GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:
 להגביר אכיפה מול הלשכות הפרטיות בעלות זיקה לחברות הסיעוד ולפעול לענישה חמורה כלפיהם
אליהו מרידור:
 ולדווח לוועדה על כך
אליהו מרידור:
  5
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת מהביטוח הלאומי לקדם כל הניתן את המכרז החדש ולעדכן את הוועדה בלוחות הזמנים ולקחת בחשבון את ההמלצות שלי לייעול התהליך
אליהו מרידור:
 אני דורש לראות באמת ייעול וקיצור משך הזמן
אליהו מרידור:
 זה בלתי נסבל
אליהו מרידור:
 אני מבקש מכם לשקול אפשרות חוקית, משפטית, אדוני היועץ המשפטי, להכניס הבהרה שמי שייחשד כמי שכל מטרות שליחת השאלות באופן מנופח ומטריל, הניקוד לגביו ירד
חנן פורת:
אי אפשר להטיל סנקציות על שאלות ששואלים אם הם מציעים בטענה של הטרלה או טרפוד
אליהו מרידור:
 אני מזמין אתכם אלינו לוועדות הכנסת לראות שהסנקציות האלה קיימות בהטרלות הקרויות בקשות לרוויזיות או שאלות שלא לצורך
אליהו מרידור:
      6
אליהו מרידור:
 הוועדה מבקשת מהמוסד לביטוח לאומי להוסיף למכרז טופס הצהרה שחברת סיעוד לא יכולה להיות קשורה ללשכה פרטית
אליהו מרידור:
 ולפרט בטופס זה את הענישה אם יפרו תנאי זה
אליהו מרידור:
 אני מצפה לענישה חמורה שתרתיע
אליהו מרידור:
  7
אליהו מרידור:
 הוועדה תקיים, כאמור, בהקדם דיון המשך
אליהו מרידור:
 לא דיון מעקב, דיון המשך ובעקבותיו דיון מעקב
אליהו מרידור:
 אני מודיע לכם, שתוך כדי הדיון קיבלתי החלטה והוועדה תבחן בכובד ראש פנייה ליועצת המשפטית לממשלה לבחינת התעשרות חברות הסיעוד על חשבון קופת הביטוח הלאומי, שלא במשפט
אליהו מרידור:
 ככל והמסקנות שאני אגיע אליהן בעקבות הביקורים שאני אערוך והדוחות שאני אקבל יובילו אותי לשם
אליהו מרידור:
 ואני אבקש לבחון עשיית יושר שלא במשפט
אליהו מרידור:
 עושר שלא במשפט
משה נקש:
אדוני יושב הראש, חצי משפט רק לפני הפטיש
משה נקש:
 רק להגיד שלא הספקנו להגיע לזה היום ומן הסתם נגיע לזה בדיון הבא
משה נקש:
 אבל נעשית אכיפה
משה נקש:
 יושבת פה מירי, שהיא מנהלת אגף תאגידים, אכיפה משמעותית
משה נקש:
 והיא הוגברה מאוד לאחרונה כנגד כלל הלשכות הפרטיות וביניהן מן הסתם לשכות
משה נקש:
 אנחנו נגיע לזה בדיון הבא
אליהו מרידור:
רק מירי, לא אחרי המחשב
אליהו מרידור:
 אני רוצה לראות עם מי אני מדבר
אליהו מרידור:
      הישיבה נעולה
אליהו מרידור:
	צוהריים טובים, ברוכים הבאים, אנחנו מתנצלים על העיכוב, אנחנו בכל זאת נמצאים במרתון מטורף של מליאת לילה עד הבוקר ואז נכנסים לוועדות, וזוהי מציאות חיינו
אליהו מרידור:
     	בראשית דבריי אני מבקש להודות לכם שהגעתם, ולהקדים לשלוח את ברכותיי להחלמה מלאה ורפואה שלמה לכל הפצועים מהפיגוע הנפשע שמדינת ישראל חווה שוב, מצד אחד זה מרגיש פתטי כי אנחנו חוזרים תמיד על אותם איחולים, תסכולים, דקלומים, זוהי באמת מציאות חיינו שנכפית עלינו כל פעם מחדש, חרף העובדה שאנחנו עם שוחר שלום ולשוב ולהתחייב למרצחים, לשולחיהם ולבני משפחותיהם שנשיג אותם, נגדע את ידם ונבוא איתם בחשבון במוקדם או במאוחר, אמרתי את זה אחרי הפיגוע הקודם, ולא מתוך ידיעה לתוכניות עבודה סודיות של כוחות הביטחון, אבל מתוך אמונה שלמה שממשלת ישראל באמצעות כוחות הביטחון הנפלאים שלה תמשיך במסורת הידועה והמוצלחת שלה בחסדי השם יתברך, תשיג את המרצחים ותגדע את ידם
אליהו מרידור:
