GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:  אני שואל, כמי שיש לו אינטרס לעודד ידיים ישראליות, מה אתם עשיתם?
נועה שוקרון: יו"ר הוועדה, אני אענה על זה, רק אתה שאלת אותי לפני כן, שאלה אחרת, לגבי מעגל הקסמים, רציתי להשיב גם עליה
אליהו מרידור: אוקי, אני על זה לא שאלתי, אבל בסדר
נועה שוקרון: לעניין התוכניות האקטיביות, אני כמשרד אוצר, לא מקיימת תוכניות אקטיביות לענף כזה, או אחר, אני כן אשמח לשמוע, אם משרדי הבריאות והרווחה, עשו תוכניות כאלה, ככול שלא, אני כן יכולה להגיד - - -
אליהו מרידור: מדובר באינטרס של האוצר, לא שלהם
נועה שוקרון: מדובר על אינטרס של כלל מדינת ישראל
אליהו מרידור: לא, לא, עדיין, הברומטר שאומר, אין ידיים ישראליות, לכן, כן ניתן להכניס ואם אין ידיים ישראליות, מה ניתן לעשות כדי שיהיה אפשר לקיים את מה שניתן להכניס, הוא משרד האוצר, אין מה לעשות
נועה שוקרון: אז אני חוזרת ואומרת, משרד העבודה, בתקצוב משרד האוצר, בשיתוף פעולה מאוד רחב אתו, מחזיק בעצם, שני כלים מרכזיים, לעידוד ושילוב אוכלוסיות שונות, בשוק העבודה, הכלים האלה הם גם, לשכות התעסוקה של שירות התעסוקה וגם מרכזי יריעה בחברה הערבית ומרכזי המפתח בחברה החרדית
נועה שוקרון:  אנחנו יודעים ומוודאים שהפעילות הזו, מתקיימת כל הזמן לכל ענפי המשק, ככול שמשרד הרווחה ומשרד הבריאות, אני כן אשמח שהם יתייחסו למאמצים ספציפיים שנעשו בנושא הזה ואני כן לוקחת על עצמי בסיום הדיון היום, אנחנו נעשה את החיבורים האלה, בין הגופים הממשלתיים השונים
אליהו מרידור: זוהי דרישתי
חיים כץ: יש החלטת ממשלה גם בנושא הזה, אגב, לעידוד תעסוקה של הישראלים, שירדה יחד עם ההחלטת ממשלה שלנו, אין משמה עובד אחד לא הגיע
יולי תמיר: גם נעשתה עבודה לנסות לגייס חיילים משוחררים כעבודה מועדפת, נעשה ניסיון של שנת שירות, נעשו הרבה ניסיונות, תראי לי צעיר שרוצה לבוא ולהחליף טיטול לזקן, או זקנה, אני אשמח מאוד שתראו לי את הדבר הזה
צביקה ניר: אני הרצאתי בעמותה עם ריאן שעשינו את הקורס למטפלים ואף אחד מהם לא נשאר, אחד, עשינו את זה, גם בצפון וגם בדרום, אף אחד לא נישאר
צביקה ניר:  ניסו ניסיונות, אנחנו מדברים פה, 12 שנה עד שקיבלנו עובדים זרים ועדיין, לא נפל האסימון באוצר שאנחנו חיים בחוסר, פשוט, אני לא יודע מאיפה אתם שואבים את הנתונים שלכם ואת הדברים שלכם, הזוי
יולי תמיר: אגב, בוא נראה פרדוקס מסוים, אנחנו מתוקצבים בשכר מינימום עם עלות מעביד, עובד נפאלי עולה לנו יותר, בלי האגרה, כי אנחנו צריכים לסדר לו דירה, אנחנו צריכים לתת לו ביטוח, אנחנו צריכים לשלם את החשמל, את הארנונה, את המים, עולה לנו יותר מכל ישראלי, למה שלא ניתן לכל ישראלי שרוצה לעבוד, את השכר היותר גבוה, כדי שהוא יועסק, איזה היגיון יש בזה, תנסו רגע לחשוב
קריאה: לישראלי את השכר הגבוה
יולי תמיר: היום אנחנו נותנים לישראלים שמגיעים - - -
אליהו מרידור: גברת גת, זה נושא תת-נושא שאחרי כן אנחנו נדון בו
אליהו מרידור:  אני מבקש רק שנציגי המשרדים השונים שכיבדו אותנו בנוכחותם ונענו להזמנתנו, נקבע איזושהי הלכה מסוימת, עניין האגרה קיים וגם כן, המכסה, כדי לוודא שידיים ישראליות, לא יתנוונו מעבודה בתחום מסוים, תחום כלשהו, לרבות בנושא העסקת עובדים זרים במוסדות סיעוד
