GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סוזי אלבז:
אני בתור מונשמת, עם כל ההוצאות מסביב שהן לא קשורות לחיים הסוציאליים, אני מוציאה קרוב ל-14,000 שקלים לשתי מטפלות
ארז כהן:
היום הדרישה של עובדות גם כן 12,000 שקלים?
לעובדים זרים):
גברת אלבז, מה העלות המצרפית שלך בחודש לעובדת הזרה?
סוזי אלבז:
8,000 לאחת
סוזי אלבז:
 וזה לא כולל כל המסביב, כל ההטבות
לעובדים זרים):
מה זה הטבות?
קריאה:
הבראה, חופשה שנתית
לעובדים זרים):
רציתי לדעת כמה עולה מצרפי, לא כמה היא מקבלת נטו?
דניאל פרידמן:
כבודו אני יכול לפרט לך
לעובדים זרים):
כן בבקשה
דניאל פרידמן:
היום נכה קשה כמונו לא ימצא עובד בפחות מ-6,000 שקלים בחודש בסיס
קריאה:
זה עבור שישה ימים
דניאל פרידמן:
כן
דניאל פרידמן:
 לזה מצטרף 380 שקלים בשבתות, תכפיל כפול 4-5
מיכאל ביטון:
אלכס, כשאמרת 6,000 זו לא דרישת החוק, זו דרישת העובד? זאת אומרת בשוק מתנהל סוג של משא ומתן בין המטופל לעובד?
דניאל פרידמן:
נכון
מיכאל ביטון:
אז זה שבמקור לפי החוק היית יכול לשלם לו שכר מינימום הוא לא היה בא לעבוד אצלך?
דניאל פרידמן:
הייתי יכול לשלם 4,900
מיכאל ביטון:
אז דה פקטו, רק אתה תמשיך, לכם אני אומר נקש ומשש, דה פקטו זה קרה כבר בלעדינו
מיכאל ביטון:
 אתם יודעים, כוחות השוק יותר חכמים ממה שאנחנו חושבים
מיכאל ביטון:
 אז מראים לכם שאילצו את המטופל לשלם יותר במקרה שהוא סיעודי או סיעודי מורכב
לעובדים זרים):
לכן אני אומר לכם חברים, תעצרו את זה פה
לעובדים זרים):
 אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת עטאונה ויש לי גם שאלה אליך אדוני, ולפני כן אני אומר משהו מתוך משנתי חבר הכנסת ביטון
יוסף עטאונה:
אולי - - - על השאלה יכול להיות, בלי לדעת
מיכאל ביטון:
אבל קטענו אותו, אני הפרעתי לו באמצע
מיכאל ביטון:
 תשלים, אלכס
לעובדים זרים):
שניה, תעצור
לעובדים זרים):
 לגישתי כשעובד יודע שמוטלת עליו סנקציה בשלב שהוא מתראיין עוד בארץ המוצא שלו, שאם הוא יגיד לא לעובד מורכב, לפחות תקופה של שנתיים הוא לא יוכל להתמיין בשנית, והוא יודע שעם קידום התקנות החדשות, הוא יודע שהוא לא יכול לעזוב עובד ולהטיב את תנאי העסקתו עם מעסיק פחות מורכב, באזור נוח יותר, זה ייתן רוויה בשוק להצעות וכך המחיר לא ירקיע שחקים
לעובדים זרים):
 זאת גישתי, זאת משנתי, ולכן אני מנסה לקדם את זה
לעובדים זרים):
      אני מבקש להעביר שוב פעם את רשות הדיבור לחברי, חבר הכנסת עטאונה ולשאול אותך על הדרך, אם אתה יכול לשתף אותנו מעט מכל ההעסקה של עובדים זרים ככל שהם קיימים, במגזר הערבי בישראל?
יוסף עטאונה:
אם היית מחכה היית גם מקבל תשובה והתייחסות כי אני הגעתי לדיון הזה בכלל בגלל הקושי
יוסף עטאונה:
 כבוד יושב הראש שאלת, צריך להקשיב לא?
מיכאל ביטון:
מקשיבים לך
יוסף עטאונה:
לא
מיכאל ביטון:
יושבי ראש יודעים
לעובדים זרים):
הוא בדיוק כרגע אומר לי, אתה יודע כמה הוא מנוסה? הוא היה כבר שואל את השאלה לפני שאתה שואל
מיכאל ביטון:
תמשיך
יוסף עטאונה:
אני הגעתי לדיון האמיתי בדיוק בכדי לשתף אתכם בקושי בחברה הערבית הבדואית בפרט בנגב, אחד, בלגייס עובדים ועובדות מקומיים לעניין הזה יש קושי רב, והקושי נובע מכל מיני סיבות, גם בגלל המסורת, גם בגלל השיפוטיות, גם בגלל הצורה שבה - - -
לעובדים זרים):
אתה מדבר על מגבלות מנטליות?