     אני מבקש לברך את חיילנו האמיצים ואת כל שלוחות הביטחון, שעושים ימים ולילות ובפרט בימים אלו בגזרת מחנה הפליטים ג'נין, לאחל להם שישובו לבסיסם ולבתיהם ולבני משפחותיהם בשלום ושהקדוש ברוך הוא יסייע להם להשיג את מטרותיהם כשידם על העליונה, ידעו כולם שפיזית הם נמצאים שם, אבל אנחנו כאן בליבנו ותפילתנו עימם
אליהו מרידור:
     אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, אני אחזור דבריי מנאום הפתיחה שלי בוועדה, חוזר ומשנן אותו, כל עובד זר המגיע לכאן ברשות ובזכות, חובתנו לנהוג בו בכבוד ועל פי החוק ועל פי האמנות הבין לאומיות עליהן ישראל חתומה, לוודא שכל הזמן שהותו כאן זכויותיו נשמרות, בכלל מתוך ההכרה, המחויבות שלנו והסולידריות שלנו, אנחנו נגן ונשמור גם על השוהים הבלתי חוקיים, אך להבדיל מאלו שהזמנו, לאלו אנחנו נסייע להבין שטוב להם ונכון להם להתפנות מרצון ומבחירה לכל מקום אחר שהם יבחרו בו ואנחנו נסייע להם, אבל כאן זהו לא ביתם, זהו ביתנו, היה ויישאר בעזרת השם
אליהו מרידור:
     אני לא מסתיר את העובדה שלגישתי אין מקום להשוואות בכלל לעניין תנאי ההעסקה של העובד הזר לעובד הישראלי, לרבות התנאים הסוציאליים וההפרשות הפנסיוניות, הוועדה ברשותי פועלת ימים ולילות להגברת האכיפה בכל התחומים הקשורים לעובדים הזרים ולשוהים הבלתי חוקיים
אליהו מרידור:
     התכנסנו היום לסקירת של ממונת זכויות עובדים זרים ממשרד העבודה, עורכת דין שירי לב רן, ולסקירה על אכיפת מעסקי עובדים זרים במשרד העבודה
אליהו מרידור:
     שירי הכינה לנו מצגת, אני יודע שיש לנו עוד מצגת לאחר מכן ואשמח שתציגו אותה בפנינו
רן לביא:
צוהריים טובים, תודה רבה ליו"ר ובהזדמנות אם אפשר אני אשמח להודות גם לדקלה, אני חושבת שבפרק זמן מאוד מאוד קצר היא נכנסה לעובי הקורה ואני לפחות מרגישה שאני חייבת לפרגן, יישר כוח
רן לביא:
     אני עורכת דין שירי לב רן, הממונה על זכויות עובדים זרים במשרד העבודה
רן לביא:
     אני מתחילה ברשותכם בציטוט שלקחנו מאחד מפסקי הדין שעוסקים בזכויות של העובדים הזרים, הציטוט הזה מבקש להראות שבסופו של יום העובדים הזרים הם חלק בלתי נפרד משוק העבודה הישראלי, תכף גם נראה את המספרים היותר מדויקים, אנחנו פוגשים אותם בין אם זה בשדה בחקלאות, בבניית בניינים, במסעדות, במלונאות ואני חושבת שבעיקר אנחנו גם פוגשים בביתי הקשישים שלנו והאנשים שזקוקים לסיוע, ולכן בסופו של יום גם חלה עלינו החובה ולא מכוח הציווי התנ"כי, חלה עלינו החובה לדאוג גם לזכויות שלהם שלא יפגעו וכמובן אנחנו זוכרים שגרים היינו בארץ מצרים
רן לביא:
     אנחנו מתחילים כאן ועוברים כמובן למספרים החשובים כדי שנבין מה המסגרת הדיונית שלנו, אנחנו מדברים על כ-250,000 עובדים זרים, כאשר בתוך המספר הזה אנחנו בעצם כוללים את כל העובדים שעונים להגדרה המשפטית של עובד זר, זאת אומרת מי שאיננו אזרח או תושב ועל ההגדרה הזו נמנים גם עובדים פלסטינים וגם מי שהם מבקשי מקלט
רן לביא:
     השאלה לצורך ההגדרה של עובד זר איננה השאלה מה רישיון העבודה שלו, אלא בעצם האם אין ברשותו אזרחות או תשובות ישראלית, ואז יוחלו עליו הוראות חוק עובדים זרים
רן לביא:
     ניתן ללמוד מתוך השקף הזה שהרוב המכריע של העובדים הזרים מועסקים בתחום הסיעוד, הכוונה לסיעוד הביתי, אפשר ונכון יהיה לציין שלמעלה מ-80% מעובדי הסיעוד הן למעשה עובדות, ויש לנתון הזה משמעות גם כן לגבי כל מיני סוגיות שקשורות בין אם זה בתנאי העסקה, ובין אם זה רווחתם של העובדים, אחד מההיבטים הפחות נעימים של הדבר הזה זה גם כל הסוגיה שקשורה בהטרדות מיניות
רן לביא:
     מתוך ההבנה הזו שיש לנו חובה לשמור על הזרים שנמצאים כאן בהיותם אוכלוסייה שלא מכירה את השפה, לא מכירה את התרבות, מגיעה לכאן לצורך עבודה ועושה את זה הרבה פעמים במחיר אישי לא מבוטל בכלל, מתוך ההבנה הזו המחוקק קבע בשנת 2008 תיקון לחוק עובדים זרים, שבו הוא בעצם קבע את קיומו של המוסד שנקרא הממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה, המחוקק נתן לממונה ארבעה מעגלי סמכות, כל הסמכויות כמובן מפורטות בחוק עובדים זרים, אבל הסמכויות האלו הן נכללות תחת ארבעה רבדים, הראשון הוא הסברה, השני הוא הסדרה, השלישי הוא טיפול בפניות והרביעי הוא ניהול הליכים משפטיים, במצגת אנחנו נרצה להראות לכם איך אנחנו פועלים בכלל הרבדים האלו
רן לביא:
     נתחיל ברשותכם במה שקשור בסמכויות בטיפול בפניות, אנחנו יכולים לראות שנכון לשנת 2022 אנחנו הגענו למעלה מ-2,000 פניות, חשוב לי לרגע להתעכב על הנתון הזה, הנתון הזה הוא מדהים ואני מספרת שהוא מדהים בין השאר, כי אם התחלתי את הדברים שלי בארגון אז אני חייבת גם לפרגן לצוות המאוד מיוחד, לגברת רומי לוי שיושבת פה לשמאלי ולעמוס קריינר שיושב כמעט לימיני שעובדים מאוד קשה על מנת שהאיכות של השירות שהיחידה שלנו נותנת יהיה מקצועי, טוב ויעיל
רן לביא:
     אפשר כאן לראות שאנחנו מדברים על למעלה מ-2,000 פניות, העלייה היא סוג של אקספוננציאלית בכמות הפניות שהגיעו אלינו מאז שנת 2019 שאנחנו בתפקיד אפשר להתרשם כאן שעיקר הפניות מגיעות אלינו מתחום הסיעוד, יש לכך כל מיני סיבות לדעתי, אחת הסיבות העיקריות לדעתי - - -
אליהו מרידור:
אם תוכלי בבקשה גברתי לאפיין לנו כשאת אומרת פניות ממי הפניות, ובאילו נושאים מדובר ברוב הפניות
רן לביא:
אז אני אציג את זה, כשאנחנו היינו בתחילת הדרך, רוב הפניות היו ממעסיקים, היום אנחנו יכולים לראות שהצבע הכחול הבהיר אלו הפניות מהעובדים והכחול הכהה אלו פניות של מעסיקים, אנחנו רואים שנכון להיום - - -
אליהו מרידור:
על פי הפילוח פה הבהיר זה מאפיין את סוג העבודה ולא את סוג הפונה
רן לביא:
אני מדברת על העמודות, אנחנו יכולים לראות שעדיין יש לנו לא מעט פניות ממעסיקים, גם כשאני מסתכלת על הפניות מהמעסיקים אנחנו יכולים לראות שרוב הפניות מגיעות ממטופלים בסיעוד, חשוב להדגיש שלפי ההגדרה בחוק התפקיד של היחידה הוא לתת מענה לעובדים הזרים, ככה זה מוגדר בחוק
רן לביא:
     יחד עם זאת אנחנו חושבים שמאוד חשוב לתת את המענה ולא פחות חשוב גם למטופלים למעסיקים במקרה הזה ולו לאחר שאנחנו מבינים שהמטופלים הם המעסיקים, הם בטח לא הקבלן בבניין ואפילו לא החקלאי בחקלאות, מדובר באנשים שהם לא מורגלים בהעסקה, הם לא מכירים את עולם התוכן הזה, ואנחנו חושבים שאנחנו יכולים לעשות לא מעט כדי להקל עליהם בהבנת החובות שחלות עליהם מכוח היותם מעסיק
רן לביא:
     למעשה מבחינתנו זה יצירה של מצב שהוא WIN WIN במובן הזה שבנקודת המצב שאני מאוד מאמינה בה, שרוב המעסיקים בכלל אבל בפרט, רוב המטופלים רוצים להיות אנשים ישרי דרך ורוצים למלא את החובות שלהם על פי דין, אין שום סיבה שאני לא אנגיש להם את המידע הזה, כך אני גם פותרת את הקושי האפשרי שהעובד לא יקבל את הזכויות שמגיעות לו ולכן אני קוראת לזה בסוף WIN WIN
רן לביא:
     אחד הדברים שאנחנו יצרנו ואת זה אולי אשייך למסגרת ההסברה יצרנו איגרת למעסיק בסיעוד ביתי ובאיגרת הזו שאנחנו דואגים לעדכן אותה שנה בשנה, אנחנו מוודאים שהמעסיק יודע מה הזכויות הבסיסיות שהעובד זכאי להן, החל משכר מינימום, עבור לדרך אי תחולת חוק שעות עבודה ומנוחה, דרך גמר חשבון, איך לסיים העסקה כמו שצריך וכדומה
אליהו מרידור:
יש לכם גם איגרת למועסקים עצמם?
