GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זיו בילאוס: התשובה היא כן, זה כן נעשה כל הזמן
זיו בילאוס:  הקושי שלנו הוא לאו דווקא לשנות את הטופס, אלא איך אוכפים את השמירה, כי - - -
אליהו מרידור: זה עניין אחר לחלוטין
קריאה: בקיצור העובדים הזרים עושים מה שהם רוצים
אליהו מרידור: זאת סוגיה שאנחנו נדרש לה לפחות בדיון אחד ומעקב ובקרה לעוד שני דיונים
אליהו מרידור:  קודם כל אני רוצה לוודא כשאני מגיע בציפייה ודרישה כלפי העובד, כלפי המדינה שאני חתום איתה על הסכם, שאני את חלקי מילאתי בידיים נקיות
אליהו מרידור:  שכל שאלה אפשרית שהנחתי, או שהבנתי, או שלמדתי עם הזמן עניתי, הסברתי, הראיתי סרטון, הסברתי את המצב הגיאופוליטי במקום שהוא מגיע אליו וכן הלאה, כדי שיהיו כמה שפחות נעלמים לאותו עובד שמגיע למציאות שהוא לא באמת מבין אותה אם לא ננגיש לו אותה
אליהו מרידור:  אכיפה זה עולם בפני עצמו, עולם כאוב אגב ונדרש לו, אני רק רוצה לוודא שאנחנו את חלקנו עושים
זיו בילאוס: אז התשובה היא כן, אנחנו עושים את הפעולות, אנחנו גם מתואמים עם כל הגופים הנוספים, המשרדים הנוספים, שזה גם זרוע העבדוה במשרד הכלכלה, וגם רשות האוכלוסין
זיו בילאוס:  אנחנו עובדים בשילוב זרועות כדי ליישם את זה נכון, לתקן מה שצריך
זיו בילאוס:  תמיד אפשר לעשות יותר ותמיד אפשר לשפר יותר ואנחנו קשובים לזה, ואם צריך עשות צעדים נוספים כדי להתאים, אנחנו נעשה, ויחד איתכם עם כולכם, אנחנו כן פתוחים עם אוזניים קשובות ולראות איך אפשר לשפר ולמנוע ולסגור את הפערים שנוצרים מכל מיני מקומות
זיו בילאוס:      רשות האוכלוסין והאגירה, דאגה לפעולות לא רק שמחתימים אותו, הוא גם יודע לאיזה אזור עבודה הוא מגיע
זיו בילאוס:  זו אחת הפעולות המאוד חשובות, כי האינטרסים, לפעמים, הם לא כמו שנאמרו
זיו בילאוס:  הוא יודע שהוא בא לעבוד, ואנחנו גם דואגים שהוא ידע לאיזה אזור, והוא יודע שגם אם המעסיק, מסיבה כלשהו- - -
אליהו מרידור: מה זאת אומרת באיזה אזור?
ענבל משש: אזור גיאוגרפי, רק בסיעוד
זיו בילאוס: שזה קריטי, הנושא
אליהו מרידור: אגב, לא
אליהו מרידור:  יש לי עם זה איזושהי בעיה
אליהו מרידור:  לאחרונה ככל שעוברות השנים, אוכלוסיות מרובות מקרב העובדים הזרים הפכו להעסיק את זכאי השירות, בוודאי בדגש על הסיעוד, הם מראיינים את זכאי הסיעוד ובוחנים ומתעדפים את הגעתם בהתאם למיקום הגיאוגרפי, ולאפיון של אופי העבודה הספציפי מול אותו זכאי
ענבל משש: ואם אפשר לשלב ניקיון
אליהו מרידור: זה חלק מאוד מהותי מנושא שאנחנו נגע בו, בעיניי זו לקונה ואני אפעל לשנות אותה
אליהו מרידור:  עובד צריך לדעת שהוא מגיע למדינת ישראל על כל המשמעויות של מדינת ישראל
אליהו מרידור:  אם הוא מגיע לדימונה או לסביון, זה לא מעניינו, הוא לא הגיע לנופש, הוא הגיע לעבוד כאן
זיו בילאוס: אנחנו מדברים על אותו דבר
זיו בילאוס:  הפעולה של החתמת העובד מחייבת אותו לאזור דווקא כדי למנוע ממנו את הזליגה האינטרסנטית לעבור לעבוד כולם לאזור המרכז
זיו בילאוס:  יש נטייה מכל העובדים להגיע לעבודה קצרה מאוד באזורי פריפריה ומהר מאוד לנסות לנדוד לאזור המרכז- -
אליהו מרידור: אנחנו נמנע את זה בעזרת ה'
