הזה עומד מול משרד האוצר בסוגיית ביטול המע"מ?
זיו בילאוס:
כן, הנושא הזה עדיין לא נפתר, אין לנו אישור שלהם, זה עדיין בבחינת אפשרות לראות אם זה יקרה, יצא לפועל או לא
החוץ אלי כהן:
זיו, זה חשוב לנו למשק הישראלי, זה חשוב לנו לקשר עם הפיליפינים ולכן אני מבקש שתמצאו את הדרך לפתור את זה בדרך כזאת או אחרת
החוץ אלי כהן:
 בואו נסכם שנקבל עדכון בנושא הזה?
אליהו מרידור:
לפני שאדוני נאלץ להמשיך בסדר יומו העמוס אני אבקש לנצל את שירותו בעוד נושא, ועכשיו אני אבקש להתמקד בנושא החקלאות אדוני שר החוץ, מדינת ישראל חתומה על הסכם בילטרלי אחד בתחום החקלאות וזה מול תאילנד
אליהו מרידור:
     המציאות הזאת יוצרת איזשהו מכבש לחצים על מדינת ישראל, כמי שחתומה על ההסכם ועל המעסיקים עצמם, אני אשמח לדעת אם המשרד מקדם חתימה על הסכמים בילטרליים עם מדינות נוספות בתחום החקלאות, זאת שאלה ראשונה
אליהו מרידור:
     שאלה ראשונה למשרד, האם ניתן להוסיף הגבלות על דיני העבודה למשל שלא יקבלו פנסיה ואם כן בהתאם לארץ המוצא שלהם ולא לפי מדינת ישראל, ולהתעדכן לאחר מכן ממר מויאל האם יש חדש בכל תנאי ההסכם הקיבוצי של העובדים הזרים, אז העברתי שלוש שאלות, אחת התייחסות כללית לאדוני השר, לאחר מכן לאנשי משרדו, ובסוף אבקש את התייחסות מר מויאל
החוץ אלי כהן:
קודם כל אחד, אנחנו קיבלנו ממשרד החקלאות פניה עבור הודו, ובהתאם אנחנו נפעל להגדיל את המכס של עובדים מהודו לתחום החקלאות ונשמח עם משרד החקלאות יאתר מדינות נוספות ומתאימות לקליטת עובדים
אליהו מרידור:
מעולה, אז את זה נעביר גם למר נקש כנציג רשות האוכלוסין
החוץ אלי כהן:
אז אחד הודו, ואם יש מקומות נוספים אנחנו נפעל
החוץ אלי כהן:
     בכל הנושא של זכויות העובדים אנחנו צריכים באמת לעשות סדר וצריך כאן עבודה משותפת
החוץ אלי כהן:
 אני אתן דוגמא לאבסורד, עד לפני מספר שנים, עובדים זרים בישראל, היו זכאים ליום שבתון ביום בחירות כאשר אין להם זכות להצביע, זאת אומרת, אם היו עובדים כמו עובד ישראלי היו משלמים 200% או שלא היו עובדים ומקבלים שכר
החוץ אלי כהן:
 זה כמובן אבסורד ודבר לא סביר
החוץ אלי כהן:
     ולכן אני חושב שצריך להקל, צריך לתת לעובדים הזרים שכר ראוי ומכובד אך מן הצד השני להקל ואני חושב שכאן אדוני היו"ר, אני חושב שזה יהיה מהלך גדול שתוביל אנחנו נשמח להירתם אליו, לקדם עבודה מסודרת, אילו פרמטרים רגולטוריים והקלות ניתן לתת
החוץ אלי כהן:
     לדוגמא בחלק מהמקומות, לדוגמא העובדים בחקלאות יהיה אפשר לחייב בנושא של עלויות שכר דירה, כי הם דואגים להם להשתכנות לדוגמא כאשר כולנו יודעים שאגב לצערנו, העלויות שכר דירה במדינת ישראל עלו, זה בעיה אחרת שכמובן צריך לפתור אותה לטובת כלל אזרחי ישראל, אבל המעסיק מן הצד השני, התמורה שיכול לחייב אותם לא השתנתה, דוגמא לעיוות שצריך לטפל בו
החוץ אלי כהן:
     צריך לעשות עבודה בהחלט מסודרת בנושא הזה, יש לנו כנס של מלחמה באנטישמיות עם סגן נציב האיחוד האירופאי
יצחק מודעי:
אדוני השר ממש עדכון מאוד חשוב, קודם כל אני מאוד מודה לכם שהזמנתם אותי לדיון היום, ואני רוצה לעדכן באופן כללי אדוני השר, שאתם יכולים להתגאות בהסכם קיבוצי כללי ענפי שאנחנו חתומים עליו ההסתדרות, ונמצא פה נציג המעסיקים סמנכ"ל כוח אדם במשק וכלכלה של ההתאחדות איציק גורביץ'
יצחק מודעי:
     זה אחד ההסכמים הייחודיים בעולם שלא מפלה בין אף עובדים זרים, פלסטינאים וישראלים, את אותם תנאים מהיום הראשון בהעסקה, שכר המינימום בענף הבניין הוא הכי גבוה במשק הוא 5,600 ₪ לעובד מתחיל ולפני כמה חודשים חתמנו על הסכם חדש והשכר הולך להתעדכן ל– 6,300 ₪ שכר מינימום, הכי גבוה במשק הישראלי
יצחק מודעי:
     עוד עדכון, שאלו אותי גם עיתונאים ואני בטוח גם מי שיושב פה, למה מסכימים להעסיק עובדים זרים בענף הבניין כי לוקחים מקומות תעסוקה של ישראליים, אז לעדכון, יש 42 מקצועות בענף הבניין, בחמש מקצועות רטובים אין ישראלים ולא יהיו ישראליים, רוב העובדים הזרים והפלסטינאים עובדים במקצועות האלו
יצחק מודעי:
     לגבי מרוקו, ברגע שממשלת מרוקו וכל הגורמים שמעו את שכר המינימום שמקבלים פה קרוב ל-2,000 דולר – כ-1,800-1,900 – עם העדכון החדש, אפילו השר אמר לי שהוא מוכן לבוא לעבוד בישראל
יצחק מודעי:
     להערכתי יש הרבה עובדים מקצועיים שיכולים להגיע לסייע, אנחנו בהסתדרות נעמיד את כל הכלים מעבר למה שמנהל האוכלוסין מטפל בנהלים ולכן אני חושב שבנקודה הזאת יש צורה מאוד טובה לתנאי עבודה נאותים והסכם שוויוני כמו שכתוב בתורה יותר מפעם אחת כי חוקה אחת תהיה לכם ולגר הגר בתוככם, אנחנו מיישמים את זה בענף הבניין
יוסי ביילין:
אדוני היושב ראש, אני קודם כל חושב שיש לכם עשייה ברוכה בעניין הזה של העובדים הזרים, אני הייתי רוצה להוסיף משהו לעניין הגבלות על דיני העבודה
יוסי ביילין:
     לנו למשל במשרד החוץ יש פרויקט, מיזם, של משתלמים בחקלאות שאני מניח שאדוני מכיר אותו
אליהו מרידור:
ביקרתי שבוע שעבר בערבה, נחשפתי לפרויקט המדהים הזה
יוסי ביילין:
אני יודע, רציתי להצטרף לאדוני אבל לא עלה בידי לצערי, מכל מקום, יש שם בעיות עקרוניות בנוגע לזה שהעובדים הזרים מקבלים עוד זכויות עודפות על פני עובדים מקומיים
יוסי ביילין:
     אני חושב שזה משהו שצריכים באמת לעשות בו עבודה יסודית, בכל הנושא הזה, זה יצר מצב אבסורד שמקשה מאוד על החקלאים ואני חושב שהפרויקט הזה יפיפה, יש לו מהות, יש לו תוכן, יש לו ערך במונחים מדיניים ואני חושב אולי שבאמת צריך לערוך אולי כאן דיון אדוני היושב ראש ולבחון את זה ולבחון את עמדת המשרדים האחרים, משרד המשפטים ומשרד החקלאות
יוסי ביילין:
     הדבר הזה לא פשוט ואנחנו באמת נשמח עם יהיה שיתוף פעולה של כלל המשרדים על מנת לבחון את זה ולהתוות מדיניות אחידה בנושא
אליהו מרידור:
ראשית אני מאוד מברך על הפגישה, לצד זאת אנחנו נצטרך לראות במידה ומבחינה חוקית ניתן יהיה לחתור לחתימה על הסכמים בילטרליים דגשים על תנאים שיקלו יותר על המעסיקים ולא יכבלו אותנו רק בגלל שבעבר כבר חתמנו על הסכמים כובלים שמאוד מאוד מקשים על יכולת עמידה בתנאים של המעסיקים, הרבה פעמים מדובר בקשישים ובחקלאים שעד סיום העונה לא יודעים אם הם בכלל הרוויחו ואם כן אז כמה