אליהו מרידור:  אנחנו מבינים שבמידה ויתברר שאין באמת ידיים ישראליות שמוכנות לעובד, כשנעשו כל המאמצים מצד המעסיקים וכל המאמצים זה אומר להיות יצירתיים, זה אומר לגרות ולעודד ולשלם יותר ולתת יותר תנאים, כי אם לא כך, אז הם לא באו בידיים נקיות והם מראש רצו למצוא את הדרך שבעטיה המדינה תתכופף ותשחרר הכנסת עובדים, ללא גבול, או עם גבול רחב וללא עלות של אגרה, אבל במידה ואתם לא יודעים להראות שאלה הם פני הדברים, אנחנו צריכים להגיע למסקנה שכשהגענו לתובנה שנעשו כל הפעולות הלגיטימיות והיצירתיות ועדיין אין, אזי האגרה תתבטל ואז אנחנו נבחן כשכבר האגרה באמת לא קיימת, אם הם מגיעים למיצוי ואם הם זקוקים ואז אנחנו ננסה לאפיין, מה המפתח להגדלת המכסה
נועה שוקרון: יו"ר הוועדה, אני חושבת שעדיין, לצערי, יש בלבול, בין הכלי של מכסה, לכלי של אגרה
אליהו מרידור: לכן אמרתי, אני מחלק, יש פה שני אפיקים שאנחנו צריכים להתייחס
אליהו מרידור:  אנחנו עדיין לא מדברים על מכסה, כי לא מומשה
נועה שוקרון: לא, אז אני אסביר את עצמי טוב יותר
נועה שוקרון:  כלי האגרה הוא בסופו של דבר, מדבר על העלויות העסקה, עבור מכסה קיימת, כלומר, אם המכסה היום היא 2,500 והמכסה הזו לא מאוישת, מאוישת רק ב-1,500, כמה עולים למעסיק - - -
אליהו מרידור: אגב, הייתה איזושהי אנומליה, בין הנתונים שאתם הצגתם, לבין הנתונים האחרים, בדיון הקודם ונציג האוצר אמר, מר רום בר-אב, התחייב לבדוק ולעדכן אותנו, כתוצאה ממה קיימת האנומליה הזאת
נועה שוקרון: אנחנו מסתמכים על נתונים של רשות האוכלוסין, אבל גם נשלח אותם בכתב, אין בעיה
אליהו מרידור: אני מבקש לקבל אותם בכתב
נועה שוקרון: בשמחה
נועה שוקרון:  אותם 1,500 עובדים שנמצאים בישראל, סוגיית האגרות נוגעת קודם כל, אך ורק אליהם
נועה שוקרון: כי אלה מספר העובדים הזרים שנמצאים היום בארץ והאגרה נלקחת, רק עבור אותם עובדים ולכן, סוגיית האגרות - - -
אליהו מרידור: הגיע ה-1,501, מה קורה איתו?
נועה שוקרון: יש לו אגרה
נועה שוקרון: אבל אני חוזרת ואומרת, השאלה של האגרות, מדברת על עלויות העסקה, היא לא קשורה להאם יש קושי, או אין קושי בלהשיג עובדים, היא קשורה לכמה עולה העובד הבודד הזה - - -
אליהו מרידור: הם לא אומרים לך שיש קושי בלהעסיק עובדים
נועה שוקרון: זה בדיוק מה שהם אומרים
אליהו מרידור: לא, הם ממש לא אומרים את זה, לאורך כל הדרך, גם לא היום
נועה שוקרון: אין קושי בלהעסיק עובדים?
יולי תמיר: אין עובדים
אליהו מרידור: סליחה, גברת גת, סליחה, אני חושב שאני יודע לייצג את הכאב שלכם ואת הדרישות שלכם, בצורה סבירה, לא מי יודע מה טובה, אבל סבירה
יולי תמיר: נכון מאוד, אבל זה יוצא מתוך הבפנים
אליהו מרידור: שניונת, כולנו מגיעים מתוך בפנים, כי אם לא, אי אפשר לגעת בתחום הזה, אז ככה, גברת שוקרון, אני אומר לך, עזבי רגע את מה שהם אומרים, רוצים להעסיק עובדים, צריכים להעסיק עובדים, ניתן להשיג עובדים זרים, זה מה שהם אומרים, האם זה נכון? אני מציע לבנות מנדט שייאפיין את זה ואת ההסתייגות שלי השמעתי, אגב, בתחילת הדיון
אליהו מרידור:  מרגע שמגיע עובד, צריכה להיות יכולת כלכלית להחזיק אותו, מכיוון שהעלות היא מאוד מאוד גבוה, בין כה וכה, כי לצד העסקתו, עלות העסקתו, יש גם עלויות נלוות, דיור, כלכלה, הסעות וכן הלאה, השתלמות, כי הם מגיעים לפה, לא מוכנים והם מקבלים משכורת מהיום הראשון, אבל הם תוצרתיים אחרי פרק זמן ממושך, להכביד על זה ולהשית עליהם את עלות האגרה, זה משהו שהוא בבחינת הקש ששבר את גב הגמל ואני אומר, אם את מבינה את זה, אנחנו צריכים קודם כל לבדוק, אם אכן, לא ניתן להעסיק עובדים ישראליים, כי אם ניתן להעסיק, אני לא רוצה להקשיב, אני רוצה להכפיל ולשלש את האגרה, אבל אם לא ניתן, אז להשית עליהם עלות נוספת, בדמות אגרה, אין בה שום טעם, אלא אם כן, האוצר אומר, יש לי עוד חריג שבאמצעותו אני יכולה להכניס את היד לכיס ולקחת כסף