זיו בילאוס: ולכן פה אני אומר שהחתמת העובד זה על חוזה שמחייב אותו לאזור עבודה ספציפי, ושם הוא יישאר כדי למנוע את אותה לקונה שאזור המרכז נהנה מהרבה מאוד עובדים, ואזורי הפריפריה- - -     אני נלחם בלקונה שנגרמת כתוצאה של ההעדפה של העובד
זיו בילאוס:  אז כן, מתבצעות פעולות של רשות האוכלוסין וההגירה כשהעובד נמצא כאן כדי לשמור אותו לאזורי העסקה ולא לגרום לריכוז עובדים באזור שהוא באמת מראיין את המעסיק על ההעדפות הכלכליות שלו, ונמנע מההעדפות של המדינה, כשלמדינה יש את ההעדפות כשהביאה אותו
אליהו מרידור: ברשותך אנחנו חוזרים לגברת משש, להמשך הסקירה המנומקת שלה, אבל לפני שאני מעביר את רשות הדיבור, אני מבקש שלאחד מהדיונים הבאים שאדוני יוזמן אליו, לקראתו אני אקבל את אותו טופס שהעובד חותם עליו, עם תרגום רלוונטי, ואם אפשר בבקשה סרטון שיכול לבאר לנו ולשקף לנו את התהליך שהעובד עובר, מבחינתי, אפילו משלב ההשתלמות המקצועית שלו בתחום שאליו הוא מגיע ככל ונדרש
אליהו מרידור:  תודה
אליהו מרידור:  בבקשה את יכולה להמשיך
ענבל משש: גם הלשכות הפרטיות והתאגידים מחלקים זכותונים לעובדים, זה חלק מהתפקידים שלהם
ענבל משש:  לגבי האוריינטציה זה ההסברה של הזכויות והחובות
ענבל משש:  יש חתימה על חוזה עבודה כולל כמובן, על נושא התקנות והאזורים הגיאוגרפיים וההגבלה על המעברים, כמובן
ענבל משש:  יש פערים שלעיתים מתגלעים לאחר ההגעה לארץ, העובד מחויב לעשות ניסיון כנה ואמיתי, זה כתוב בכל הנהלים שלנו ואנחנו גם אוכפים את זה, לעבוד אצל אותו מעסיק שעל שמו הוא הגיע, וצריך להיות הצדק והסבר למה הוא, בתוך תקופה מאוד קצרה, עובר בין מעסיקים ואנחנו כן שמים את הדעת על זה
ענבל משש:      אני אגיד לגבי חלוקה ששאלת לגבי פריפריה, יש תקנות שמחלקות את הארץ לשלושה אזורים ומגבילות את המעבר של העובדים
ענבל משש:  יש לנו 20% מהמטופלים הם בפריפריה, 30% תל אביב, ו-50% באזור מרכז
ענבל משש:  לגבי חלוקת הארץ אנחנו יכולים להראות את התקנות ואת הישובים
אליהו מרידור: אני אשמח שתכיני לי להבא אם היום אין לך את הנתון הזה, האם מתבצע מעקב וניטור כלפי אותן חברות שמספקות עובדים? ולדעת האם לאותה חברה יש אחוז גבוה יותר של עובדים שנושרים עוד בתחילת התהליך? יכול להיות שאצלם עובד משהו לא נכון, והאם יש איזשהו פעמון שאתם מצלצלים בפניהם שאחוז ההצלחה של העובדים שהם מספקים פחות גבוה משל אחרים?
ענבל משש: מאוד חשוב
משה נקש: אני אגיד משפט בעניין הזה
משה נקש:  משה נקש, מנהל אגף בכיר סיעוד ברשות האוכלוסין וההגירה
משה נקש:  הפעילות של הלשכות הפרטיות נבדקת על ידי רשות האוכלוסין וההגירה כל הזמן, חלק מהמנגנון של המכסות שמוקצות ללשכות להביא עובדים מחו"ל מבוססות על ההצלחה שלהן, ועל ההתמדה שלהן, ועל זה שהם נתנו יותר שירות למטופלים בפריפריה, וליותר מטופלים נכים, אז כן, אנחנו לוקחים את כל המקרים שאנחנו רוצים, כמדינה, לתת עליהם דגש, נותנים על זה דגש, כדי לתמרץ את הלשכות לעשות את הפעולות האלה, זה חלק מהמנגנון
אליהו מרידור: זאת אומרת שאתה יודע לומר לי, יש X לשכות פרטיות, ולגבי Y המדדים פחות גבוהים כי יש להם אחוז נשירה גבוהה יותר
משה נקש: בוודאי, אנחנו מדרגים את כל הלשכות בכל שנה
אליהו מרידור: והצל"ש טר"ש מקבל ביטוי בהיקף המכסות שהם מקבלים, שמתורגם להכנסה לאותה לשכה
אליהו מרידור:  זה מה שאתה מסביר?