אליהו מרידור:
     ובכל זאת אני מאוד מודה לך אני מבקש ממנהלת הוועדה לקדם דיון בנושא, למר מויאל אני מבקש להעביר עוד פעם שאלה, האם אדוני התרשם שבמרוקו יש מספיק עובדים שמעוניינים ומוכשרים ובקיאים בעבודות הבנייה בארבעת המקצועות הרטובים
יצחק מודעי:
אני אישית יודע, שהתחילו להיערך ולעשות הכשרות ומיונים, לדעתי ברגע שיהיה הסכם נציג ההתאחדות איציק גורביץ' עם צוות מקצועי מוכן להגיע למרוקו כדי לעשות את המיונים
יצחק מודעי:
 יש מאות עובדים שכבר נרשמו
אליהו מרידור:
כי הם מעוניינים או כי יש להם ניסיון, אנחנו יודעים לדוגמא שבסין, קל לאפיין, לסנן ולהכשיר כי ענף הבנייה מפותח אצלם, אני מבקש לדעת, אני לא חשוף מספיק לעניין יכולות מתקדמות של כוח העבודה המרוקני בענף הבנייה וזאת השאלה, כי אני לא הייתי אתכם
יצחק מודעי:
אני אגיד ככה, בשבוע שעבר שנפגשתי עם כארים קלו, זה המושל של מחוז מרקש שמשם יוצאים רוב העובדים, והוא נתן לנו סקירה שהם סוללים עכשיו 5,000 קילומטרים של כבישים ובונים למעלה מ– 5,000 מלונות חדשים
יצחק מודעי:
 הסיבה שהם רוצים לבוא לפה, השכר הממוצע במרוקו 400 יורו לבן אדם לעובד מקצועי, בישראל מגיע כמעט ל– 2,000 דולר לחודש בסיס מעבר לתנאים האחרים
אליהו מרידור:
אני מכיר נתונים עוד פחותים
יצחק מודעי:
אני נתתי דוגמא לאנשי מקצוע, ואני אשמח אדוני יושב ראש הוועדה, תבוא לבקר, שר העבודה יוכל להציג, הם מאוד מעוניינים, וכמובן שזה יכניס הכנסה מאוד גדולה למרוקו כשכר כזה גבוה משולם בישראל
אליהו מרידור:
אז כפי שביטא שר החוץ בעצמו הנושא הראשון שעניין אותי ברגע שנבחרתי לעמוד בראשות הוועדה הזאת זה ככותרת, חתירה להרחבת הסכמים בילטרליים ובראש ובראשונה עם מרוקו, אמנם היו כאלה שתקפו אותי בתקשורת אבל אני נאמן לערכים שבשמם הגעתי ולצד זאת יש אתגר נוסף שצריך להתייחס אליו שהוא שיקול בטחוני
אליהו מרידור:
     נמצא אתנו ע' ממשרד ראש הממשלה, אני מבקש לדעת מה עמדת משרד ראש הממשלה אדוני, ולאחר מכן נמשיך
ע':
בוקר טוב, אני אציין שבזווית הביטחונית עמדתנו הרשמית שהוגשה זה מכבר בממשלה הקודמת אפילו לפני כשנה וחצי, היא אוהדת והיא תומכת באינטרס הלאומי, לגבי תהליכי העבודה הבין משרדיים ביננו לבין רשות האוכלוסין, משרד החוץ, כמובן נדרש לפרוט את זה לתהליכים סדורים ששומרים גם על האינטרס הביטחוני שלא זה המקום לדון בו אבל באופן עקרוני אנחנו כמובן בעד ונעשה את מרב המאמצים מצדנו על מנת שהפרויקט יצליח
אליהו מרידור:
ההצהרה של אדוני חשובה מאוד, מעודדת מאוד ואני מסוך ובטוח שנושאים שעדיין פתוחים צריכים ללבן ולהבהיר אותם אל מול בני השיח שלנו ואל מול השותפים שלנו לניסיון המקודש הזה, יקודמו בפגישות שאנחנו קבענו שנקבע אותם באופן נמרץ
אליהו מרידור:
     אנחנו רק אומרים שאנחנו חייבים להתכנס לכך שבהתאם ללוחות הזמנים שכבוד שר החוץ הקציב לנו, אם אנחנו תוך חודשיים אמורים לחתום אנחנו הרבה קודם אמורים לדעת שבהגעה שלנו למרוקו כל השאלות בין הצדדים נשאלו, נתנו תשובות ויש הבנות מלאות כדי שנוכל לצאת עם הבשורה הזו שאנשים מייחלים לה