יוסף עטאונה:
מנטליות בעיקר, שקיימות שמקשות על גיוס עובדים ועובדות מקומיים, ולכן כשמגיעים לעובדים הזרים יש בעיה מאוד כפולה ורצינית, ובעיקר בגלל השפה, וכמעט לא מצליחים לגייס
יוסף עטאונה:
 והיו לי הרבה פניות רק בשבוע האחרון על הנושא הזה, שבגלל השפה קשה לגייס עובדים זרים, וגם התאקלמות
יוסף עטאונה:
 ולכן אחת הפונות שפנתה לאמא שלה, אומרת לי למה לא לעלות ולבדוק אפשרות גם להביא עובדים או מירדן דוברי השפה, או מהרשות הפלסטינית? הרי יש אישורי עבודה ויש יוצאים ועובדים, אז עובדות כאלה גם יכולות
לעובדים זרים):
יש לי בשבילך פתרון אדוני, פתרון מיידי
לעובדים זרים):
 אוזבקיסטן
יוסף עטאונה:
לא דוברים את השפה
יוסף עטאונה:
 מרוקו יכול להיות כן
לעובדים זרים):
עצרו
לעובדים זרים):
 אוזבקים הם מוסלמים
לעובדים זרים):
 חלק גדול מהם דובר שפה, וניתן לתת לזה מענה
יריב לוין:
הם דוברי טאג'יקית שזה דומה לפרסית בקונסטלציה מסוימת, אבל אין קשר לשפה הערבית באוזבקיסטן, מוסלמים כן, מוסלמים חילונים כן
יוסף עטאונה:
המחסום הוא בגלל השפה לא בגלל הדת
יריב לוין:
יש בסרילנקה דרך אגב, כאלה שעבדו במדינות ערב ואפשר לא פשוט דרך האתר הבילטרלי לעלות על זה, אבל אני יודע, יש לי קולגות שעובדים במגזר הערבי, ובזמנו, לפני שהיה בילטרלי, ויכלנו לראיין את העובדים וגם לתת למשפחות לראיין אותם, כאלה סרילנקים שדוברים את השפה הערבית
לעובדים זרים):
אוקיי, אז אני מבקש ממך חברי, לבצע איזשהו סקר שוק מהי באמת הדרישה, ככל ואנחנו נמצא כאלה שמותאמים, מה באמת הדרישה במגזר הערבי, בסדר?
יוסף עטאונה:
אוקיי
לעובדים זרים):
ואני מתחייב בפניך שככל ובאמת יש לזה הצדקה וכל העניין הוא שפתי, אנחנו נפעל באופן מאוד מאוד יצירתי בשביל לגייס עובדים דוברי שפה כדי שיהיה מכנה משותף לחיים משותפים ביחד באותו בית
יוסף עטאונה:
ואני מתחייב להעביר לך תמונת מצב בקשר עם מחלקות הרווחה, עם חברות שגם עוסקות בנושא במגזר
לעובדים זרים):
נפלא
יוסף עטאונה:
וביחד נפעל לתיקון
לעובדים זרים):
יפה מאוד
לעובדים זרים):
 אז אני מאוד מודה לך ואנחנו נמשיך את זה
לעובדים זרים):
 תרשמי לך את זה בבקשה
מיכאל ביטון:
יושב הראש, אני מבקש להתנצל כי אני יוצא
מיכאל ביטון:
 חשבתי שהדיון עד 15:00 אבל אני אאמץ את הסיכום שאתה תוביל, אני רק בינתיים בסיכום ביניים, מחכה לתיקוני התקנות, חקיקה, שאתם מתכוונים לעשות, ואני גם מבקש מכם להאיץ את זה, וגם לבוא עם הדו"ח הזה של פערים בפריפריה, בתוך הפריפריה
מיכאל ביטון:
 לאסוף מידע ומקרים מכל הלשכות, מכל המקומות, איפה הבעיות? וממש באופן מדיד להראות לנו
מיכאל ביטון:
 לא מספיק להגיד לנו 20% פריפריה, או סך הכל 70% השתמשו בתקנים, אלא איפה אותם מקרים שפה מדווחים שפתאום מישהו רוצה 6,000 במקום 5,000 שקלים, ושלוש שנים לא מוצאים, ממה זה נובע? זה יכול להיות גם ממידע, יכול להיות שהיא לא יודעת שעדיף להביא עובד חדש, לא משנה המה הסיבה, אבל אם יש פערים בנגב ובליל לתת לנו אותם באופן מדיד כדי שנוכל לעשות בקרה
מיכאל ביטון:
      אני מודה לך יושב הראש על המנהיגות וההובלה ובחירת הדיון, ומקדם בברכה, ומאחל לכל מי שנמצא פה בריאות ואריכות ימים, ומודה גם לעובדות הזרות שנמצאות איתנו, שאפילו בדיון הזה אתה רואה את הרגישות
מיכאל ביטון:
שכשהמטופלות שלהן יש להן דמעה בעין והן לא יכולות להזיז את הידיים, הן יטפלו בהן וינקו להם את הדמעה
לעובדים זרים):
ממש
מיכאל ביטון:
ואמר פעם הרבה עובדיה יוסף, ראיתי את דמעת העשוקים ואין לה מנחם
מיכאל ביטון:
 אני ראיתי פה את דמעה של עשוקים ויש מי שמנחם
מיכאל ביטון:
 ואנחנו נעשה בקרה לדיון הזה ביחד
מיכאל ביטון:
 יושב הראש, תודה רבה לך
לעובדים זרים):
לא יכולתי לבקש פרטנר יותר נכון ומתאים להוביל איתך את הנושא
מיכאל ביטון:
אני איתך בכל, תודה רבה
לעובדים זרים):
ה' ישמור אותך
לעובדים זרים):
 תודה רבה לך חברי חבר הכנסת מיכאל ביטון
לעובדים זרים):
 אני מבקש להעביר שאלה ליריב
לעובדים זרים):
 יריב שוריאן, האם ללשכות הפרטיות יש קושי בהשמת עובדים זרים בפריפריה?