משה נקש: מדויק
אליהו מרידור: אני אשמח לקבל נתון מעקב לדיון הבא
אליהו מרידור:  הדיון הבא רלוונטי
ענבל משש: כן
ענבל משש:  אנחנו פרסמנו, כחלק מהשקיפות לציבור, לאחרונה לדוגמה על אגף תאגידים ולשכות שהוא עוסק באכיפה מנהלית כנגד לשכות ותאגידים, פרסמנו את הנתונים
ענבל משש:  אני יכולה להקריא אותם עכשיו
ענבל משש:  נערכו 22 שימועים מנהליים כלפי לשכות פרטיות בסיעוד, והוצאו 15 מכתבי התראה
ענבל משש:  זה נושא שמפורסם
אליהו מרידור: איך הוא מונגש למשפחות שזכאיות ונזקקות לקבל מהן שירות? הלוא אני מתוך בדיקה שקיימתי בנושא, מסתבר שכשמשפחה מקבלת זכאות להעסקת עובד זר, נדבר רגע על סיעוד אבל זה לא משנה, זה כלל בכלל הענפים, אם אותה משפחה או אותו מעסיק פוטנציאל לא דורש עובד מסוים, מרגע שהוא מקבל את הזכאות, לא עוברות 24 שעות והוא מקבל שצף של פניות מאותן לשכות שהם מקבלים עדכונים בדבר זכאותו
אליהו מרידור:  הרבה פעמים זה גובל בהטרדה
ענבל משש: ממי הם מקבלים התראות?
אליהו מרידור: המשפחות של הזכאים מקבלים טלפונים מלשכות התעסוקה
אליהו מרידור:  נודע לנו שאדוני זכאי לקבלת סיעוד, אני רוצה להציע את שירותיי
אליהו מרידור:  אני אומר לכם- - -
קריאה: אתה מתכוון לחברות סיעוד
ענבל משש: זה לא תחת הרגולציה שלנו
אליהו מרידור: אז אני יודע שזה מגיע מכמה כיוונים, זו בדיקה, אגב, שערכתי באופן רנדומלי, עם כמה אזרחים מכמה מקומות בארץ
אליהו מרידור:  תתפלאו או שלא תתפלאו, מהאזורים היותר נדרשים על ידי העובדים הפוטנציאלים הפניות גבוהות יותר ונמרצות יותר
אליהו מרידור:  אז ראשית, אני מבקש לדעת האם השקיפות מגיעה לידי אותה משפחה בתור זכאי סיעוד? וב', האם מי שכן מעביר את אותם פרטים לפוטנציאלים, מבצע איזהו סבב של מתן האינפורמציה? זאת אומרת, שיהיה איזושהי מכסה שאנחנו, למשפחה הזאת, שולחים פרטים לשלושה בעלי עניין, ולאחר מכן לשלושה אחרים למשפחה אחרת וכן הלאה
אליהו מרידור:  א' כדי שהתחרות תהיה הוגנת ושווה, שיהיה שוויון הזדמנויות צודק והוגן, וב', כדי שהמשפחה לא תוטרד
אליהו מרידור:  כי הרבה פעמים זה גובל בהטרדה
אליהו מרידור:       יותר מאוחר, בשלבים מתקדמים יותר, אשמח לקבל גם מזכאי הסיעוד ומשפחותיהם את ההתייחסות לנתונים שמסרתי כרגע
ענבל משש: אני ארצה שתדייק אותי
ענבל משש:  קודם כל יש לנו פניות ציבור כל הזמן שמגיעות גם באופן מקוון וגם במיילים, גם ללשכה שלי, גם לעובדים באגף הסיעוד ולפניות הציבור ובכלל
ענבל משש:  אנחנו מטפלים בכובד ראש בכל הפניות שאנחנו מקבלים
ענבל משש:  אנחנו מקבלים לא מעט פניות, בטח בנושאים הללו של סיעוד שהם מאוד רגישים
ענבל משש:  כל הפניות מתועדות במערכת שלנו
ענבל משש:  אנחנו, מבחינת השקיפות, כן עושים בסוף שנה איזשהו פרסום כללי
ענבל משש:  אנחנו לא מפרסמים, לא את שם הלשכה, ולא את הפרטים של העובד, יש כללים שהם קשורים קצת להגנת פרטיות, אז מה שאנחנו יכולים לפרסם אנחנו מפרסמים, ומה שלא, לא
ענבל משש:  אבל בגדול אנחנו כן חוזרים למי שמסר את התלונה
אליהו מרידור: זה לא פסול לפרסם או את מי שהמדדים לגביו שליליים באופן עקבי, כי המניה שלו יורדת והאנשים צריכים לדעת את זה, או לכל הפחות לפרסם מי שהמדדים לגביו עד כדי כך חיוביים כדי ששמו ילך לפניו ובאמת יותר יחפצו בשירותיו