נועה שוקרון: אני שוב חוזרת, אני לא מצליחה, בהינתן וצריך להעסיק עובדים זרים, כי אין מספיק עובדים במשק והמדינה קיבלה החלטת ממשלה שהיא מקצה 2,500 עובדים, לטובת הענף הזה - - -
נועה שוקרון: אז היום, יש יכולת למעסיקים - - -
אליהו מרידור: יש יכולת , הם בנמצא, יש עובד שקוראים לו צ'ן שנמצא בנפאל ואין להם יכולת כלכלית להביא אותו
נועה שוקרון: אז עכשיו אני שואלת אותך, יו"ר הוועדה, שתי שאלות, אחד, מה שונה מקבלן שיגיד שזה גורם לו לייקר את עלויות הדיור? או מחקלאי שיגיד שזה מה שלא מאפשר לו להיות תחרותי מול טורקיה ואם השאלות האלה הן זהות, לשיטתך, אז אנחנו בבעיה רוחבית ולא בבעיה של ענף הסיעוד המוסדי
אליהו מרידור: אני רוצה להתייחס, ראשית אני מאוד מאוד מבין את מה שאת אומרת, לראייה, ענף החקלאות, באמת, מקבל הכרה והכלה מאוד מאוד רחבה, אני מניח שהם גם כן מייחלים לה ויש הבדל עצום, בין הסכום שמדובר בעלות האגרה של חקלאים, לבין אלה של המוסדות הסיעודיים, שנית, כתפיסה, אנחנו אמורים להבין, אנחנו מנסים להכביד ולהטיל, נגדיר, איזשהו כלי, כלי שבא ואומר לאותם מעסיקים בענף כלשהו, כל מה שאנחנו יכולים לעשות כדי שישתלם לכם יותר להעסיק ישראלים, אנחנו נעשה ואחד הכלים הוא השתת אגרה, תשלום אגרה, כי אם יסתבר שלא משנה לכמה תלית אגרה, הם עדיין לא מוצאים ישראליים, אז התוצר הוא כזה, או שהם יאלצו להשתמש באותה מכסה, באותם עובדים שהם זמינים ולשלם להם, אבל לקרוס כלכלית, או לשלם להם ולתת שירות פחות טוב, כי העוגה תצטרך להתחלק, אז יהיה להם פחות כסף לתקן את המזגן מייד ולהחזיק איש תחזוקה זמין ופחות כסף לגינון וזה יגרום לאיזשהו דיכאון באזור, לכל המטופלים והמטפלים, אני לא יודע מה, אנחנו צריכים להבין, אם ניתן להעסיק ישראלים, אני איתכם ואני מתכוון גם לבקר את זה ואני מתכוון לקבוע ולקדם בתקנות שבית אבות שיעסיק עובד זר, לא משנה, אגב, הוא משלם עליו אגרה, או לא, בית אבות שיעסיק עובד זר, בשונה מהגדרה שלשמה הוא הביא את העובד והובא לכאן העובד, הוא ייכנס וגם המכסות לגביו יתבטלו, הנה אני מסביר לכם את זה, ללא שום כחל וסרק, אבל כל זמן שהם עשו את כל מה שהם יכולים, בבקרה ובעידוד שלכם להעסיק ישראלים ולא הצליחו למצוא, לא הצליחו למצוא והם משתמשים ומעסיקים את העובדים הזרים, אך ורק לשם המטרה המקודשת שלשמה הם הגיעו, אין טעם בלפרק אותם כלכלית ומורלית ולגבות מהם סנט, בטח ובטח, לא יותר, ממי שמביא עובד בשביל לגדל פרחים, כי הפרחים הם הזקנים שלנו, הם הפרחים האמיתיים, אם אני לא מספיק ברור, תאמרי לי, אני אמצא דרכים יותר יצירתיות כדי להנגיש לכם את גישתי
יולי תמיר: ברשותך, אפשר להוסיף עוד נקודה, בתוך מה שאמרת
יולי תמיר:  התחום שלנו להבדיל מבניין וכל זה, הוא תחום ש-70 אחוז ממומן על ידי משרד הבריאות, לא אנחנו קובעים את התעריף והתעריף הזה, לא תואם לדרישות שגם אותם - - -
נועה שוקרון: את יכולה לפרט במספרים?
יולי תמיר: כן, אני יכולה לפרט, בהחלט
נועה שוקרון: מה התעריף ולמה העלות של אגרה, פלוס שכר מינימום, לא משתווה לך ל
נועה שוקרון:  ממשרד הבריאות?