יריב לוין:
קודם כל התשובה היא בהחלט שכן
יריב לוין:
 בדיון הקודם ציינתי שיש לי, אני נותן שירות גם לפריפריה מאשקלון לכל יישובי עוטף עזה
יריב לוין:
יש דבר אחד שאנחנו מתעלמים בקטע של אזורים גיאוגרפים
יריב לוין:
 עובדים זרים, כמו עדות, אוהבים להיות מרוכזים, ואז זה הופך להיות אבן שואבת
יריב לוין:
 אני יכול להגיד לדוגמה בקיבוצים, אני עובד בקיבוץ סעד, בארי, כל היישובים שהיו מתווכים בקסאמים אין שם עזיבה, כי אחד שומר על השני
יריב לוין:
      הרעיון, או הרציונל גם כלשכה פרטית, ואני עובד גם בדימונה, זה לבנות קהילות
יריב לוין:
 זאת אומרת כמה שאתה מצליח לגרום לעובד, ולא משנה באיזה חבל ארץ הוא נמצא, אם זה באשקלון, בדימונה או ברמת הגולן, כל עוד אתה יוצר לו קהילה, שהוא יודע שהוא יוצא בצהריים הם המטופלת שלו, עם המטופל, וזה לא משנה אם זה נכה צעיר או נכה מבוגר, ויש לו בגינה או באזור השכונתי, במרכז השכונתי לשבת עם מישהו להתקשקש ולטעום מהאוכל הפיליפיני שהפיליפינית הוותיקה עשתה ולעשות השוואה עם הפיליפינית הצעירה, זה נותן להם את הרצון להישאר באותו אזור
יריב לוין:
      אני יכול להגיד לך שאני בדימונה בניתי קבוצה, ולא הייתה לי בכלל נטישה
יריב לוין:
 היה מעבר ממעסיק למעסיק אבל כולם היו בתוך דימונה
יריב לוין:
 לא הייתי צריך להתאמץ להביא לדימונה
יריב לוין:
 רובם, יש לומר את האמת, הבאתי אותם כעובדים חדשים אבל משויכים לקבוצה, זאת אומרת שהם ידעו שיש להם, איך אומרים? אבא ואמא ושהם יודעים להרגיש משויכים והם לא רוצים לעזוב את האזור הזה, גם אם הייתי מציע להם עבודה בצפון תל אביב הם לא היו הולכים
יריב לוין:
      אבל יש אזורי שלא הצלחנו ליצור כאלה קהילות, וסתם דוגמה אם זה במושבים או קיבוצים, וזה לא בהכרח רחוק, זה יכול להיות גם באזור קריית מלאכי או קריית גת, ושם קשה מאוד לבנות, גם כי אין דרישה, כמו שנקש אמר, לא בכל מקום יש כמות דרישה שיכולה להפוך את העניין לאבן שואבת לעובדים, אבל עם כל זה עדיין מאוד קשה למצוא לאזורים מרוחקים עובדים זרים
יריב לוין:
 הרבה פעמים אנחנו צריכים לבקש ג'סטה מהמשפחה, כן תקנו את השבתות, כי אם העובד ימצא את עצמו נוסע מאיזשהו ישוב שכוח אל בסופי שבוע למרכז ל-25 שעות כש-3-4 שעות זה רק צד אחד ולחזור בתוך 25 שעות חזרה לבית המעסיק, מהר מאוד העובד הזה יתייאש ולא ירצה להישאר
לעובדים זרים):
ואז מה? ואז מה?
יריב לוין:
ואז זה הופך להיות מעין מסחטה
יריב לוין:
 ואז מה? ואז הוא יתפטר ויחפש
יריב לוין:
 פריפריה, אני חושב, גם אשדוד נחשב פריפריה
לעובדים זרים):
אשקלון לא אשדוד
יריב לוין:
גם אשדוד
יריב לוין:
 אשדוד נחשב אזור שלוש
משה נקש:
החלוקה של המחוזות זה לפי מחוזות של משרד הפנים, אז מחוז דרום כולל את היישובים האלה
משה נקש:
 אם אדוני רוצה אני יכול להביא רשימה של כל היישובים בכל אזור
לעובדים זרים):
תראו, אנחנו רוצים להבין רציונל
לעובדים זרים):
 אנחנו מבינים שאיך שלא נהפוך את זה מצפה רמון זה לא אשדוד
לעובדים זרים):
 אם זה לא אשקלון, בטח זה לא אשדוד
יריב לוין:
אני אתן עוד דוגמה אדוני
יריב לוין:
 בני ברק, שמה שמפריד בינה לפתח תקווה זה כביש 4, כביש גהה, בני ברק זה אזור אחד
יריב לוין:
 פתח תקווה זה אזור שתיים
משה נקש:
גם הרצליה ורעננה, יש כביש ויש כבישים ויש גבולות בארץ, אז מן הסתם משהו ייפול מהצד הזה ומשהו מהצד השני
לעובדים זרים):
כן אבל אפשר להתלבט לעניין יבנה
לעובדים זרים):
 אי אפשר להתלבט לעניין אשדוד
לעובדים זרים):
 בואו
משה נקש:
אז עוד פעם, כשחולקו המחוזות
לעובדים זרים):
ואני מבקש שנפתח את זה