אליהו מרידור:  כך זה יהיה תמריץ נוסף לכל אותם גופים לתת את השירות המיטבי ביותר, כי בסך הכל חשוב שנבין שלצד מסירות הנפש האדירה שאתם פועלים בשמה, ואני מודע לכך כבר, הנה אני שם את זה פה על השולחן לפרוטוקול, חשוב שנדע שמשפחה של זכאי לקבלת סיעוד, ואני אומר שוב ומבקש לא לומר את זה שוב, כשאני אומר זכאי סיעוד זה זכאי לקבל עזרה חוץ לארץ בכלל נושאי התעסוקה, כרגע אנחנו מדברים על סיעוד כי זה בא לידי ביטוי יותר וזה מודגש יותר, כי משפחה שזכאית לקבל עזרה של עובד סיעודי, עוברת כל כך הרבה תלאות, ומפח נפש והיא רואה הרבה פעמים את עטרת ראשה נחלש וכמל ומגיע למצב שהוא סיעודי, והם עוברים תהליכים מתישים בשביל להגיע לקבל את הזכאות הזאת בכלל
אליהו מרידור:  להגיע לנקודה שהם כבר מקבלים עובד, הם אומרים שהם לא הולך לתקן את העולם, עברנו את זה
אליהו מרידור:  ולכן לא לכל משפחה יהיה את הפנאי ואת הכוחות להגיד שניה, אני רוצה לחשוב על המשפחה הבאה, אני מרים טלפון לאותו מוקד
אליהו מרידור:  ותפקידנו, כרגולטורים לפעול ולבדוק ולאפיין את מכאוביהם ואת המצוקות שלהם מפי אלו שאמורים לקבל דרכנו את המנדט לתת להם את השירות ולהתפרנס על ידי כך, לכן אני שם את זה פה על השולחן ואני מבאר את זה
ענבל משש: אני מסכימה לגמרי עם מה שאדוני אמר
ענבל משש:  ואני אגיד שגם כדי לנטר את השירות שמקבלים המטפלים הסיעודיים, ואני חושבת שזה כמעט היום במעגלים שונים במשפחות שונות, וגם בתוך עמי אני חיה, גם אנחנו חווינו את זה עם סבתא שלי זיכרונה לברכה, ואני מכירה את המצוקות של המשפחות, ואני יכולה להגיד לך שאנחנו גם עושים סקרים כדי לנטר ולבחון את שביעות הרצון מהשירות שניתן
ענבל משש:  אנחנו הולכים לפרסם בקרוב את התוצאות של הסקר שעשינו על השירות שניתן לציבור המטופלים שהם מאוד יקרים לליבנו, על ידי הלשכות הפרטיות
ענבל משש:       במקביל אנחנו עושים, כן נשלח ל-16,000 בעלי טלפונים שיהיו מעודכנים אצלנו במערכת, במקביל אני הנחיתי, הדירקטיבה שלי זה לצאת לשטח, לבקר בכל הלשכות הפרטיות בארץ, צוותים שלנו יוצאים כבר לפחות חודשיים ימים, הם יבקרו בכל ה-91 לשכות בארץ, יגיעו, ישמעו גם את הלשכות שזה גם חשוב, יראו את העבודה, אבל גם יעשו בקרה או שיח בתוך הלשכות, יפתחו תיקים של מטופלים, יראו שזה בהתאם לנהלים וכל מה שנדרש
ענבל משש:  זו הדירקטיבה, אני הנחיתי אותם, הם עושים את זה ואני מניחה שאולי בתום הרבעון הזה אני אוכל לעדכן
ענבל משש:  יש לנו מפקחים סוציאליים, מפקחים ארציים שלושה, היה לנו אחד ואני הגדלתי את הצוות
ענבל משש:  יש לנו היום שלושה מפקחים ארציים שבין היתר, התפקיד שלהם זה לפקח על עבודת העובדים הסוציאליים בלשכות הפרטיות
אליהו מרידור: ברשותך, אני מבקש שתציינו בפניך שאני ושאר חבריי לוועדה נשמח להצטרף לסיורים האלה
אליהו מרידור:  אני מצפה לקבל מכם עדכון שהבדיקות הן באותן לשכות, הן במוסדות הסיעודיים והן בבתי מטופלים יערכו באופן רנדומלי ללא הכנה מראש, ומי שאין לו מה להסתיר לא צריך להילחץ מכך
ענבל משש: לא, יש לנו זכות לגיטימית
ענבל משש:  זה מגובה בנהלים, זאת העבודה שלנו לפקח, אנחנו לא צריך להודיע מראש, אנחנו לא מודיעים מראש ואנחנו מגיעים