יולי תמיר: אנחנו נסביר, כי שתי מסגרות, שני איגודים, לקחו שתי דוחות של חברות רואי חשבון גדולות, KPMG ו-EY , שלקחו את המכרז, על פי הדרישות, על פי המחירים והשכר של כל פונקציה ופונקציה הנדרשת והראו שהפער, בין התקצוב ובין הדרישות הוא עצום גם ככה
יולי תמיר: אבל זה לא השאלה
יולי תמיר: זאת השאלה, אתה לא יכול להשית על הזקן את ההוצאות יתר
יולי תמיר: את יכולה לתת לי מספרים בבקשה, יש סוגיות שלכם, מול מכרז הקודים, אני שואלת אותך שאלה אחרת, יש רכיב שנקרא, עלויות העסקה לעובד במכרז, הרכיב הזה, אני בדקתי, הוא 8,400, שכר מינימום היום הוא 5,300, כולל האגרה, אתם עדיין ברווח
אליהו מרידור: לא, לא, לא, לא, אני מבקש מכם רגע לעצור, תיכף אני עובר לנציגי האוצר לעניין בדיקה סביב מכרז הקודים, האם בחנתם את הרגולציה, האם בחנתם את עלויות כוח האדם והתאמת התעריף לעלויות? וזה משתלב למה שאני כרגע מנסה לבדוק איתכם
אליהו מרידור:  גברת שוקרון, אני מבקש לדעת את עמדת משרד האוצר, בהנחה שקבענו פרמטרים שאומרים, זה וזה מה שצריך לעשות כדי לעודד העסקת ישראלים, זה וזה השכר שנכון, הוגן וראוי ומידתי, לשלם להם, זאת אומרת, יש דלתא, כמה שמוציאים המעסיקים על עובד זר בהעסקה, כולל העסקה, לא רק ישירה, כל הוצאות ההיקפיות, על זה צריך להוסיף דלתא מסוימת להעסקת ישראלים
אליהו מרידור:  אנחנו נצטרך לקבוע את אותה דלתא, ביחד, שלושתנו - --
נועה שוקרון: יו"ר הוועדה - - -
אליהו מרידור: ברשותך, אני מסיים, אני שואל שאלה
נועה שוקרון: אז אני רק עונה בתשובה משפטית, הגוף שאמון על לקבוע את זה, נקרא, וועדת האגרות הבי--משרדית, וועדת האגרות הבין-משרדית ישבה, הבינה את האגף, ראתה את מכרז הקודים, ראתה את המורכבות בשוק העבודה, קבעה אגרה, אגרה מופחתת, אבל היא קבעה סכום לאגרה, אפשר, שוב, לעשות עבודה מקצועית נוספת, אנחנו בוודאי נשמח לעשות תמיד ואפשר גם לשבת אחר כך, אנחנו יחד עם יו"ר הוועדה ולבנות תוכנית, אני מאוד מאוד בעד, אבל בסוף רגע שנהייה - - -
אליהו מרידור: מי יו"ר הוועדה הבין-משרדית?
נועה שוקרון: אני לא יודעת לענות על זה, אנחנו נבדוק ונחזיר תשובה
שרה ונסו: רבקה לפינר היא היו"ר
אליהו מרידור: אוקי, ואיזה משרדים היא מאגדת בתוכם, הנציגות?
שרה ונסו: משרד המשפטים - - -
אליהו מרידור: מי גברתי?
שרה ונסו: שרה ונסו, אני מוועדת האגרות
אליהו מרידור: אוקי
שרה ונסו: משרד המשפטים, משרד הכלכלה, יש לנו את היו"ר שזו הכלכלנית הראשית ואגף תקציבים והמשרד האחראי לאגרות
אליהו מרידור: אוקי ומה התכנס כפרמטרים בתוך אותם דיונים, שעל בסיסם נקבע האגרה?
שרה ונסו: שוב, זה היה בתיאום, אגף תקציבים לא אישר אז אנחנו הורדנו את זה מהפרק
אליהו מרידור: מה זאת אומרת?
שרה ונסו: זאת אומרת, אגף תקציבים הוא חלק מוועדת האגרות וברגע שהם לא מאשרים, אנחנו לא - - -
אליהו מרידור: לא מאשרים מה?
שרה ונסו: לא מאשרים את האגרה, את ההטלת אגרה, את הפטור, אז אנחנו - - -
אליהו מרידור: לא, לא, אני שאלתי, מהם הפרמטרים שעל בסיסם התקבלה החלטה על גובה האגרה? שבכלל תהיה אגרה
שרה ונסו: אה זה פשוט, זה רשות האוכלוסין הגיעה לוועדת האגרות ונתנה לנו תחשיב, לפי התחשיב, אנחנו פשוט
אליהו מרידור: ואתם הוועדה ואני מבקש לדעת, מה הם הנתונים שעל בסיסם התקבלה ההחלטה? את נציגת הוועדה
שרה ונסו: אני אגיד לך מה, וועדת האגרות, בדרך כלל, היא יושבת ומתכנסת עקב בקשת המשרד, המשרד מגיש תחשיב עלויות והוועדה יושבת על ה- - -
אליהו מרידור: לא, לא, לא, תקשיבו
שרה ונסו: אני לא מבינה מה הוא שואל
אליהו מרידור: גברת שוקרון, אני מבקש רגע לספר לך משהו, בין היתר, אני גם כן מרכז הקואליציה בוועדת כספים - - -
נועה שוקרון: מכירה
אליהו מרידור: מכירה, נכון? יופי, השעות היחידות שראיתי מיטה, מתחילת השבוע, אתמול שעתיים והיום בבוקר שעתיים וחצי ברוטו, כי עדיין הטלפונים לא פסקו, אם אני ידעתי לפנות עכשיו את עצמי מדיונים על תקציב מדינה ומשאר פעילות ודחיתי פגישה עם שגריר ועיכבתי אותה, כדי לקיים את הדיון הזה, עם כל הכבוד, יאלצו משרד האוצר למצוא לך מחליפים לוועדה האחרת, כי אם את לא נמצאת פה, אין טעם בקיום הדיון הזה, אני מבקש תשובות ברורות
נועה שוקרון: ראשית אני מתנצלת וזה בוודאי לא הייתה הכוונה המקורית, בסופו של דבר, אנחנו כן אחרי לילה לבן של כלל אגף התקציבים
אליהו מרידור: כולנו
נועה שוקרון: נכון, נכון
נועה שוקרון:  ביקשנו לדחות את הדיון, לצערנו, לא נענינו בחיוב, אני הודעתי מלכתחילה שאני אוכל להשתתף עד השעה שתיים וחצי, אז אני - - -
אליהו מרידור: ממי ביקשת לדחות את הדיון?