לעובדים זרים):
 זה לא שקיבלנו תורה מסיני
לעובדים זרים):
 ואני מבקש למחות גם על הגישה שלך, היא לא קורית הרבה אבל הנה היא קורית
לעובדים זרים):
 במרכז השאיפה שלנו אנחנו לא מחפשים ליצור קהילות עובדים
לעובדים זרים):
 אדרבא, אני מבקש לא ליצור קהילות עובדים
לעובדים זרים):
 אני לא מחפש לעודד אותם להישאר במקום שאליו הם הגיעו, אני לא מחפש
יריב לוין:
זה הפוך ממה שאנחנו - - -
לעובדים זרים):
לא, לא, אני לא צריך ליצור להם עוד ועוד תנאים כדי למנוע נטישות
לעובדים זרים):
 הבנתי מספיק טוב, אתה אומר, אם אפילו למקום כמו דימונה שאין בה ים והיא לא מרכזית ואני לא יודע, אם לא תהיה קהילה שאחד חבר של השני ומגיעים מאותה תרבות, אז הנטישות יהיו ויהיו גבוהות
לעובדים זרים):
 ואני אומר שאני לא מסכים לחיות עם המצב הזה
סוזי אלבז:
אני מסכימה איתך חבר הכנסת
לעובדים זרים):
כשבקומונות, אתה קורא לזה קהילות אני קורא לזה קומונות, אחד מסנכרן את השני, ואחד גורם לשני להתחכם
יריב לוין:
לא
לעובדים זרים):
אל תגידו לי לא
לעובדים זרים):
 תקשיבו, חד משמעית
לעובדים זרים):
 אם עד עכשיו לא הובנתי מספיק, אני מדבר על זה בצורה מאוד מאוד ברורה
לעובדים זרים):
 עובד שהגיע לארץ ועשיתי איתו גילוי נאות, והוא עבר את השלבים והתמיין לעובד מסוים באזור מסוים
לעובדים זרים):
 לא טוב לו? שיחזור הביתה על חשבונו
לעובדים זרים):
 זאת השאיפה שלי
יריב לוין:
זה לא קורה אבל
לעובדים זרים):
כל עוד שאני לא יכול לקיים את זה, אני לא רוצה לעודד אותו לאחרת, שאני צריך לגרום לו לתמריצים אחד אומר, והשני אומר שהוא יהיה ליד הרבה חברים שלו, ויצאו ביחד ויחליפו מאכלים
לעובדים זרים):
 הוא הגיע לפה לעבוד ולא לבנות קהילה
יריב לוין:
אתה לא יכול ללכת נגד הטבע
יריב לוין:
 גם אנחנו בתוך עמנו אנחנו חיים, וגם השבטיות בתוך עם ישראל, מה לעשות יש מושבים שהם של תימנים
לעובדים זרים):
אתה צודק ב-1,000% אתה יודע רק מה ההבדל?
נדב דקל:
הוא בא לעבוד
לעובדים זרים):
שמעת? חוק השבות
לעובדים זרים):
 אני הגעתי לכאן, ובכסף שלי, ובזכות שלי לגור ולחיות פה, אני מחליט איפה אני רוצה לגור
לעובדים זרים):
 כי שם אני רוצה להתגורר, כי זה האזור שנעים לי, וזו הסביבה שנוחה לי ומתאימה לי לגדל בה את ילדיי
לעובדים זרים):
 כשאני מגיע כעובד זר בחוזה העסקה מיוחד לעבוד במדינה אחרת, מרגע שמי שמעסיק אותי לא שיקר לי ואמר את האמת ושיקף את המציאות כפי שהיא, ושילם לי את שכרי המסוכם בזמן והתנהג אליי באופן מכובד, מאותו רגע הסתיימו הדרישות והציפיות שלי
לעובדים זרים):
 זהו
יריב לוין:
כבודו, אבל כל עוד שיש לעובד את האופציה לבחור את מקום העבודה, זו המציאות שאנחנו חיים בה
יריב לוין:
 אני די מאמץ את מה שאתה אומר שהם לא יכולים להכתיב לנו איך לעשות ומה לעשות אבל כשאתה נותן את האופציה ואין אכיפה מספקת, כך הם פני הדברים
יריב לוין:
 זו פני המציאות
יריב לוין:
 אני אומר, כדי לנסות למנוע
יריב לוין:
-
לעובדים זרים):
אז אני מסכם את דברייך אדוני, אתה אומר אני לא מזהה מחסור של העסקה
לעובדים זרים):
 אני ארכז את מה שהבנתי ממך אחרי זה תתקן אותי
לעובדים זרים):
 אני לא מזהה מחסור של העסקה באזורי פריפריה, אפילו מתווכים, אפילו פחות נדרשים, ובלבד שתהיה שם קהילה תומכת
לעובדים זרים):
 זה מה שהסברת לי על דימונה
יריב לוין:
לא, ניסיתי להבין שכדי לשמור על אי נטישה של עובדים זה לא דיבר על המחסור, אמרתי כדי שעובדים לא יינטשו אזור מסוים
יריב לוין:
 אני יכול להגיד לך יש לי עובדים שעזבו את אזור המרכז ועברו לפריפריה כי יש לו sister או cousin או לא משנה מה