ענבל משש:  אני אגיד, לצד מכתבי תלונה, יש גם מכתבי תודה על העבודה של הלשכות ואנשים שמרוצים, ואתה תראה לעיתים, לא רחוקות אפילו, מטופלים סיעודיים שמעסיקים עובדים זרים במשך תקופה ארוכה ולא יכולים לראות את חייהם אחרת אלא בסיוע העובד הזר שסועד אותם במשך שנים ארוכות ונרקמת שם מערכת יחסים מאוד מאוד טוב עד כדי משפחתית, וגם על זה אדוני צריך להגיד ולהזכיר, לא לשכוח
ענבל משש:       לוועדה תמיד מגיעים מקרי הקצה, צריך לטפל בהם, לא להקל ראש אבל בענף שמועסקים בו כ-60,000 עובדים זרים, אז יש גם סיפורי הצלחה והרבה סיפורים טובים
ענבל משש:  יש גם מקרי קצה שזה לא מצליח, גם מעסיקים שלא מקפידים על הזכויות- - -
קריאה: זה לא קצה, זה הרוב
ענבל משש: לא, זה ממש לא הרוב
ענבל משש:  וזה גם עובדים זרים שלא עושים את העבודה
אליהו מרידור: את רשות הדיבור רק אני נותן כאן, אני הסברתי בראשית הדיון מהן המגבלות, מהם היעדים שהצבתי לקיום הדיון הזה, אני מבקש מכם להתאזר בסבלנות
אליהו מרידור:  אני מתחייב בפניכם שאוי ואבוי לנו אם זה הרוב, אני מניח שהבדיקות שאני קיימתי לאורך החודשיים האחרונים באופן מדגמי ומעמיק, משקפים מציאות שונה
אליהו מרידור:  ובכל מקרה, אנחנו לא נחיה גם עם חלק שהוא הרבה פחות מהרוב, ואני כאן בשביל להציף, להציע, לבקר, לעקוב, ולתת דין וחשבון ולוודא שמי שאמור לתת לנו דין וחשבון ידע לעשות את זה ללא שום התחמקויות
אליהו מרידור:       הוועדה הזאת, וועדה כל כך חשובה וחרף כך היא נקראת וועדה מיוחדת
אליהו מרידור:  בכנסת וועדה מיוחדת, סליחה שאני קוטע א הרצף אבל חשוב שכלל הנוכחים שנמצאים כאן ורואים אותנו בשידורים החיים ידעו, שיש איזושהי הלכה בכנסת שוועדה "מיוחדת" היא וועדה לא סטטוטורית
אליהו מרידור:  היא וועדה שהיא בהוראת שעה, שיכול שהיא תתכנס ויכול שלא כאילו שמדובר באיזשהו תופעה חולפת, כאילו שמדובר בצורך שהיום קיים וככל הנראה שמחר לא, ולכן לא מתקננים באמצעותה ולא מחוקקים באמצעותה
אליהו מרידור:  במשך שנים רבות היא לא כונסה ולא התקיימה, ואנחנו פה באים בגישה שונה לחלוטין, אנחנו באים להוציא בשורה מקיום הוועדה הזאת על כל המשתמע מכך
אליהו מרידור:  אני לא מתכוון לטאטא מכאובים, אני לא מתכוון לאפשר למישהו לחשוב אפילו שהוא יכול לטאטא
אליהו מרידור:       מי שמכיר אותי מדיונים אחרים, אני צולל לעומק, אני לומד את החומר, אני חי אותו
אליהו מרידור:  אם צריך לישון בבית קשיש כדי לעקוב וללמוד ולחיות את חווית קבלת השירות שלו ושל בני משפחתו אני אעשה את זה, אני לא אבחל באמצעים
אליהו מרידור:  אז האזרו בסבלנות, יש בפנינו עוד דרך ארוכה, זה בסך הכל כינוס שני של הוועדה ומרוב שהוועדה הזאת כל כך חשובה, הקדשתי את הדיון הזה אך ורק לסקירה מלומדת על היקף הטיפול של כל אותה זרוע ביצועית שפועלת במסירות נפש, ולא מטאטאים ונמצאים בעקומת למידה תמידית ומתקנים את עצמם גם לאורך הדרך, עוד לפני שאנחנו מסבים את תשומת ליבם
אליהו מרידור:  אני ער לכך, אני יודע את זה
אליהו מרידור:  אז בכבוד, בבקשה
ענבל משש: תודה, אנחנו נדבר עכשיו על עובדים זרים בארץ
ענבל משש:  ראינו שיש 114,523 חוקיים
ענבל משש:  זו תמונת מצב נכון לעכשיו
ענבל משש:  17% שהם לא חוקיים 23,884
ענבל משש:  בסך הכל יש לנו כ-138,000 עובדים זרים חוקיים