נועה שוקרון: אנחנו דיברנו עם הצוות שלנו ממשרד האוצר
אליהו מרידור: עם מי? עם הצוות שלכם
נועה שוקרון: לא, שפנו אליכם באופן רשמי, אני לא מדברת עם דיקלה באופן ישיר
אליהו מרידור: מתי הגיעה הפנייה?
דיקלה טקו: בבוקר, בשמונה
אליהו מרידור: בבוקר, אם בשמונה בבוקר הגיעה פנייה ונאמר לכם שלא ובכל זאת הגעתם, זה אומר שאתם מבינים שהדיון מתקיים כסדרו, אנשים הפסיקו ימי עבודה, הגיעו לכאן, התאמצו, לא, עזבי, לא עובדי ציבור ולא נבחרי ציבור - - -
נועה שוקרון: אני מבינה, כנראה נפלה איזושהי טעות, אני הודעתי שאני אצטרך לצאת בשתיים וחצי - -
אליהו מרידור: למי?
נועה שוקרון: שוב, יש דרך מקובלת להעביר דברים, בין נציגי משרד האוצר והוועדה
אליהו מרידור: אני מבקש לדעת, מי העביר את המסר שבשתיים וחצי את יוצאת
נועה שוקרון: אז אני מתנצלת, אנחנו נעשה גם את התחקיר הזה וכמו שאמרתי, אנחנו מבחינתנו גם נגיע לכל דיון בנושא וגם נקיים את הדיון המקצועי איתך, אני חושבת שנכון שנקיים אותו לגבי איך עושים פעולות אקטיביות - - -
אליהו מרידור: לא הצלחנו אבל להניע תהליך
נועה שוקרון: אנחנו נעשה את זה
אליהו מרידור: ואנחנו יכולים לעשות את זה כאן ונכון שנעשה את זה עכשיו, כי אני מבקש להציע משהו ולבחון משהו ואני אומר שוב פעם, אם אין הצדקה, אני אכביד, אם יש הצדקה, אני מבקש שנקבע איזשהו פורמט שיאפיין לנו את זה ושנוכל להתקדם הלאה
נועה שוקרון: יו"ר הוועדה, אני מסכימה עם דברייך, אני חושבת שבכל מקרה, נכון לנו לשבת, כמו שאנחנו עושים עם הרבה יו"רי ועדה ואת הפרטים המקצועיים של המטווה המקצועי שבסופו של דבר, כולל גם משרדים נוספים שלא נמצאים פה כרגע, אנחנו נעשה ואנחנו נקבע לזה דיון כבר בשבוע הבא
נועה שוקרון:  צר לי שככה דברים יצאו, באמת, אבל כרגע
אליהו מרידור: הבנתי, אני מבקש להביע את מחאתי ואת התקוממותי ואני מעדיף לברור את המילים בעת הזאת, אני רק אומר לך שהיום אני עתיד להיפגש עם הצוות הניהולי והמקצועי של המשרד שאת מייצגת אותו, אני לא חושב שאת הכתובת, אני לא חושב שכלפייך אני צריך להביע את הזעזוע, אבל יתכן שאני גם ישוב להיפגש עם שר האוצר והנושא הראשון שאני אעלה במחאה ובתקיפות זה את הנושא הביזיוני הזה, כלפי כל הנוכחים כאן, כלפי מנהלת וועדה שעבדה המון המון המון, בשביל שהדיון הזה יתקיים, כלפי הצוות שלי, כלפי כל אותם מקומות שהייתי צריך וחייב להיות ואני לא הגעתי אליהם ובוודאי ובוודאי, כלפי אותם סיעודיים שהנציגים שלהם התאמצו והגיעו לכאן ומדברים מדם ליבם ואנחנו לא מתקדמים לשום מקום
אליהו מרידור:  לאור כך וכצעד מחאתי, אני מחליט לנעול את הישיבה ואני מבהיר לכם שקולי עוד יישמע בנושא הזה
אליהו מרידור: צהריים טובים, ברוכים הבאים
אליהו מרידור:  ראשית, אני מבקש להתייחס לכמה נושאים שעל סדר-היום
אליהו מרידור:  התבשרתי הרגע בכאב רב על עוד קורבן נוסף שמדינתנו נאלצת להקריב במלחמה בטרור, שוב באזור השומרון
אליהו מרידור:  אני מגנה את הפיגוע הכואב והמתסכל הזה, שולח מכאן את תנחומי למשפחתו, ומבטיח ומתחייב, בשם כל כנסת ישראל וממשלת ישראל, שבאמת כתמיד ידה הארוכה של מערכת הביטחון תגיע ותחסל ותגדע את אותם מרצחים, ותפגע בהם ובשולחיהם עד חומרה
אליהו מרידור:  השם יקום דמו של הנרצח שכל חטאו שהוא בן העם היהודי במדינת הלאום של העם היהודי
אליהו מרידור:       בנוסף לכך, אני מבקש לשלוח מכאן את כאבי ואת תנחומי למשפחתו של מרן הישיבות הליטאיות, הרב אדלשטיין זכר צדיק וקדוש לברכה, לתלמידיו, למוקיריו ולממשיכי דרכו; היה ידוע כפוסק גדול וכאישיות גדולה שיודעת להסתכל באופן רחב; האדמו"ר הראשון שיצא בקריאה שמיישרת קו עם גורמי המקצוע הבריאותיים בתקופת הקורונה והפסיק את הלימודים, וידע להראות שערך החיים הוא ערך עליון אפילו לפני ערך לימוד התורה
אליהו מרידור:       ברשותכם, אני מקדם בברכה את הדיון הכל-כך חשוב הזה, שיזמה והתאמצה לקראתו חברתי מירב כהן יושבת-ראש הוועדה המיוחדת לטיפול בשורדי שואה