יריב לוין:
 לא אמרתי שאין מחסור
יריב לוין:
 המחסור קיים והוא חמור
לעובדים זרים):
אז תקשיב, אנחנו מחלקים מצב ככה
לעובדים זרים):
 א' בהגשת בקשות חדשות, ב' בנטישה
לעובדים זרים):
 אם באותם אזורם, אתה אומר, אין נטישה, ומצד שני מוכח, שבקשות שמוגשות ועומדות באמות המידה ויש זכאות מלאה, הן גם מטופלות, אז אין מחסור
יריב לוין:
לא, אתה לקחת את דבריי ופירשת לא נכון
יריב לוין:
 ניסיתי להסביר שכדי שתהיה פחות נטישה, מה הרציונל שאני וקולגות שלי עובדים בו? לא אמרתי, זה לא אומר שאין מחסור, יש מחסור
יריב לוין:
 ומשום שכך אנחנו צריכים להיות יצירתיים
יריב לוין:
 גם כשאני בא ומנסה לשכנע עובדת למה נכון לה להישאר אצל חולה אונקולוגי, בשיטתי, בדרכי שלי, וזה לא מקרים סקסיים, עובדים רוצים לעבוד עם משהו עם תוחלת חיים ארוכה
יריב לוין:
 מה לעשות שאני נגזר עליי לעבוד בפתח תקווה שזה קרוב לבלינסון ויש שם את המרכז האונקולוגי אחד הגדולים בארץ
לעובדים זרים):
אני מאוד מודה לך, האתגר הזה נפתר תודה לאל כשאנחנו מעדכנים את התקנות
לעובדים זרים):
 זה עונה לנו על כל הלקונות האלה
לעובדים זרים):
 אני מבקש לקדם בברכה את חברי חבר הכנסת אלון שוסטר
לעובדים זרים):
 מבקש לומר משהו?
אלון שוסטר:
רק מילה קצרה
אלון שוסטר:
 אני חושב שסיפרתי, אולי בהזדמנות אחרת, על פעולה שאנחנו עושים ביישוב שלי, מפלסים, על גבול רצועת עזה ממש קילומטר ומשהו
אלון שוסטר:
 זוגתי, שתחיה, היא עובדת סוציאלית והיא עובדת עם המטפלות הסיעודיות, יש שמונה או תשע מהיישוב, אולי מעוד כמה מקומות, כדי לעזור להן לעבור את האתגר הזה בצורה מכובדת
אלון שוסטר:
      אם אני מבין נכון, ואני מתחבר לדיון, אני חושב שנכון, בוודאי באמצעים הקהילתיים, להיות, איך נגיד, מארחים ראויים ולהסביר פנים ולסייע לעמוד מול אתגרים
אלון שוסטר:
 לעומת זאת, אם יש מקומות שבהם, ואני לא מכיר קשיים בכוח אדם, אני חושב שיש יציבות גם זה מה שנאמר ומהפינה הקטנה שלי זה מה שאני רואה, אבל אם יש מקומות שבהם יש קושי אז לצד ההתייחסות, אני יכול להבין את יושב הראש מהעמדה שאומרת פה באנו לעבוד ולא לשחק משחקים קהילתיים, אבל יש לנו גם עניין לספק את השירותים הראויים, הסיעודיים, שירותי הרווחה להיכן שצריך, ומקומות מסומים, אם יש בעיה שאין לה מענה, אני חושב שפה הייתי אומר, כוחות השוק צריכים לקבל סיוע מאיזשהי רגולציה או מאיזשהי תמיכה נוספת
לעובדים זרים):
התערבות
אלון שוסטר:
זאת התערבות, התערבות רגולטורית
לעובדים זרים):
אכן לחלוטין אנחנו שם נמצאים
לעובדים זרים):
 אני פונה כרגע לנציגת ביטוח לאומי
לעובדים זרים):
 לאחר מכן משרד הבריאות ואז נדב דקל יקבל את רשות הדיבור וגם אתה לסיום
לעובדים זרים):
 אני מבקש לדעת איפה נציגי ביטוח לאומי? שלום לכם
לעובדים זרים):
 האם ביטוח לאומי מזהה פערים בהעסקת עובדים זרים לסיעוד על ידי חברות סיעוד בין אזורים מסוימים? זו שאלה ראשונה
נטלי גבאי לוי:
נטלי גבאי מנהלת אגף סיעוד ביטוח לאומי
נטלי גבאי לוי:
 ברמת העיקרון החלוקה בביטוח הלאומי היא טיפה אחרת
נטלי גבאי לוי:
 כי החלוקה שלנו נעשית על פי סניפים, יש לנו 24 סניפים ברחבי הארץ כמובן שיש איזשהו פער אם אנחנו מסתכלים, בין תל אביב לבין, נצייר את נהריה, חיפה, אבל אנחנו לא יודעים לשים את האצבע בצורה מדויקת האם יש שם היתר או האם אדם רוצה להעסיק ולא מעסיק בפועל או לא מוצא עובדת, זה לא משהו שאנחנו נוכל לומר באופן מדויק
לעובדים זרים):
זאת אומרת כשמגיעה עובדת סוציאלית, כשמגיעים נציגים הם לא מציינים אפיון מה הסיבה?