אליהו מרידור:
     אני מבקש להעביר את רשות הדיבור למר משה נקש, נציג רשות האוכלוסין, ובתוכן אני אבקש את התייחסותך האם נבחנת האפשרות של שיפור התנאים והקלות למעסיקים פה בישראל לעובדים זרים אל מול מדינות יעד חדשות שאנחנו שואפים לחתום איתם ולהשלים איתם חתימה על הסכמים בילטרליים
משה נקש:
תודה רבה אדוני היושב ראש, אני אגיד רק בהקדמה קצרה על כל הנושא של הסכמים בילטרליים אני מניח שהרבה יודעים אבל אולי כדאי שיהיה לפרוטוקול, העקרונות של הסכם בילטרלי ועליהם אנחנו צריכים לשמור ומשם כולנו מגיעים לדבר הזה
משה נקש:
     זה לשמור א' על זכויות העובדים כמו שנאמר פה, על גיוס מפוקח, גיוס הוגן של אותם עובדים שיכולים להיות ברי ניצול, להביא עובדים בעלי הכשרה מתאימה לענף שלשמו אנחנו מביאים אותם וכמובן למנוע גביית עמלות שלא כדין, עמלות תיווך לא חוקיות
משה נקש:
     יש לנו מספר מדינות במספר ענפים שיש לנו כבר הסכמים שרשות האוכלוסין היא מיישמת אותם וככל שמבקשים להכניס מדינות נוספות יש את הוועדה הבילטרלית בראשות מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה, זו וועדה בין משרדית, ואם משרד החקלאות רוצה להכניס מדינה נוספת צריך להביא את זה לדיון, רוב החברים פה סביב השולחן גם חברים בוועדה הזו ואם רוצים להכניס מדינות נוספות אפשר להציף את זה, להביא את זה לדיון ולראות אם יש צורך ואם זה עומד בתנאים ובדרישות
משה נקש:
     ואז כמובן כל התהליך של משרד החוץ מול המדינה, אנחנו שומעים פה על תהליך שכבר מתקיים מול מרוקו אז צריך כמובן לקבל את ההתייחסות שלהם, לראות שעומדים בתנאים שמוצבים
משה נקש:
     מבחינת התנאים שלהם זכאים העובדים, כמו שנאמר פה העובדים הזרים שמגיעים למדינת ישראל זכאים לאותם תנאים של עובד ישראלי, החוק לא מפלה בין עובד זר לעובד ישראלי וזה אחד מהעקרונות שאנחנו פועלים לפיו
יצחק מודעי:
זה הסכם לא חוק, זה הסכם שקיבל צו הרחבה, אם היועצת המשפטית שלך פה יכולה להתייחס
משה נקש:
זה חוק העובדים הזרים מתייחס לדבר הזה
אליהו מרידור:
אני מניח ששני הצדדים מדברים על אותו דבר אולי המינוח המשפטי מעט שונה, אני מבקש לדעת האם יש בכוונתכם לוודא שהעובדים שמגיעים הם באמת עברו את ההכשרה המדוברת, שהבדיקות הרפואיות לגביהם מספיק היקפיות וקפדניות, אנחנו מודעים לכך שבחקלאות לדוגמא מגיעים אנשים שהם חולים, זה לא קורה הרבה אבל זה קורה וכשזה קורה אני מבקש לדעת האם יש סנקציות שבמידה ואותו עובד הסתיר את זה וזה לא משהו שרה לו תוך כדי השהות שלו פה, האם חלות עליו סנקציות
אליהו מרידור:
     בכלל מושג הסנקציות מול העובד הזר, במסגרת החתימה מולו על ההסכם, עד כמה זה קיים, עד כמה אתם מתכוונים לפתח את זה כדי שאנחנו נוכל לצמצם את חוסר ההתאמה, את תופעת הנטישה ולפחות תחושת תיירות המרפא בוודאי ובפרט בנושא החקלאות, זו שאלה ראשונה
אליהו מרידור:
     שאלה שנייה, האם אתם בוחנים קיום ראיון בזום ולא ראיון מוקלט כדי שבאמת יהיה ניתן לאמוד אחר יכולות והכשרות והכימיה שהצדדים אמורים לפתח ביניהם
משה נקש:
אני אתייחס לשני הדברים אדוני, קודם כל לגבי הנושא של בדיקות רפואיות ואני אוסיף לזה גם בדיקות של רישום פלילי, זה גם כתוב בהסכמים וגם משהו שמבוצע במסגרת כל תהליך הזמנת עובדים זרים למדינת ישראל
משה נקש:
     העובדים נדרשים לבצע בדיקות רפואיות לפני שהם מגיעים והעובדים נבדקים גם בהקשר של רישום פלילי שוב, זה חלק מההסכם זה משהו שאנחנו במסגרת יישום ההסכמים מבצעים, כמובן שאם עובד הצהיר הצהרה שהיא לא נכונה והתגלה שהוא לא הצהיר על משהו שקיים הנושא הזה נבדק פרטנית יש מקרים בודדים כאלו ובמידת הצורך גם אפשר לנקוט צעדים כנגד אותו עובד שהצהיר הצהרת שווא
אליהו מרידור:
אני מודע לכך, באחת הישיבות הקודמות אני ביקשתי לעגן את זה בהסכם שהעובד ידע ולוודא שהוא מבין, שזה בשפתו, שזה מונגש לו, שידע שבמידה ויש סטייה בתיאום הציפיות בין הצדדים והוא עשה את זה באופן יזום ובמזיד האם הוא מודע לכך שחלות עליו סנקציות לדוגמא שלילת האשרה, הטסתו לארץ המוצא שלו על חשבונו
יסמין פרידמן:
אבל הוא אומר שמדובר במקרים בודדים
משה נקש:
מדובר במקרים בודדים ואם עובד הצהיר הצהרת שווא, זה קורה במקרים בודדים ולא בענף מיוחד ספציפי
אליהו מרידור:
נתתי את החקלאות כדוגמא כי המקרים שם באמת יותר בולטים
אליהו מרידור:
 אנחנו קיימנו סיור מאוד מקיף ביום חמישי האחרון בערבה, נפגשנו עם חקלאים ומספר לי אחד החקלאים שהוא פרמדיק אזורי, ועל כל עשר פניות שמגיעות אליו שמונה וחצי פניות בערך הם של עובדים זרים
יסמין פרידמן:
מי שעובד בערבה בחום הזה - זה לא מפתיע אותי
אליהו מרידור:
אין שום בעיה, אז באמת צריכים לבדוק לפני שמביאים אותם לארץ שהם מגיעים מאזור שהם עבדו בו בחקלאות באזור מדברי, ידוע שהחקלאים
יסמין פרידמן:
אין ממש מדבר בתאילנד או נפאל
אליהו מרידור:
אז אם יש לאדם בעיית ספיקת לב, ואנחנו מבינים שבן אדם שיש לו בעיית אי ספיקת לב, הוא מראש מועד לכישלון בקשר אתו מראש אולי לחשוב אם מביאים אותו
יסמין פרידמן:
אז הוא אומר שיש מעקב ואנחנו מכוסים מהבחינה הזאת
אליהו מרידור:
יש מעקב אבל עדיין אין סנקציות, אני ביקשתי באחת מהדיונים הקודמים, ובהזדמנות זאת אני מקדם את ההגעה שלך בברכה, וגם חברי אלון שוסטר שמגיע לעיתים תכופות יותר ומיד אני אשמח לתת לכם גם את רשות הדיבור ועדיין אני מבקש לסיים את השאלה ולבדוק עם גבירתי היועצת המשפטית של רשות האוכלוסין הם בהמשך לבקשותיי אתם מתאימים בהסכם ההעסקה גם כן מתן סנקציות שהם ידעו מה המשמעות של אי עמידה בתנאים
שושנה שטראוס:
שושנה שטראוס, הלשכה המשפטית רשות האוכלוסין וההגירה, כל הסכם בילטרלי כל הסדר יישום כתוב ואוסיף במפורש שאם עובד מצהיר הצהרות שווא או לא עומד בהתחייבויותיו שניתנו במסגרת ההסכם או מפר את חוקי מדינת ישראל הוא צפוי להרחקה כן במסגרת כל הסכם העובד חותם על הצהרה של אזור השלושה עמודים בשפתו
שושנה שטראוס:
     אנחנו ממש מפרטים את כל הנהלים וכל המחויבויות שלו במדינת ישראל, הביטוח הרפואי של העובדים לא מכסה מחלות שקדמו להגעתו של העובד לישראל, מקרה כזה לא מכוסה ולכן עליו לחזור למדינה שלו
אליהו מרידור:
על חשבונו?