ענבל משש:  כשאני מדברת על הלא חוקיים אלו אותם עובדים זרים שנכנסו לישראל ברישיון ב'-1 רישיון עבודה, ובשלבים מסוימים הפכו להיות לא חוקיים, בין אם הם לא מועסקים, פג תוקפה של האשרה, או שהם סיימו את תקופת השהייה המקסימלית במדינת ישראל ושכחו לצאת ממנה
ענבל משש:  זה על כל מגון הענפים
ענבל משש:      לגבי צורת גיוס של עובדים בפילוח לפי שנים, כפי שאדוני רואה יש קפיצה, אם אני מדברת על 2018, יש לנו בהסדר, זה החברות ביצוע בהסכם בילטרלי, או מחוץ להסכם ולהסדר
ענבל משש:  כמובן, השאיפה שלנו היא בכל הענפים שניתן, כפי שאמרנו למעט מומחים למשל, לגייס את העובדים באמצעות ההסכמים הבילטרליים
ענבל משש:  כל פעם אנחנו מגדילים את שיעור העובדים שמגיעים באמצעות ההסכמים הבילטרליים, מתוך הקבוצה השלמה של העובדים הזרים שנמצאת בישראל
ענבל משש:  אנחנו רואים כבר קפיצה משמעותית מ-2021 ל-2022, ואני באמת תקווה שאנחנו נראה את זה ב-2023 וכך הלאה עד לכל אותם עפים שאפשר ל-100% כניסה של עובדים
ענבל משש:      אני יכולה להגיע שכבר היום בענף החקלאות זה 100% כניסה בבילטרלי כבר כמה שנים טובות
ענבל משש:  בענף הבניין לתאגידי הבניין זה 100% בבילטרלי, יש את חברות הביצוע שזה הסדר אחר
ענבל משש:  ובסיעוד התחלנו עם הפיליפינים, תכף אגע בזה ,חשוב מאוד לציין
ענבל משש:      קצת קשה לראות, יש פה מגוון רחב של מדינות- - -
אליהו מרידור: מדברייך שקיימת מדיניות סדורה שבאמצעותה אתם שואפים שכמה שפחות חידושים יהיו מאותן מדינות שלא חתומים איתם על הסכמים בילטרליים, אל מול הגדלת היקף התעסוקה מול אותן מדינות עם הסכמים בילטרליים, כשבחקלאות ובבניין זה 100% מראש?
ענבל משש: נכון, ואני אומר שהשאיפה והמדיניות הממשלתית היא לשאוף ל-100% כניסה בהסכמים בילטרליים, עוד פעם, באותם ענפים, כדי לסגור את השמיים כניסה פרטית של עובדים
ענבל משש:  זה כמובן נועד לכמה תחלואות מאוד חשובות, אחד זה צמצום דמי הגביה הבלתי חוקי, וכמובן מניעת סחר בבני אדם ועבדות, שאלו תחלואות מרכזיות וחשובות בעבודה שלנו
ענבל משש:  אז השאיפה היא, בעצם, ל-100% בענפים
ענבל משש:      מבחינת פיזור של מדינות, אנחנו מדברים על הרבה מדינות
ענבל משש:  יש לנו פה פיליפינים ותאילנדים הם קבוצות מאוד מרכזיות, זה הקבוצות של כ-30,000 אלף עובדים בכל קבוצה
ענבל משש:  יש לנו את הודו וסין עם 17,000 בכל קבוצה, וניתן לראות שיש באמת פיזור מאוד גדול של עובדים שלקחנו את הקבוצות המשמעותיות
אליהו מרידור: ברשותך, אנשים ממש מתאמצים
אליהו מרידור:  כמה מכם מצלמים כל שקף, אני רוצה להציע לכם הצעת ייעול
אליהו מרידור:  אתם תקבלו את כלל המצגת בכל מדיה שבה תבחרו
אליהו מרידור:  אל תתעייפו בלצלם, זה גם יצא פחות טוב, ותתרכזו בסקירה, היא מרתקת לחלוטין
ענבל משש: לגבי עובדים זרים לפי ענפים, מגוון מאוד רחב של ענפים, יש פה עשרה ענפים מאוד מגוונים, עם מכסות, עם תכולות, עם נהלים שונים
ענבל משש:  זו עבודה מאוד מאוד מקצועית שנדרשת
ענבל משש:  זה גם מעיד כמובן, על מחסור בכוח אדם, בענפים השונים במשק
ענבל משש:  אני יכולה לסקור כמה ממש בקצרה, מלונאות, מומחים זרים, שפים מומחים אך ורק למסעדות אסייתיות
אליהו מרידור: איך אנחנו יודעים שמי שאומרים מומחים הם לא בסופו של דבר שוטפי כלים?