נטלי גבאי לוי:
לא, מוצג אפיון
נטלי גבאי לוי:
 אבל בסוף כשאני מסתכלת בחתך הנתונים אני מסתכלת היום מול סך מקבלי הגמלה בסניף ביחס למי שמעסיק בפועל
נטלי גבאי לוי:
 אני לא יודעת לומר אם אדם היום מקבל, סתם, גמלה ישירה בכסף והוא רוצה להעסיק עובד זר והוא ממתין לו, זה לא משהו שאני יודעת, זה לא מגיע לפתחי
נטלי גבאי לוי:
 אבל אנחנו לא מזהים איזשהן תלונות
נטלי גבאי לוי:
 בדרך כלל אם יש איזושהי בעיה שהיא גורפת או מאוד מהותית, זה מגיע לסניפים שלנו, זה לא משהו שידוע לנו, אבל בהחלט יש פערים בין האנשים שמעסיקים בפועל ביחס למקבלי גמלת הסיעוד בסניפים השונים
לעובדים זרים):
 ושאלה קצרה נוספת, האם ביטוח לאומי מזהה שבסניפים מסוימים שמחולקים על פי אזורים, יש הסתמכות גבוהה יותר על בני משפחה? וכשאני אומר אזורים מסוימים, אני מבקש אם ניתן גם לפלח לאוכלוסיות מסוימות, כמו שדיבר חבר הכנסת עטאונה
נטלי גבאי לוי:
אוקיי, אם אנחנו מדברים על הסתמכות על בני משפחה מטפלים אז זה קצת מוציא את הנושא של עובדים זרים מהמשחק
נטלי גבאי לוי:
 כי היום בני משפחה מטפלים נרשמים בחברות הסיעוד ומשמשים כמטפלות
נטלי גבאי לוי:
 אני חושבת שהנושא הזה עלה גם בדיונים אחרים שלנו, שיש מחסור במטפלות, ולכן בני שמפחה נרשמים כמטפלים
לעובדים זרים):
אנחנו מדברים 1-3, 1-4?
נטלי גבאי לוי:
גם ברמה ארבע וחמש יש בני משפחה שנרשמים
נטלי גבאי לוי:
 הם לא נרשמים במקום עובד זר כי אז הם לוקחים גמלה בכסף, זה כן
נטלי גבאי לוי:
 אבל זו תופעה שקיימת בכל הרמות מאחד עד שש
לעובדים זרים):
אדרבא אם הם נרשמים בתור עובד זר אז הם מקבלים גמלה?
נטלי גבאי לוי:
לא
לעובדים זרים):
למה לא?
נטלי גבאי לוי:
כי הם יכולים לעשות העסקה ישירה במקום עובד זר ולקבל גמלה בכסף, הם לא צריכים להירשם
לעובדים זרים):
ואני שואל, אם אתם יודעים לפלח לי אם יש השפעה בין אזורים מסוימים ובין אוכלוסיות מסוימות?
נטלי גבאי לוי:
אז אני אומרת שהנושא של העובדים הזרים זה לא השחקן המרכזי לבני המשפחה המטפלים, זה המחסור במטפלות
נטלי גבאי לוי:
 כי זה לא יושב רק על רמות חמש ושש
לעובדים זרים):
תושבי הארץ לזה את מתכוונת?
נטלי גבאי לוי:
כן
לעובדים זרים):
לא, אני ביקשתי להפריד 1-4 מחמש ושש
לעובדים זרים):
 זה מה שביקשתי
נטלי גבאי לוי:
נכון, אז ברמת העיקרון אין שם אחוזים מאוד גבוהים שמצביעים
נטלי גבאי לוי:
 אין כמעט בני משפחה מטפלים בנכויות הקשות, הם מקבלים גמלה בכסף
לעובדים זרים):
סיפר לנו לפני רבע שעה חבר הכנסת עטאונה שזה מה שקורה במגזר הבדואי
נטלי גבאי לוי:
אני חושבת שהוא התייחס לעובדה שהם לא מעסיקים עובדים זרים, אבל הם מקבלים שירות מחברת הסיעוד, על פי התקן הישראלי
לעובדים זרים):
לא
לעובדים זרים):
 וגם לקבל מחברת סיעוד מספר שעות מצומצם בשבוע, זה אומר שזה עדיין לא נמצא בחמש ושש
לעובדים זרים):
 כל מי שנמצא בחמש ושש ולא מעסיק עובד זר, בהכרח נתמך על ידי בן משפחה שהוא זה שנותן לו את הסעד
לעובדים זרים):
 בהכרח
לעובדים זרים):
 אני לא מבין את זה אחרת
נטלי גבאי לוי:
זה טיפה אחרת ולמה אני מתכוונת? אני אחדד
נטלי גבאי לוי:
 אם עכשיו יש לנו חברת סיעוד שנותנת סיעוד, בן משפחה תומך תמיד יש לצורך העניין, גם כשיש עובד זר
נטלי גבאי לוי:
 עכשיו, אם הכוונה שחברת הסיעוד משמשת בעצם רק כמעין פלטפורמה לבן המשפחה המטפל זה לא נתון שיש לי אותו עכשיו אבל אני אבדוק אותו אם אתה רוצה את הבדיקה
לעובדים זרים):
אני מבקש לקבל אותו
לעובדים זרים):
 הוא קיים אגב, אין ספק שהמציאות הזאת קיימת
נטלי גבאי לוי:
לא, את זה אפשר להוציא, זה נתון שאנחנו נוכל להוציא ונעביר אותו לוועדה
לעובדים זרים):
מודה לך
לעובדים זרים):
 משרד הבריאות
צפרירה הלל דיאמנט:
שלום כבודו
לעובדים זרים):
שלןם, ברוכה הבאה
לעובדים זרים):
 מה שלומך?