רן לביא:
לעובדים יש זכותון, מי שמפיק אותו הם השותפים העיקריים שלנו ברשות האוכלוסין וההגירה שדואגים לתרגם את הזכותונים כמעט לכל שפה אפשרית, אני אגיד שלמעשה אנחנו שותפים בכל מה שקשור בהיבט של זכויות העבודה, כי הזכותונים האלו הם זכותונים יותר מקיפים שקשורים יותר לאשרות עבודה, לחידוש אשרות עבודה אבל חלק בלתי נפרד מהחשיבות ואני גם כבר קופצת, אחד הכלים הכי אפקטיביים להנגשת המידע לעובדים זה דווקא באמצעות הסכמים לבילטרליים ששם יש נספח להסכם הבילטרלי, אנחנו קוראים לו חוזה עבודה סטנדרטי, זה חוזה עבודה שבעצם מפרט את תנאי הבסיס שהעובד זכאי להם, ההסכמים האלו מתורגמים בדרך כלל לשלוש שפות עברית, אנגלית והשפה של ארץ המקור של העובד
רן לביא:
     על הסכם הזה חתומים העובד והמעסיק ככה שיש לשניהם מידע זהה, שניהם מכירים את אותם רכיבים, זה אמור לצמצם מחלוקות עתידיות
רן לביא:
     שאלתם לגבי נושאי הפנייה - - -
אליהו מרידור:
אני מניח גברתי שבאותו חוזה העסקה גם הזכויות של אותם עובדים מצוינות, את יודעת את זה נכון?      בכל זאת אתם דואגים להוציא עדכוני זכויות ולהזכיר למעסיקים ולמועסקים מה הזכויות שלהם, אני שואל מה הסיבה שכתפיסת עבודה כשאתם מוציאים להם גם למעסיקים וגם למועסקים שיזכרו מה הזכויות, אתם לא דואגים גם מה ההגבלות והחובות?
רן לביא:
אז בהסכם העבודה אנחנו בהחלט מציינים
אליהו מרידור:
כן כן כן, בהסכם העבודה אתם מציינים את הזכויות והחובות, אתם מוציאים גם תזכורות ועדכונים שמבהירים גם למעסיק וגם למועסק את הזכויות שלהם אחת לשנה אותה איגרת, ואני שואל למה באותה נשימה כשאתם מזכירים למעסיק ולמועסק את הזכויות, אתם לא מזכירים את החובות וההגבלות?
רן לביא:
דווקא בדרך כלל כן דואגים להזכיר נושאים שאנחנו רואים שהם נושאים שעולים יותר במהלך השנה
אליהו מרידור:
לא לא עולים, אתם יודעים שכל מה שאתם מעדכנים הבסיס והיסוד הוא אלמנטרי, הוא ידוע וחרף זאת הוא מוסבר ועליו גם כן חותמים העובדים כשהם מגיעים לארץ, באותו נספח, הסכם התקשרות, מופיעות הזכויות, החובות וההגבלות, זה בסדר שאחת לשנה אתם מעדכנים גם את המעסיק וגם את המועסק מה הן הזכויות, אני מבקש פעם נוספת להבין מה הסיבה שכתפיסת עבודה אתם לא מזכירים לאותן קבוצות יעד, מעסיק ומועסק מה הן ההגבלות והחובות?     אנחנו רוצים להזכיר, לחדד ולעדכן בעדכונים, למה באותה נשימה אנחנו לא מזכירים גם כן את הצד השני של המטבע?
רן לביא:
אז אני אגיד שקודם כל אנחנו כן מציינים במופרש, אבל אנחנו משתדלים לעשות את זה גם בפניות הפרטניות שמגיעות אנחנו מציינים גם באיגרת את החובות של העובד
אליהו מרידור:
יש לך כאן את אחת האיגרות האחרונות?
רן לביא:
זה לא קריא, אני מזכירה - - -
אליהו מרידור:
קודם כל היא מודה, צריך להודות על האמת שהיא מבהירה שהיא ממלאת את לשון החוק, החלק הארי שלו הוא צריך להתקיים בעצם היותנו בני אנוש שזוכרים את עברנו, ולצד זאת אנחנו חתומים על אמנות בין לאומיות, הצדקת קיום המשרה הזו והמוסד הזה הוא להגן ולשמור על זכויותיהם של העובדים
אליהו מרידור:
     צריך לומר שבבירור חלק הוא תוצאה של עבודה מדהימה של ארגוני זכויות עובדים שהם מוסרים נפש למען אותם שוהים, חלקם בלתי חוקיים, חלקם נמצאים כאן באשרת עבודה כשהדרישות והדאגות הנמרצות שלהן מתקבלות בלב פתוח ונפש חפצה על ידי שופטי בג"צ, לפעמים מי שקורא את פסקי הדין וההחלטות לגביהם יכול להתבלבל מי הזר ומי בן הבית פה, אבל עדיין זו העובדה שבתוכה אנחנו עדיין חיים ואני אומר בדיוק באותה מידה שאני שואל, זה מה שאני מצפה מכולנו
אליהו מרידור:
     כמו שכשאני מצפה שיאכפו שהייה בלתי חוקית או התנהגות בלתי הולמת מצד המטפל, מצד המועסק, באותה נשימה אני מבהיר, צריכים לשמור על כבודם, צריכים לשמור על מעמדם, צריך לשמור על זכותם, תמיד אני מאזן, אני שואל את עורכת דין שירי לב רן, מה הסיבה שזאת לא הנורמה התפיסתית שבאותה נשימה שאומרים אנחנו באנו לפה בשביל לשמור על זכיותיהם של המועסקים, אבל כמובן שבאותה נשימה אנחנו מזכירים להם שהסיבה שהם הגיעו לכאן היא לתת שירות ולא לטפח את עתידם ואת עתיד בני משפחתם, ולפיכך לצד העובדה שאנחנו דואגים להם, אנחנו מזכירים להם שיש ציפיות מאוד מאוד ברורות להם, ויש חובות והגבלות שלא יתבלבלו, שהיחס הנדיר שהם זוכים לקבל איתנו, שאפילו לא ברמת החלומות של אספמיה שהיא ארץ המוצא של רובם
אליהו מרידור:
      זה לא בגלל שאנחנו מנסים לתת להם להבין שזה הבית שלהם, אלא אנחנו דואגים להם בהיותם עובדים זרים, שוהים זרים, שאין להם תעודת זהות כחולה, ואנחנו נוודא שלא תהיה להם לעולם תעודת זהות כחולה, אבל אנחנו עדיין רוצים לדאוג להם ועדיין יש להם זכויות, אבל זה לצד החובות
אליהו מרידור:
     אני שואל מה הסיבה שבאותה איגרת, באותו צד מקביל לזכויות אין את החובות ולהגבלות, רק על זה תענו לי לא רוצה שום דבר מעבר לזה
מאיר דוד:
אז אני אענה אדוני, צוהריים טובים, מאיר דוד מנהל האכיפה והסדרת חוק העבודה
מאיר דוד:
     כמו שאצלנו לעובדים הישראלים אף אחד לא מזכיר פעם בשנה מה החובות שלנו, אין לנו סמכות להתערב ביחסים שבין המעסיק לעובד, אלא במקומות שהחוק מתיר לנו ומחייב אותנו, לכן אם החוק היה מחייב אותנו לכתוב או להזכיר או להדהד את חובות המעסיק או חובות העובד היינו מציינים זאת והיינו עושים את זה ולכן - - -
אליהו מרידור:
אני רוצה להגיד לך שלאחרונה כשפתחתי את תיבת הדואר הפרטית שלי, לא מצאתי את אותה איגרת זכויות שהמדינה שלחה לי שמגיע לי, לא זוכר
מאיר דוד:
בדרך כלל במיילים, עכשיו עדכון שכר, אנחנו מקבלים את כל העדכונים וכל הזכויות, אף אחד לא שולח לנו את החובות, כי החובות הם ביחסים של בין עובד למעסיק ולכן הם לא מוגדרים בחוק שאני צריך להגדיר אותם, באמת אני אומר את זה גם לגבי דברים שהם בסיסיים
מאיר דוד:
     עכשיו אני יודע לגבי רשות האוכלוסין - - -
ענבל משש:
מאיר אני אעזור לך, יש היום באתר של רשות האוכלוסין וההגירה אוגדן של זכויות וחובות זה בא ביחד זה בא בחפיפה, אין חולק על זה
אליהו מרידור:
אלמנטרי
מאיר דוד:
כן, אבל מבחינה חוקית אין לנו את היכולת
רן לביא:
אבל יותר מזה, אנחנו כן מוציאים פרסומים ואפשר לראות את זה בעמוד הפייסבוק שלנו, אנחנו בהחלט מוציאים פרסומים שמחדדים כל מיני פרקטיקות שנהוגות או כל מיני טענות של עובדים זרים שאנחנו יודעים שהן לא על בסיס החוק, למשל יש טענה שהם זכאים להפסקה של שעתיים ביום, אנחנו מבהירים שאין דבר כזה, למשל עובדים רוצים - - -
אליהו מרידור:
אין דבר כזה על פי חוק, אבל האווירה מייצרת נרטיב שהברור הוא שעתיים ויותר
מאיר דוד:
אבל אנחנו לא נגיד שמגיע שעתיים, אנחנו נגיד מה שהחוק מתיר
אליהו מרידור:
אני ממש מלא תודה והוקרה, אני ממש מתרגש שאתם לא כותבים את מה שלא מגיע להם, אני ממש מרוגש
ענבל משש:
אבל אם עולה שאלה או סוגיה מתבקשת יש התייחסות גם לגבי השעתיים שנכתב על ידי שירי באופן ברור שהם לא זכאים לשעתיים הפסקה, זה כתוב
מאיר דוד:
היה גם נושא של דמי כיס, גם את זה הבהרנו
ענבל משש:
יש סוגיות שמתפתחות ועולות, אנחנו נותנים להן מענה כל העת
מאיר דוד:
כל עוד אין כשל או בעיה אנחנו לא מתערבים, ברגע שנוצרת בעיה מסוימת ומוצפת סוגיה אנחנו מתייחסים ונותנים לה מענה
אליהו מרידור:
מתי לאחרונה באותה איגרת ציינתם דוגמה לעובד שמעל בתפקידו, היכה וחבט בקשישה וזה היה דינו ושאתם מאחלים להם שהם יסיימו את השירות שלהם במדינה ויצאו מכאן במועד הקבוע המתכונן ולא על ידי גירוש עם סנקציות כמו שהוטל על אותו עובד, סתם אני שואל שאלה
אליהו מרידור:
     מתי באותה איגרת כתבתם להם שאתם מבקשים לספר להם טיפה על טוב הארץ ועד כמה אתם באמת דואגים להם, כדי שהם יהיו שגרירים של רצון טוב למדינות המוצא שלהם, ויזכרו אותנו לטובה ברגע שהם עוזבים אותנו, כדי שהם ידעו שברגע שאנחנו פונים אליהם, אנחנו פונים אליהם מתוך דאגה לשלומם ולזכויותיהם מהיותם עובדים זרים וזה יגמר כשהם לא יהיו פה, והם לא יהיו פה כשהם יסיימו את שליחותם, שואל אתכם
רן לביא:
אז אני אענה, אנחנו קיבלנו באחת מהפניות סרטון טיקטוק שבו עובדת צילמה את עצמה לטיקטוק, וברקע היה אפשר לראות את הקשישה, המשפחה מאוד כעסה, בצדק, שרואים את הקשישה ברקע, בעקבות זאת דיברנו עם העובדת והסברנו לה למה היא לא יכולה לעלות, כלל שהיא מצלמת את עצמה לטיקטוק זה כמובן זכותה, היא לא יכולה לעשות את זה בנוכחותה של המטופלת, אבל בעקבות המקרה הוצאנו פוסט, לוודא שזה לא תופעה מסוימת שעלולה לחזור על עצמה ולדאוג לשמור על הפרטיות של המטופלים, לדאוג לא להוציא סרטונים או לא להיות בסיטואציה שעלולה לפגוע בפרטיות של מטופלים
אליהו מרידור:
משהו שהוא קצת פחות פרווה
אליהו מרידור:
     האם אתם שולחים דוגמאות ששומעות ומטשטשות את המטופלים באותם סרטונים ומסבירים, ראו לאן לקח - - -
מאיר דוד:
אדוני, אלו מעשים פלילים שאסור לנו למעשה להתייחס אליהם
אליהו מרידור:
מה אתה אומר
מאיר דוד:
אלו מעשים פלילים שצריכים להתברר בממשלת ישראל, אנחנו לא יכולים לבוא ולדבר עליהם
אליהו מרידור:
אני שואל מתי לאחרונה - - -
מאיר דוד:
כן, אבל אנחנו לא מוסמכים לדבר ולהתעסק על זה
סיגל מלמיליאן:
כן, אבל להסביר, להכניס לתודעה, לא יכול להיות שאתם רק מגנים עליהם
רן לביא:
אבל הנה אנחנו מבהירים
אליהו מרידור:
גברתי אני מרשה לך להתפרץ, רק תציגי את שמך
סיגל מלמיליאן:
שמי עורכת הדין סיגל מלמיליאן, אני תובעת לשעבר במשרד התמ"ת, יו"ר הוועדה לעובדים זרים בלשכת עורכי הדין, עם וותק מאוד גדול בתחום של העסקת עובדים זרים ואני חווה כל יום ושומעת על מעסיקים שבפירוש עובדים עושים להם את המוות כמו שאומרים
אליהו מרידור:
ברוכה הבאה קודם כל, אני מודה לך שהגעת את נמצאת במקום טוב
סיגל מלמיליאן:
כן, ויש בעיות קשות ותפקידנו לתקן אותן וכמו שאומרים אם אלו פסוקים מהתורה אז עניי עירך קודמים
אליהו מרידור:
אני מודה לך, עוד מעט את תקבלי גם את רשות הדיבור, אני אשמח שתביאי לידי ביטוי גם מעולם התוכן המקורי שלך בתחום, מהתחושות והידיעות שלך, אני אשמח להקשיב, אני גם אצפה להתייחסויות, תודה
רן לביא:
אז כפי שהתחלנו להגיד אנחנו בהחלט מוצאים את הדרך כדי להבהיר גם על מקרים של התעללויות, המקרים האלו מטופלים מבחינתנו - - -
אליהו מרידור:
מטופלים כן, אני שואל מונגשים     אילו תהליכי הרתעה אתם מבצעים כלפי אותם מטפלים, כלפי אותם שוהים כדי שידעו ממה להירתע, ממה להימנע, שידעו מה המשמעויות, שידעו שאנחנו יודעים גם להיות קצת פחות אדיבים ואנחנו קצרי רוח כלפי מי שפוגע במשפחותינו ובזקנינו
אליהו מרידור:
     גם כשאני פונה לבן אדם ואני רוצה להזכיר לו את זכויותיו ולוודא שהוא זוכר אותן, מבין אותן ומשנן אותן, אני רוצה לעשות את זה כשהוא יודע שאני פונה אליו כאל שוהה זמני במדינה, שלצד העובדה שאני מוודא וקנאי שהוא יקבל את זכויותיו, יש לו גם חובות ויוטלו סנקציות, וכשאני מראה לו דוגמאות של פשע שחבריו ומקבליו ביצעו אני עושה את זה לא בחדר הפסיכולוג, ככה כדי שהוא לא יקבל את זה כזעזוע
רן לביא:
אז אני אחדד שוב, אחד מהכלים האפקטיביים ביותר כמו שאמרנו לא רק לשמירה על זכויות העובדים, אלא בכלל לשיפור האיכות של השירות שאנחנו מקבלים כאן בכל התחומים, לא רק בסיעוד, זה באמצעות ההסכמים הבילטרליים וזה למה? כי אחד הרכיבים הכי חשובים של ההסכמים הבילטרליים זו הבדיקה של ההכשרה שנעשית לעובדים האלו, אנחנו עובדים על כך שהעובדים שיגיעו לכאן הם עובדים מוכשרים, עם ידע, ניסיון והכשרה מקצועית רלוונטית