ענבל משש: יש כמה מנגנונים, קודם כל מגישים בקשה בצורה מסודרת, הבקשות האלה נבדקות, יושבת פה שרון היא מנהלת אגף המגזר העסקי שלנו, היא המומחית של המומחים
אליהו מרידור: אני מציע לכם לייעל את הבדיקות שלכם, המציאות בשטח היא קצת שונה
ענבל משש: מפתיע מאוד
ענבל משש:  שוטפי הכלים במסעדה וישלמו כפל על השכר הממוצע במשק ויציגו תעודות על השכלה?
אליהו מרידור: כשמדובר בעסק הפעיל מעבר לשעות הממוצעות, והעבודה היא שוחקת, אז כשאומרים שוטף כלים זה איזשהו שם גנרי לכולבויניק שמבצע מכלול רחב של פעולות
אליהו מרידור:  אני לא אומר שזה רווח בכלל הסעיף הזה, אבל בוודאי ובוודאי זה קיים
חוה אתי עטייה: מי נכנס תחת הקטגוריה של מומחים?
ענבל משש: אין וואקום בשום מצב, גם אם אנחנו נהיה 100% ונעשה את העבודה שלנו הכי טוב שאפשר, לא יכולים להגיע למצב שיש וואקום ולא ייכנס אפילו לא אחד
ענבל משש:  לצערנו הרב, אנחנו כל העת עושים המון פעולות כדי שזה לא יקרה, ואם יש אז זה לא טוב, כמובן
ענבל משש:       תחת מומחים זה הרבה מהנדסים, זה חלק מאוד מרכזי של עובדים שמגיעים, עובדים משכילים, רופאים, מנתחים גם ספורטאים זרים שנכנסים תחת הקטגוריה
חוה אתי עטייה: כמה זמן נותנים להם היתר?
ענבל משש: יש מסלולים שונים למומחים, מסלול אחד זה המסלול המהיר, אותם טכנאים שמגיעים לתיקון תקלות, עד 90 ימים בשנה קלנדרית
ענבל משש:  ויש כאלה שמגיעים לתקופות היותר ארוכות, שמחויבים בכפל השכר הממוצע במשק
ענבל משש:  אנחנו עושים בקרות גם על התהליך הזה ותשלום השכר
ענבל משש:  לומר שאנחנו עושים על כל אותם מעסיקים? לא, אין לנו משאבים לעשות על כל המעסיקים שמעסיקים בענף הזה, אבל בהחלט אנחנו עושים רנדומלית הרבה בקרות, ואני אוסיף שיש לנו יחידת בקרה פיננסית שיש בה רואה חשבון, שהם עושים בקרות על מעסיקים, מבקשים מאזנים, תשלומים, חשבונות ועושים בקרות
אליהו מרידור: מעסיק חתום על תצהיר ומפקיד ערבות - - - ומסתבר שהוא סטה מדרך ההעסקה ואופי ההעסקה אזי תישלל ממנו הזכות להיכנס- - -
ענבל משש: הוא חשוף גם להליך פלילי וגם להליך מנהלי
ענבל משש:  אנחנו יכולים להפעיל במקביל, יכולים לבחור באיזה הליך בהתאם לסמכויות ובהתאם לאופי ההפרה
ענבל משש:  הוא חתום על תצהירים, במקרים מסוימים אנחנו דורשים ערבויות, זה מאוד תלוי
ענבל משש:      אני יכולה להגיד גם שחלק מהמדיניות שלנו זה לאשר כניסת מומחים ממדינות תמ"ג ומעלה, זאת אומרת שמדינות שהתמ"ג שלהם שווה או גדול ממדינת ישראל, ואז ה-incentive להכניס עובדים כשלא נדרש, או במשכורות כפי שאתה אומר, שלא כדי להיות שוטפי כלים, אני לא רואה שמישהו יבוא מצרפת או מאיטליה או מיתר המקומות שמגיעים מהם המומחים
ענבל משש:  אז זה חלק מהמנגנונים שאנחנו מפעילים כדי להבטיח
ענבל משש:  עוד פעם, אני לא יכולה להתחייב שיש וואקום בשום מקום, תמיד מנסים אותנו
ענבל משש:  ואנחנו משתדלים לעשות כמה שרק אפשר