צפרירה הלל דיאמנט:
מצוין
לעובדים זרים):
יופי, יש לך סבלנות
לעובדים זרים):
 אני מבקש לדעת האם משרד הבריאות מזהה בקרב סיעודיים בפריפריה יותר בקשות לאשפוז במוסדות סיעוד מאשר באזורים אחרים?
צפרירה הלל דיאמנט:
אז לפרוטוקול שמי צפי הלל דיאמנט אני אחות ראשית באגף לגריאטריה במשרד הבריאות, והתשובה שלי היא שיש יותר קודים בפריפריה
צפרירה הלל דיאמנט:
 אבל , במרכז יש לנו הרבה יותר אנשים שמאושפזים באופן פרטי כי המרכז ותל אביב מן הסתם, אלו אנשים שיש להם יותר כסף
לעובדים זרים):
חתך סוציואקונומי מפותח יותר ואז הם יכולים להרשות לעצמם להגיע
צפרירה הלל דיאמנט:
אשפוז פרטי אז הם לא מגיעים בכל לקוד, ואלו נתונים שאין לי אותם, כי אשפוז פרטי הוא על ידי המוסד ישירות
צפרירה הלל דיאמנט:
 אני יודעת שיש מיטות
לעובדים זרים):
כן, אבל אם את יודעת כמה מגיעים למוסדות פרטיים? אנחנו יכולים להכניס את זה לאותה טבלה בשביל ללמוד את התנודות
לעובדים זרים):
 אני מנסה ללמוד, אני מניח, שבקרב אוכלוסיות עם חתך סוציואקונומי פחות גבוה, או מוחלשות יותר ומאזורים פחות מבוקשים, הסיכוי שאנחנו נראה זכאי מתפנה, לא משנה אם בקוד אם פרטי, הוא גבוה יותר
לעובדים זרים):
      אני מניח שאם את שואבת את הנתונים של מי שמתפנה למקומות באופן פרטי, ואת משווה את זה ביחס למי שמתפנה לקוד ובאופן פרטי באזור אחר, את יכולה לדעת פר תושב אם יש הבדל וכמה הוא?
צפרירה הלל דיאמנט:
אז אם אני משווה את מספרי הקודים, שזה בעצם האישור של משרד הבריאות, לא בהכרח מימון מלא, אבל אישור של משרד הבריאות לאשפוז בקוד, אז אני יכולה לומר שבאזור צפון, חיפה, אשקלון ובאר שבע לצורך העניין זאת תהיה הפריפריה שלנו כי מרכז ותל אביב זה כאילו אחד ושתיים זה המקבילות, אז יש לי שם יותר קודים ממה שיש לי בתל אביב ובמרכז, אבל זה קשור למצב הסוציואקונומי, ואם תרשה לי אני רוצה להסביר - - -
לעובדים זרים):
זה מעניין אותי מאוד
צפרירה הלל דיאמנט:
השארת אדם בביתו, יש לו עלויות ויש דרישות גם איך אני משכנעת את העובד הזר
צפרירה הלל דיאמנט:
 ברגע שאני מדברת על חברה או על סביבה שהיא פחות בעלת יכולת כלכלית, אז לא בהכרח יש את המקום לשכן את העובד הזר ולא בהכרח יש את ההכנסה
צפרירה הלל דיאמנט:
 ובעצם על ידי זה שהאדם הנזקק לא יישאר בביתו, מה שיקרה, זה שהעומס על המשפחה, העומס הכלכלי, יהיה פחות כי העלות של השארת אדם בבית, יש לה עלויות נוספות מעבר לעלות של העובד הזר, וככה המדינה גם משתתפת בקוד, גם כשיש צורך כלכלי, ולכן, להבנתנו באגף לגריאטריה, זו הסיבה שבפריפריה של הצפון והדרום אנחנו רואים שיש יותר קודים, שיש יותר ביקוש
צפרירה הלל דיאמנט:
      עכשיו, תוסיף לזה עוד דבר שגם הוא יכול להיות, הקודים נקבעים לפי הלשכה במקום מגוריו של האדם
צפרירה הלל דיאמנט:
 יכול להיות לי מצב שאדם גר בתל אביב כל חייו אבל ילדיו גרים באשקלון והם ייקחו אותו למוסד באשקלון אבל הקוד יהיה מלשכת תל אביב
קריאה:
גם הפוך
צפרירה הלל דיאמנט:
וגם הפוך כמובן
צפרירה הלל דיאמנט:
 זאת אומרת שהרישום הזה זו איזושהי מוגבלות
לעובדים זרים):
הקוד מונפק בהתאם למקום שבו הוא ישהה בפועל?