רן לביא:
     אותם עובדים מתעללים לא אמורים מלכתחילה להיות לא פה ולא במכרז, לכן כשמגיע לנו מקרה כזה ואגב אני לא צריכה ללכת לקיצון של ההתעללות, אני יכולה לתת דוגמה של עובד שהגיע לכאן ואחרי יומיים הוא מוסר הודעת התפטרות ואני הסברתי לו שאחרי יומיים הוא לא יכול להגיד לי שהוא נתן ניסיון בתום לב ובכנות למקום העבודה שלו, זה מה שאמרתי לו בשיחה טלפונית, אמרתי לו להחזיק אותך בכוח אף אחד לא יכול, לשים עליך אזיקים שיכבלו אותך למקום העבודה אף אחד לא יכול, אבל להגיד לך שאתה מוגן מעצם זה שאחרי יומיים טוען שהעבודה לא מתאימה לך סתם כך זה בוודאי שלא, ולא רק שאני לא אתן לו את ההגנה המשפטית, אלא אני אסביר לו למה אני חושבת שהוא גם עושה טעות
אליהו מרידור:
אני אשמח אם גם תמסרי לו מסר ממני, תמסרי לו ככה שיו"ר הוועדה לעובדים זרים מייחל ופועל נמרצות לרגע הזה שבו כשיתגלה חוסר תום לב הוא יעלה אחר כבוד על מטוס על חשבונו ויגיע לארץ מוצאו וזו תהיה הפעם האחרונה שהוא יראה את מדינת ישראל
רן לביא:
את המסר הזה - - -
אליהו מרידור:
הלוואי ונגיע לרגע הרגע, כשידעו עובדים שהם לא יכולים לחלוב אותנו ולחגוג עלינו, אני מבטיח לך שאחרי כמה עשרות מקרים כל אותה מדינת מוצא שהוא שייך אליה הם ידעו שאם מגיעים לכאן הם מגיעים למלא אחר החוזה שהם חתמו עליו, בלי מניפולציות, הם ידעו את זה, אנחנו עוד לא שם לצערי
מאיר דוד:
אדוני, גישתנו כגישתך, שמי שלא בא לעבוד ומי שלא בא לעבוד בתום לב שלא יהיה פה, שילך מפה ויפה שעה אחת קודם, כולנו רוצים את זה
אליהו מרידור:
נפלא, ומה שאני מצפה כשעורכת דין לב רן מסבירה לאותו עובד- - -
מאיר דוד:
היא אמרה לו אתה חשוף, אתה בסיכון של יציאה מהארץ
אליהו מרידור:
שניונת, אם אני הייתי מצליח להיכנס לנעליה הענקיות הייתי אומר לאותו עובד קודם כל אתה מסומן אצלי כפוטנציאל למי שפועל בחוסר תום לב, ואתה הסגרת את עצמך כמישהו שבא לפה ממניעים זרים, וקח בחשבון שאני אמליץ לעקוב אחרייך ולוודא שבסטייה הקרובה שאתה סוטה בה אתה לא תהיה פה
אליהו מרידור:
     זאת אומרת, אני עורכת דין שבאה בשם וברשות החוק ומטעם המדינה שבה אתה עובד לוודא שזכויותיך ישמרו, אבל זו רק שנייה אחרי שאני מוודאת שאתה לא עושה עלינו מניפולציה כי אני עדיין חלק מאותה מדינה שזוכרת שסיבת הבאתך היא קודם כל לשרת את הסיבה שלשמה אתה באת
אליהו מרידור:
     אני מציע להתקדם, אבל בכל זאת אני אשמח לקבל איגרת משנתיים אחרונות גם זו שאתם מפיקים למעסיק וגם למועסק, תודה
אליהו מרידור:
     בבקשה גברתי
רן לביא:
אוקי אז נחזור רגע לזכויות שבהן אנחנו מקבלים את הפניות, אז כפי שאפשר לראות התמקדנו פה בענף הסיעוד כי זה החלק הגדול ביותר של הפניות, אפשר לראות באמת שאנחנו מקבלים פניות בנושאים שונים, בדרך כלל הרוב המכריע של הפניות קשורות בזכויות סוציאליות, במקרה הזה אנחנו יכולים לראות לגבי חג, חופשה ושבתון
רן לביא:
     פה אנחנו יכולים לראות פילוח של אמצעים לפנות אלינו, טלפונית, גם בנייח, כמובן במייל, בטלפון הנייד אנחנו בעיקר משתמשים כדי לתקשר באמצעות אפליקציית הוואטסאפ, גם מעסיקים ישראלים פונים אלינו לוואטסאפ, זה מקל מאוד על ההתקשרות עם העובדים כאשר לא מדובר בדרך כלל בשפה העברית או האנגלית, זה מאוד מקל עלינו לתת תגובה יחסית מהירה
רן לביא:
     עשינו תרשים מסוים ומאוד פשטני לגבי אופן הטיפול בפניות, ברגע שאנחנו מקבלים פניות באחד מהאמצעים שהראנו קודם, אנחנו קודם כל מבררים את המידע, רוב הפניות נגמרות במתן מידע
אליהו מרידור:
לא הבנתי מתנצל, בנושא פנייה מובילים בענף הסיעוד אתם מציינים, אמנם באחוזון קטן, הריון ולידה, באילו נסיבות אישה שמגיעה לכאן לעבוד מגיעה למצב שהיא בהריון?