שושנה שטראוס:
אם יש לו חשבון, אם יש לו מאיפה לשלם
אליהו מרידור:
יכול להיות ששווה לבדוק, ואני פונה אליך היועצת המשפטית שבהגעה שלו לכאן הוא יפקיד דמי ערבות, אם בן אדם יודע שאין לו מה להפסיד ומנקודה מסוימת שהוא הגיע הוא מקפץ לעיסוק בתחום אחר באזור אחר ואין לא מה להפסיד, קל לו יותר
אליהו מרידור:
     אם הוא יודע שהוא הפקיד ערבות שזה יהיה חלק מהמאמץ שלו, אנחנו מבינים שעובד מגיע שלא במסגרת הסכמים בילטרליים הוא משלם המון כסף בדרך לספסרים, ואחת התופעות שאנחנו מנסים להיאבק בה היא התופעה הזאת בהסכמים בילטרליים, אז מראש הוא חוסך כסף
אליהו מרידור:
     חלק מהכסף הרב שהוא משלם, שהוא חוסך יופקד בערבות שיוחזר לו כמובן שהוא ימלא את תנאיו בהסכם בין הצדדים
שושנה שטראוס:
אז שוב כמו שנאמר פה, מרביתם של העובדים הזרים המגיעים - - -
אליהו מרידור:
אני לא מדבר על מרביתם שעובדים כנדרש, אני מדבר בין היתר על עובדי סיעוד, כשמגיעה עובדת סיעוד, היא עברה איזושהי הכשרה מסוימת אבל לא עסקה בתחום, ברוב המקרים היא לא עסקה בתחום, מלמדים אותה סל מילים שנשמעות עם מימיקות שנשמעות נעים לאוזניים של מי שמשווע לעובד זר אבל כשמגיעה ופוגשת קשיש, היא לא יודע איך להניף בן אדם מוגבל בניידות שלא משתף פעולה לפעמים כבד
אליהו מרידור:
     היא הרבה פעמים לא יודעת מה זה טיטול ואיך משתמשים בו, מה הצד הנכון, אני פגשתי בזה בעצמי, אני הסתובבתי בין בתים, אני מכיר את זה בהכרות ראשונה, אנשים מקסימים עם כוונות טובות, יכול להיות שהם ידעו שאם מוטלת עליהם סנקציה שהפרה בין רמת הציפיות והסיכומים לתוצאה בפועל עולה להם כסף עד כדי כך שמוחזרים לארץ המוצא שלהם
אליהו מרידור:
     מערכות הסינון וההכשרה שהם יבקשו לעבור יהיו קפדניות יותר
משה נקש:
במסגרת ההסכם הבילטרלי בטח עם פיליפינים בסיעוד העובדים עוברים הכשרה של שישה חודשים, זאת הכשרה דיי מקיפה, תוסיף לזה שגם הלשכות הפרטיות חלק מהתפקיד שלהם זה לעשות התאמה בהכשרה של העובד למטופל אחרי שהוא בארץ ועובר בין המעסיקים
משה נקש:
 אז יש תשומת לב חד משמעית לדבר הזה
שושנה שטראוס:
אפשר גם להוסיף שעובד זר אפילו בהסכמים הבילטרליים, אני לא אדבר על מה שיושב הראש העלה, הפגיעות בעובדים התשלומים הבלתי חוקיים שהם משלמים במסגרת ההבאה הפרטית, אבל אפילו בהסכם בילטרלי הם חייבים לשלם את כרטיס הטיסה שלהם לישראל ואת הבדיקות הרפואיות שלהם, וזה בשביל העובדים האלו ממדינות מתפתחות
אליהו מרידור:
וזה בשביל להגיע
אליהו מרידור:
 ואני אומר היה והם לא עמדו - - -
יסמין פרידמן:
בשביל הזכות להחליף טיטול
שושנה שטראוס:
ולכן אם הם יורחקו מישראל - - -
יסמין פרידמן:
הם יפסידו את כל הכסף
שושנה שטראוס:
הם בוודאי שלא רוצים להפסיד את הדברים האלו