אליהו מרידור:  הדיון הזה יעסוק בבחינת הטיפול הסיעודי בדגש על אזרחים ותיקים, קשישים, בשורדי שואה ובזכאי טיפול סיעודי על ידי עובדים זרים, ותוך כדי כך מניעת מקרי התעללות שמתעללים המטפלים הזרים במטופלים הזכאים
אליהו מרידור:       ההתעללות בזקנים, בשורדי שואה ובאנשים עם מוגבלויות מתבטאת במספר תחומים – ההתעללות פיזית, נפשית, מינית, רגשית, לעיתים מדובר במכות, בכליאה, בהזנחה, בחוסר התייחסות ובזלזול ברצון המטופל, בצורכי המטופל
אליהו מרידור:  פעמים רבות המטופל אפילו לא יספר לבני משפחתו על היחס שהוא חווה, גם בשל מגבלה, גם בשל מבוכה וגם בשל תלות שהוא מפתח באותו עובד שאמור להיות מיטיב ומאריך איכות החיים של אותו זכאי
אליהו מרידור:  הדיון החשוב הזה של הוועדה, כפי שאמרתי, יחד עם הוועדה לטיפול בשורדי שואה, מעלה על סדר הדיון נושא מאוד מאוד מאוד חשוב והיא בחינת הטיפול הסיעודי באזרחים ותיקים ובשורדי שואה
אליהו מרידור:       כאמור, בכל כמה שבועות אנחנו מזדעזעים יחד מכתבות על עובדים זרים אשר נמצאו מתעללים במטופליהם
אליהו מרידור:  כמה סיפורי זוועה שאני אעלה כאן הם המעט מן המעט, וגם יכול להיות שהם גם מחטיאים את המצב האמיתי, הטרגדי, כי חלילה הם יכולים לשוות איזושהי תחושה שזה רק הסיפור, אבל זה ממש על קצה קצהו של הקרחון
אליהו מרידור:       מקרה בו עובדת זרה נאשמה שכלאה קשישה במחסן, הלכה לעבוד בעבודה נוספת – משק בית – שכנים מגיעים, שומעים נהמות ובכי קורע לב, פותחים את המחסן, מגלים את אותה קשישה כשפניה אל הקיר, פיה סתום, היא קשורה, היא חבולה, היא מותשת ומושפלת
אליהו מרידור:  מקרה אחד
אליהו מרידור:  מקרה נוסף בו עובד זר נעצר בחשד לתקיפה והתעללות בקשיש במוסד סיעודי – כאן אנחנו יודעים את זה הודות לערנות של עובדת סוציאלית, שהייתה מספיק ערנית וראתה את זה במצלמות
אליהו מרידור:  ויש עוד מקרים רבים וכואבים
אליהו מרידור:       לאורך הדיונים הקודמים שניהלנו וקיימנו בנושא אני ביקשתי לבדוק מה אנחנו יכולים לעשות כדי להצר את צעדיהם של המטפלים הפושעים האלה, לוודא שהם ישלמו על פשעיהם בחירותם, בהכנסתם ובכספים שהם הרוויחו הרבה פעמים בגזל
אליהו מרידור:  עובד סיעודי שמגיע לטפל בזכאי ובנתמך, ופושע בו ומחלל את כבודו ומקצר את חייו, הוא עשה עושר שלא ביושר
אליהו מרידור:       גברתי היושבת-ראש, זה מתיישב היטב עם תחושה שמלווה אותי מאז שנה ומשהו שזכיתי לבקר במחנות ההשמדה
אליהו מרידור:  ראיתי את התנאים המחפירים שבהם נאלצו להתמודד כל בני עמנו שנכחדו וחלקם שרדו בשואה
אליהו מרידור:  תמיד אומרים שכמה שלא נראה את זה בתמונות, צריך להגיע, לחוש, לגעת, להריח ולהבין איזה סבל הם סבלו, להסתכל בתמונות, לראות את החפצים שלהם, לקרוא את מה שהם השאירו ולהגיד: ריבונו של עולם, אלה שכבר שרדו את הנאצים והאריכו ימים וזכו להגיע לארץ אבותם והיום הם נתמכי סיוע סיעודי, ובערוב חייהם יש מי שאמור לסייע להם ולהיטיב עם המעט שנשאר להם בחיים והוא מקצר אותם, הוא נאצי בפני עצמו ואנחנו צריכים להתייחס אליו באותה חומרה
אליהו מרידור:       ברשותכם, סליחה, אני מתנצל, חברי חבר הכנסת שוסטר, שמגלה עניין רב בחלק מאוד מאוד מאוד גדול של דיוני הוועדה והגיע גם היום, אני אקדם את נוכחותך בברכה
אליהו מרידור:       לפני שאנחנו נצלול לעומק צריך גם משהו אופטימי שיאזן את התחושה המלנכולית
אליהו מרידור:  בין הנוכחים אני מקדם בברכה את הגברת ענבל משש שבאה עם בשורה משמחת, שמבטאת השאיפה שלנו לחתירה לחתימה על הסכמים בילטרליים
אליהו מרידור:  אני מקווה שתכף כשניתן לך את רשות הדיבור, תרחיבי ותספרי לנו על הבשורה שממש עומדת לפתחנו
אליהו מרידור:  אני יודע כמה ימים ולילות את משקיעה באמת מסביב לשעון בהקרבה רבה, הרבה מעבר למה שניתן להיות מצופה מעובד ציבור, אפילו מנבחר ציבור, כאן בגבולות המדינה ומחוצה לה
אליהו מרידור:  זה משהו שהוא מעודד ומשמח ונותן לנו איזושהי תחושה אופטימית
אליהו מרידור:       בין הנוכחים נמצאת פה גם נציגת המשרד לביטחון לאומי
אליהו מרידור:  אני אתחיל עם שאלה ראשונה אלייך, גברתי
מירב כהן: רגע, אפשר לפני שצוללים לסדר-היום?