רן לביא:
אני לא יכולה לענות על השאלה הזו
אליהו מרידור:
מה אתם עושים בכזה מצב? לפני שאתם שולחים אותה לבית חולים ליס?
רן לביא:
אנחנו לא שולחים אותה לבית חולים, במקרה שעובדת כזו פונה אלינו ושואלת אותנו מה הזכויות שלה בעבודה אז אנחנו מסבירים לה
אליהו מרידור:
ומהן הזכויות שלה?
רן לביא:
בהינתן שיש לה את הוותק לפי חוק עבודת נשים של חצי שנה, ככל שמעוניינים לפטר אותה צריך לפנות, לבקש, להגיש בקשה לקבלת היתר ובכל מה שקשור בדמי לידה, בהינתן שהיא צברה את התקופה של ההפרשות לביטוח לאומי, אז היא גם זכאית לדמי לידה
רן לביא:
     העובדים הזרים בעצם חוסים תחת שלושה ענפי ביטוח של המוסד לביטוח לאומי, לדמי לידה, תאונות עבודה ו - - -
אליהו מרידור:
לא לא רגע אני מנסה להבין, בחורה נמצאת בבית קשיש, עובדת זרה שמגיעה לטפל באופן סיעודי בבית קשיש, הגיעה לעבוד פה, לא נכנס לחדר המיטות שלה חלילה זה שלה, אנחנו לא באים להתערב, היא באה לעבוד פה, נקלטה להריון שיהיה לה בשעה טובה, אז זה אומר שאופי ההתנהלות שלה והמסירות שלה, ללא קשר לחובות שהיא מטילה עלינו, היא באה אחת ויוצאת שניים, וזה שנייה לפני שהיא אומרת כשאתם מביאים לי את הבייביסיטר אני רוצה לראיין אותה ואני לא רוצה שהיא תהיה עובדת זרה
אליהו מרידור:
     אני מנסה רגע להבין, היא למעשה מפרה את תנאי ההעסקה שלה, היא מייתרת את ההעסקה שלה, היא אמורה להיות - - -
טל רוסו:
אדוני, הדבר מוסדר בנהלים של רשות האוכלוסין וההגירה
אליהו מרידור:
תגדירי בבקשה
טל רוסו:
אוקי, עורכת דין מיטל רוסו מקו לעובד
טל רוסו:
     הנקודה היא שעובדות רשאיות להיכנס להריון, זה קצת מצחיק אותי להגיד את זה, ולשהות בישראל עד חמש שנים ושלושה חודשים עם הילד שלהם ככל שיש אישור מהמעסיק, וכן קורים מצבים, העובדות לא עובדות 24 שעות שבעה ימים בשבוע, לכל העובדות יש יום מנוחה שבועי שמגיע להם לפי חוק, יש להן הרבה פעמים בן זוג בארצן, כשהן נוסעות לחופשה וחוזרות לארץ אז מתברר שהן בהריון
אליהו מרידור:
אז זאת אומרת שיכול להיות שהיא מגיעה לארץ בהריון?
טל רוסו:
לא, אחרי שהיא נוסעת לחופשת מולדת, אני באמת לא אכנס לפרטים
טל רוסו:
     הנקודה המשמעותית כאן, עם כל הכבוד, עובדת הגיעה לישראל כדי לעבוד - - -
קריאה:
היא חוזרת לארץ עם ילד
רן לביא:
היא לא חוזרת לארץ עם ילד, היא חוזרת לארץ בהריון, זה לא אותו הדבר
אליהו מרידור:
תעצרו, אני רוצה רגע לדעת, אני תכף ממשיך איתך, עורכת דין מיטל רוסו
אליהו מרידור:
     רק אני נותן פה את רשות הדיבור, לאט לאט, אני ממש רוצה להקשיב לך, רק יש לי שאלה
אליהו מרידור:
     יש לכם פילוח מה אחוז הנשים שנקלטו להריון בתקופה הראשונה לשהותן בארץ?
רן לביא:
לא, אין לנו שום יכולת לבצע פילוח
רן לביא:
     אנחנו משרד העבודה, למשרד העבודה אין את הנתון
אליהו מרידור:
אוקי, יש למישהו את הנתונים האלו?
תמר להבי:
תמר להבי, משרד הרווחה
תמר להבי:
     אני יכולה להוציא נתונים של נשים שהגיעו לכאן כעובדות סיעוד, ילדו ילדים, וממשיכות לשהות בארץ כאמור עד כמעט גיל 6, חלקן אפילו גם אחרי באופן לא חוקי
תמר להבי:
     אני בקשר עם הצוות של ענבל כדי לנסות ליישר קו עם הנתונים האלו
אליהו מרידור:
נפלא אני מודה לך, תכף אנחנו נצלול גם לשם