אליהו מרידור:
אנחנו גם חלילה לא רוצים שהם יפסידו
יסמין פרידמן:
אם זה היה איזושהי תופעה באמת חוצה אז כן אבל לפחות לפי דבריהם מדובר בתופעה שהיא בשוליים, אני לא יודעת
אליהו מרידור:
אני אומר לך שבמוסדות סיעוד אומרים מנהלי המוסדות שלא משנה מה הצהירו העובדים ומה הצהירו לגביהם, עובד ממוצע שמגיע משולם מהרגע הראשון שהוא הגיע אבל הוא מסיים את ההכשרה אחרי פרק זמן לא מבוטל כי הוא באמת לא מוכשר
אליהו מרידור:
 הוא לא יודע לעבוד
יסמין פרידמן:
אני לא חושבת שבארץ המוצא שלהם יש להם איזושהי הכשרה כזו ולכן לא נותר לנו אלא להכשיר, אבל השאלה היא אחרת, אם אוכל לשאול ואם דיברתם על זה אני באמת מתנצלת שאני מתפרצת לדלת פתוחה
יסמין פרידמן:
     מוסדות הסיעוד כרגע נגמרה להם הוראת השעה של האגרה והם הולכים לפטר 1,100 עובדים שגם ככה יש מחסור בתחום הסיעוד
אליהו מרידור:
זאת סוגיה אחרת ניהלנו לגביה מספר רב - - -
יסמין פרידמן:
אני יודעת אבל פתרון אין
אליהו מרידור:
אנחנו בדרך לפתרון ומיד אני אתן את רשות הדיבור למי שהגיע לטובת העניין ואני אומר לטובת הפרוטוקול ושיהיה ברור, חרף העובדה שניהלנו לא מעט דיונים בנושא, כמי שמצדד בצורך ובצדקת הדרך ובמצוקה של בתי האבות הסיעודיים, אני מוחה שהדרך שלהם להתמודד עם האגרה שלא הגיעה כרעם ביום בהיר, מראש היו אמורים לשלם אגרה, בתקופת הקורונה המדינה באופן חריג נתנה להם פטור לתקופה מסוימת
יסמין פרידמן:
אבל עדיין יש פה חוסר צדק
אליהו מרידור:
המוסדות עשו לעצמם דין, ואני נלחם באנרכיה בכל חזית ובלתי מתקבל על הדעת שמוסד שעובד עם המדינה וקולט מטופלים בשיתוף פעולה עם המדינה, והמדינה נעתרה לבקשתו והקציבה לו עובדים זרים וידע מהיום ראשון שאמור לשלם אגרה ודחו לו את תשלום האגרה בשל תקופת הקורונה
אליהו מרידור:
     כשהגיעה יום תשלום האגרה הוא עשה לעצמו דין, אף אחד לא תיאם אחד עם השני אבל רובם הגיעו לאותה מסקנה מסתבר שהם לא משלמים, הם עושים לעצמם דין, וזה מחליש את האנרגיה שלי ואת האמביציה שלי לפעול למענם
אליהו מרידור:
     כי בסוף אנחנו לא יכולים לקדש אנרכיה לא משנה כמה זה צודק
יסמין פרידמן:
אתה לא פועל למענם, אתה פועל למען הקשישים הסיעודיים
אליהו מרידור:
אני קודם כל פועל למענם כי הקשישים צריכים לקבל מענה, אגב אני מחלק לך את זה שהאגרה אם מחלקים אותה פר עובד פר שעה, זה תוספת של שלושה שקלים ועשרים אגורות בערך לשעה, זה לא סכום שמפיל עסקים מהרגליים
אליהו מרידור:
     אם יש עסק כלשהו בכל תחום שזה מנעד הרווחים שלו אז - - -
יסמין פרידמן:
אבל יש מוסדות סיעודיים עם מאה עובדים, מדובר על 800,000 ₪ למוסד סיעוד, הם לא יכולים לעמוד בזה
יסמין פרידמן:
 לא אכפת לי ממוסד הסיעוד, אכפת לי מהקשישים שזקוקים לעובדים הזרים כי מה לעשות שאנחנו הישראליים לא עובדים בזה
אליהו מרידור:
ועדיין אנחנו לא יכולים לעשות דין לעצמנו וברשותך אני רוצה להעביר רשות הדיבור לנציג האוצר מר רום
דניאל פרידמן:
כבודו, אנחנו לא קיבלנו מענה לשאלה השנייה שלך, לא קיבלנו מענה ממר נקש לאפשרות הבסיסית לראיין את העובדים
אליהו מרידור:
כן שזה יהיה בזום ולא בראיון מוקלט, אנחנו מיד נחזור לגעת בה, אני רק מבקש לתת את רשות הדיבור, נציג משרד העבודה מבקש כמה פעמים את רשות הדיבור אז מר רום ימתין רגע
גדליה הבר:
גדליה הבר, עורך דין בלשכה המשפטית במשרד העבודה, לעניין ההערה של אדוני לקבלת איזשהן ערבויות מהעובדים אז יש חוק איסור קבלת בטחונות מהעובד האוסר על המעסיק לקבל במישרין או בעקיפין בטוחות מהעובד ולא למשש את הבטוחות כאשר בטוחות יכולות להיות מיטלטלין כסף או שאר שהעובד מוסר למעסיק לשם הבטחת הישארותו בעבודה, לכן לעמדתנו המקצועית צריך להיזהר מהטלת חובות כאלו על עובד
אליהו מרידור:
האם המדינה נחשבת כמעסיק?
גדליה הבר:
המדינה אינה נחשבת כמעסיק אבל שוב החוק אוסר על קבלה במישרין או בעקיפין ויתכן שדרישה כזו עלולה להתפרש כקבלה בעקיפין של בטוחות כדי להכריח את העובד להישאר בעבודה
אליהו מרידור:
זה לא להכריח את העובד להישאר בעבודה, אתם מפרשים את זה לא נכון, יש הבדל אם אני כופה על עובד להישאר בעבודה לבין זה שאני מגדיר, מדינת ישראל הוציאה לך אשרת עבודה הגדירה מה התנאים ובמתן האשרה, אנחנו לא מתכוונים לחזור בנו מההצהרות שלנו בהסכם בין הצדדים ואנחנו מצפים ממך כעובד שלא תחזור בך מההתחייבויות שלך שחתמת עליהן באותו הסכם בין הצדדים
אליהו מרידור:
     היה וחזרת, תצטרך להבין שהאשרה בטלה, זאת אשרה על תנאי, אתה לא תושב המדינה, עובד זר שמגיעה לכאן מגיע כי הוא קיבל על עמו את הדרישות של המעסיק ושל המדינה שמייצגת את המעסיק
גדליה הבר:
אני מבין את דברי אדוני
גדליה הבר:
 עוד דבר קטן, פסיקת בג"ץ לא הכירה בהתניה כזאת, לא ניתן להתנות אשרה של עובד בהישארותו בעבודה, ועובד כמו כל השאר העובדים בישראל יש לו זכות להודיע למעסיק שהוא מתפטר
אלון שוסטר:
סליחה רגע, בית המשפט חקר או הסיק מסקנות על פי ההסכם, אני רוצה להבין האם אדם שהגיע לכאן לעבוד בעבודה מסוימת אי אפשר להתנות את ההגעה שלו לעבודה המסוימת זה אסור?
גדליה הבר:
הם מוגבלים לענף ספציפי הם לא יכולים לעבור בין ענפים זה חד משמעי
אלון שוסטר:
זה בוודאות, זה גם לא תמיד קורה, האם אי אפשר לייצר הסכם בין מעסיק לבין עובד? האם לא יכול להיות חד חד ערכי?
יצחק מודעי:
אני יכול לענות לכם שישראל חתומה על אמנה בינלאומית ולא ניתן לקחת שום ערבות מעובד על התניית העסקתו
אליהו מרידור:
מעבר לערבות, אני שואל באופן עקרוני