אליהו מרידור:  ברשותך, אני אתן לך קודם כול רשות דיבור
מירב כהן: תודה
מירב כהן:  קודם כול, היושב-ראש, תודה רבה על שיתוף הפעולה בעניין הזה
מירב כהן:  לפני שאנחנו נצלול להרבה מאוד בעיות ומקרים מזעזעים חשוב לי לומר בפתח הדיון שרוב המטפלים והמטפלות עושים עבודת קודש, עבודה שכנראה אף אחד ממי שיושב כאן לא היה רוצה לעשות בעצמו
מירב כהן:  גם העובדים הזרים, גם העובדים הישראלים עושים עבודת קודש
מירב כהן:  אני מבקרת בבתים של אנשים, ברוב המקרים יש קשר מרגש בין השניים, באמת הופכים להיות בני משפחה, ועושים עבודה קשה, קשה מנשוא, בתנאים על הפנים ובשכר מבייש
מירב כהן:  זה חשוב לי להגיד בפתח הדברים, כי אנחנו הולכים עכשיו לצלול למקרים מזעזעים, ויש כאלה ויש בעיות
מירב כהן:  אני חושבת שהבעיה נובעת מזה שהמדינה הסירה אחריות מהתחום הזה, האחריות היא עלינו
מירב כהן:  אבל בואו נגיד את זה בהתחלה, כדי שלא נכתים ציבור שלם שעושה מלאכת קודש, לא פחות מזה
מירב כהן:        הכותרת של הדיון היום היא טיפול בתלונות
מירב כהן:  בתוך הטיפול בתלונות יש הרבה תתי-נושאים, ואנחנו צריכים רגע לפקס על מה אנחנו רוצים לדבר, כי אחרת בגלל שהנושא טעון וכל אחד בא עם החוויות והקשיים היום-יומיים שלו, זה יכול ללכת להרבה כיוונים, ויש מסגרת זמנים לדיון הזה ואני בטוחה שצריכים לעשות עוד דיונים אם רוצים לפתור את הבעיה הכל-כך סבוכה הזו
מירב כהן:  אבל ברשותך, היושב-ראש, אני רגע רוצה לחלק את זה לתתי-נושאים ואולי נבחר עם מה להתחיל, כי אחרת הזמן יעבור ולא נצא עם שורה תחתונה
אליהו מרידור: אני מקבל את זה לחלוטין
אליהו מרידור:  אגב, ככל ונידרש, אנחנו נקיים דיון המשך כמובן, זה לא ייעצר כאן
מירב כהן: בטח, בשמחה
מירב כהן:  קודם כול, יש את העניין שקרה משהו, יש תלונה, מי יודע מזה?
אליהו מרידור: אפשר איזושהי הבהרה קטנה, משפטית?