צפרירה הלל דיאמנט:
בהתאם למקום מגוריו של האדם, לא למקום שהוא ישהה בו
צפרירה הלל דיאמנט:
 אם כבודו גם למשל בירושלים
לעובדים זרים):
אתה מבין? לפי מה שמדווח לרשות האוכלוסין לפי תעודת הזהות שלו
צפרירה הלל דיאמנט:
לפי מה שכתוב בתעודת הזהות שלו
צפרירה הלל דיאמנט:
 אז זו גם איזושהי מורכבות של הרישום שכרגע אנחנו מנסים להסדיר אותה, אבל היא גם קצת מבלבלת לנו את הנתונים
לעובדים זרים):
אני מודה לך גברתי
לעובדים זרים):
 מר נדב דקל יש לך שלוש דקות
נדב דקל:
אני אדם סיעודי, אני אדם מונשם, ואני ללא מטפל יום אחד עבורי זה פיקוח נפש
נדב דקל:
 אני לא יכול לפנות לביטוח לאומי או למשרד הבריאות כי הם לא מטפלים
נדב דקל:
 אני פונה קודם כל לראשי הלשכות שהם פה, יריב ורענן, והם אומרים לי תשמע, אין לי מטפל עבורך, אתה רוצה מטפל? תזמין מחוץ לארץ
נדב דקל:
 קודם כל על כל מטפל אני צריך לשלם 2,000 שקלים, ואני הזמנתי כבר כמה מטפלים בשנים האחרונות
נדב דקל:
      כשאני מזמינים מטפל מחוץ לארץ אני מקבל וידאו, לדוגמה מאוזבקיסטן והם רואים אותי מונשם וגר בנהריה, הם אומרים מראש לא זה לא מתאים לי
נדב דקל:
 ואני ראיינתי מאות
נדב דקל:
 אני גם כאדם שיודע אינטרנט פניתי לכל הלשכות בכל הארץ במייל, לאף אחד לא היה מטפל עבורי
נדב דקל:
 אני כרואה חשבון יכול להגיד לך אם בעבר מטפלים זרים היו רוצים לעבוד איתי, היה להם רצון לבוא כי היה היצע גדול של עובדים
נדב דקל:
 היום אין
נדב דקל:
 היצע אפס
נדב דקל:
 כלומר, אם אני העסקתי לדוגמה עובדת מאוזבקיסטן, ראיינתי אותה, היא באה לארץ, אחרי שבועיים היא אומרת לבעלה, וההורים שלה אומרים אם היא לא תעזוב בתוך שבוע, היא לא תראה את הילדים שלה
נדב דקל:
 מה שקרה, היא עזבה אותי
נדב דקל:
      אני הלכתי בחנוכה לראות את משה, את ענבל, הם הבטיחו לעזור לי
נדב דקל:
 אני בנובמבר התקבלתי לעבודה, לא יכול לנסוע לעבודה ללא מטפל זר
נדב דקל:
 אני מנובמבר לא מצאתי מטפל לגאלי, אני מצאתי רק אנשים שהם בלתי לגאליים, בכלל אין להם תעודת מעסיק מטפל סיעודי, ואני צריך לשלם 10,000 שקלים
נדב דקל:
 גם בעלי הלשכות פה אמרו לי בעצמם אם אתה רוצה מטפל טוב, אתה צריך לתת לו 10,000 שקלים
נדב דקל:
      דיברה פה שושנה, שאנחנו מונשמים לדוגמה בשבת, ואני צריך מישהו מחליף אני פונה לראש הלשכה, אין לו פתרון להביא לי מטפל זר לשבת, אז אם אני מוצא בעצמי, זה עולה לי 1,000 שקלים ליום אחד
נדב דקל:
 חוץ מהמשכורת של 10,000 שקלים
נדב דקל:
      בא איתי חבר לפה, מנהריה, המטפלת שלו רוצה ללכת לחופש לחודש
נדב דקל:
 הוא לא יכול, הוא נכה
נדב דקל:
 הוא גר לבד כמוני בבית
נדב דקל:
 אין לי משפחה שתבוא ותישאר איתי כשהעובד הזר, לפי זכויותיו, רוצה לעבור לצאת לחופש אחרי שנתיים-שלוש
נדב דקל:
 אז קודם כל מדובר בהיצע, וראינו בנתונים פה שבעלי היתר, ולי יש שניים, אין מספיק עובדים זמנים כדי לתת לי מענה מהיום למחר
נדב דקל:
      אני נמצא במצב של פיקוח נפש, הרבה שנים היו עובדים שבבוקר ארזו את המזוודה והלכו ואין לי מי שיהיה איתי
נדב דקל:
 אני אחרי חמש דקות יכול להיחנק, ושאני רוצה פתרון מראש הלשכה שהוא מקבל ממני 80 שקלים או 2,000 שקלים, הוא רוצה לקבל פתרון מהמנהלים, אין להם פתרון
נדב דקל:
      היא נתנה לי את המספר טלפון של העובד הסוציאלי של רשות האוכלוסין וההגירה, אני פניתי אליו לפחות 20-30 פעמים, אין לו פתרון גם בשבילי
נדב דקל:
 היום, אם אני צריך עובד זר והיא רוצה לעזוב אותי זאת שאיתי פה, למחרת כאדם מונשם, לא ביטוח לאומי, לא משרד הפנים, לא רשות האוכלוסין, לא בעלי הלשכות, מחויבים לי, כאדם סיעודי, לעזור לי, והמשפחה שלי לא מדברת איתי
נדב דקל:
      אני, הקושי שלי רב יותר, כי אני אדם סיעודי מורכב, צריך לעשות לי suction, צריך לעזור לי בשירותים, אני לא יכול לקום מהמיטה לבד
נדב דקל:
 אם העובדת נוטשת אני נשאר במיטה ומת
נדב דקל:
 ואני הייתי בסכנת חיים לפחות 20-30 פעמים בשנה