מירב כהן: בטח
אליהו מרידור: כדי שנמנע פגיעה בחסרי ישע, אני מבקש שככל ומעלים פה דוגמאות, שלא יוזכרו שמות מזהים, כדי שלא נביך אנשים לחינם
אליהו מרידור:  אני מבקש גם שככל וישנם נושאים פתוחים שעדיין בבדיקה, בחקירה, בבירור, שגם פרטי החשודים במקרים האלה לא יימסרו
אליהו מרידור:  מראש אני אומר שאנחנו צריכים לקחת בחשבון שהדיון משודר בשידור חי
אליהו מרידור:  ככל וחלילה ידלוף משהו שיכול לקשר כפרט מזהה, כמובן שאנחנו נדאג שהנושא יצונזר ויחסה במעטה דיסקרטיות כנדרש
אליהו מרידור:  ומכאן בבקשה נמשיך, עדיף שככה אנחנו נישמר
מירב כהן: מאה אחוז
מירב כהן:  תודה רבה
מירב כהן:  אם הכותרת של הדיון זה טיפול בתלונות, אז קודם כול הסוגיה הראשונה, ברגע שקורה משהו מתלוננים
מירב כהן:  יש שורה של גופים שאליהם מתלוננים
מירב כהן:  אני יכולה להראות לך, אני עברתי על הנתונים לפני הדיון, זה מדהים לראות
מירב כהן:  משרד הבריאות דיווח בשנת 2021 ש-431 גברים הגיעו לבתי חולים עם חשד להתעללות – לצערי הרוב התעללות בתוך הבית – רק 22 זוהו כמקרים שבהם זה בן אדם מחוץ למשפחה, ואצל נשים – 201
מירב כהן:  אלה המספרים – 431 גברים, 201 נשים
מירב כהן:  שוב, לא רק עובדים זרים
מירב כהן:  במשטרה נפתחו 774 תיקים, וברווחה – לא יודעת, אולי זאת טעות הקלדה כי זה ממש פער מטורף – 7,322 בשנת 2022
מירב כהן:  אלה הגופים השונים
מירב כהן:       א
מירב כהן:  לא יכול להיות שאין סנכרון בין הגופים
מירב כהן:  זאת שאלה מספר אחת
מירב כהן:  יש לנו גופים שונים שאליהם מתלוננים, אז קודם כול הסנכרון
מירב כהן:  ב
מירב כהן:  אחרי שדיווחנו, מה עושים עם זה ומי עושה עם זה? כי ממה שאני מכירה בטיפול בתלונות מדווחים, וברוב המקרים לא קורה עם זה כלום
מירב כהן:  אז השאלה מה עושים אחרי שמדווחים
מירב כהן:  אז שאלה מספר 1, סנכרון; שאלה מספר 2, אחרי שסנכרנו מי מטפל; ושאלה מספר 3, זה אחרי שסנכרנו והחלטנו מי מטפל, אחרי שהעניין נבדק, איפה זה משוקף, גם על העובד – שאם יש לו היסטוריה בעייתית צריך לדעת מזה, ואגב גם על המעסיק – לפעמים יש גם תלונות על מעסיקים שהתנהלו בצורה לא תקינה
מירב כהן:  אז אני חושבת שאלה שלושת הנושאים שצריך להתחיל איתם
אליהו מרידור: יש קצת הטעיה לא מכוונת כמובן, שחלק גדול מהמקרים לא מטופל
אליהו מרידור:  מה שמדווח מטופל, אנחנו רק צריכים לבדוק איך מטופל, איך נאכף, איך מסונכרן כפי שאת אומרת
מירב כהן: אני לא מכירה שמטופל, לא מכירה שמטופל
מירב כהן:  אומרת את זה – בטח לא בצורה מסודרת שברור מי עושה מה
מירב כהן:  אני מכירה את הדבר הבא, ואגב גם נכתב על זה דוח מבקר המדינה בשנת 2022, שקבע שהביטוח הלאומי לא עשה מספיק בעניין הזה, ושב-2015 החל נוהל של טיפול בתלונות אבל זה לא הושלם, אז זה לא ממש ברור
אליהו מרידור: ולא קיימת מערכת  מסנכרנת
מירב כהן: אז שאלה ראשונה, סנכרון אינפורמציה
מירב כהן:  שאלה שנייה, מי עושה מה בטיפול בתלונה? שאלה שלישית, אחרי שזה הוכרע איך משקפים את זה למשפחה הבאה בתור שהולכת להעסיק מטפל
מירב כהן:  וגם, אם יש מעסיקים שהתעללו, שעשו דברים לא תקינים, גם בזה צריך לטפל
מירב כהן:  המערכת היא הדדית ושני הצדדים הרבה פעמים מוחלשים
מירב כהן:  אני חושבת שכדאי להתחיל עם השאלות האלה
מירב כהן:  בשלב הבא אפשר לדבר על מה קורה עם מצלמות בבתים, מה קורה עם מצלמות במוסדות, מתי מגרשים, מה קורה עם הכשרות, איזה כלים נותנים לבני המשפחה כדי לזהות נורות אזהרה שצריכות לאותת כשמשהו לא תקין קורה בבית
מירב כהן:  יש הרבה שאלות המשך
מירב כהן:  אבל אני מציעה להתחיל עם שלוש השאלות האלה כדי שנהיה ממוקדים
מירב כהן:  זהו
מירב כהן:  זה רק במסגור הדיון
אליהו מרידור: אני מקבל את זה
מירב כהן: מצוין
מירב כהן:  בבקשה, חבר הכנסת שוסטר
אלון שוסטר: תודה
אלון שוסטר:  אני אעבור אחר כך לוועדה אחרת
אלון שוסטר:  אני מודה לכם מאוד
אלון שוסטר:  בראשית הדיון – שאני לצערי לא אוכל להיות בכולו אבל סומך עליכם שהוא יעשה בשיקול דעת, באחריות, מתוך רצון להגן קודם כול על רווחתם של האנשים המבוגרים, בהרבה מקרים חסרי ישע – חשוב מאוד להימנע מהזיהוי, מהקשר הלא מוכרח בין זרים לבין עבריינות
אלון שוסטר:  התחלה של חשיבה סטריאוטיפית, גזענית, צריך להיזהר ממנה
אלון שוסטר:  יחד עם זה, להילחם מלחמת חורמה באלימות כנגד חסרי ישע, יהיו הפוגעים אשר יהיו