ענבל משש:       זה גם אתגר מאוד גדול, למה, אדוני? כי אני יכולה להציב תנאים בירוקרטים ורגולציה כל כך מכבידה שבסוף לא ייכנס לפה עובד אחד, אבל אני צריכה לנהל סיכונים
ענבל משש:  אנחנו מנהלים סיכונים, ובמסגרת הסיכונים, כדי לאפשר את הכניסה של המומחים האלה, שהמשק צריך אותם, מנהלים מערכת של איזונים תוך ניהול הסיכון בצורה שלא תכביד יתר על המידה אבל תבטיח מהצד השני את הכניסה של המומחים האלה
ענבל משש:  חלקם נכנסים לפרויקטים של תשתיות לאומיות, חלקם נכנסים לתיקון תקלות, וחלקם נכנסים לבתי חולים, למוסדות אקדמיים ועוד ועוד
ענבל משש:  זה נושא מאוד מרתק, מאוד מעניין
ענבל משש:  זה בעניין של המומחים
ענבל משש:      נכנסו ענפים חדשים, מוסעות סיעוד, תעשייה
ענבל משש:  בנין בעובדים זרים הוא גם בהיקף גדול וגם חקלאות תכף יש לי שקף עליהם
ענבל משש:      פלשתינאים, גם תחת הרגולציה שלנו
ענבל משש:  נקבעו כללים ייחודים להעסקת פלשתינאים, יושבת פה ענת מנהלת אגף שירות למעסיקים שלנו, גם ותיקה מאוד, מנוסה, מקצועית, שמכירה את כל נושא העסקת עובדים פלשתינאים באופן הרחב והמקצועי
ענבל משש:  גם מגוון מאוד רחב של ענפים, אתה תראה חפיפה בין ענפים שונים שמועסקים בהם
ענבל משש:  לדוגמא, מלונאות גם ירדנים, גם פלשתינאים גם זרים
ענבל משש:  גם במגוון מאוד רחב
ענבל משש:  אני אגיד שהיה ניסיון לשלב פלשתינאים בהייטק, הייתה מכסה של 200 עובדים חדשים, זה לא כל כך הצליח, המכסה עומדת על פחות מהאצבעות בשתי כפות הידיים שלי
קריאה: גם במוסדות סיעוד?
ענבל משש: לא, במוסדות סיעוד דווקא יש מכסה של 1,000 פלשתינאים
קריאה: יש אינטגרציה בין האוכלוסיות, לזה התכוונתי
ענבל משש:  גם במוסדות סיעוד, בחקלאות וביתר הענפים
ענבל משש:  יש לנו הרבה אתגרים בנושא העסקת פלשתינאים והרבה פעולות שאנחנו מנסים לקדם, בין היתר את כל חילול השכר של העובדים הפלשתינאים, אנחנו ניסינו קודם לכן בממשלה הקודמת לקדם החלטת ממשלה
ענבל משש:  גם הצלחנו חלק, להכניס בהחלטה 1328 אם אני לא טועה, שדיברה על פתיחת מכסה של עובדים מעזה, יש לנו גם מיהודה ושומרון, וגם מעזה
ענבל משש:  ורצינו להעביר את האחריות על חילול השכר למעסיקים
ענבל משש:  כמובן, הממשלה נפלה
ענבל משש:  יש עוד פעולות, אנחנו בצוות בין משרדי מנסים לקדם את הנושא הזה
ענבל משש:  זה גם נושא רווי אתגרים ועבודה שאנחנו מנסים לעשות, גם מצד אחד בחנו את שיטת ההעסקה של עובדים בענף הבניין, כי יש מכסה של 80,000 מאיו"ש ועוד 12,000 מעזה
ענבל משש:  זה 92,000 אלף איש שיכולים לעבוד בענף הבניין, פלשתינאים
ענבל משש:  וכמו שאנחנו יודעים, להעסקת פלשתינאים יש גם השלכות מדיניות, גם כלכלית, וגם ביטחוניות, ואנחנו מיישמים את החלטות הממשלה ואת המדיניות שלה בנושא הזה
ענבל משש:      ירדנים, 2,300 מועסקים במלונאות וכל היתר
ענבל משש:  אבל במלונאות יש לנו כ-2,000 עובדים
ענבל משש:  בבניין, תעשייה ושירותים זה 300 עובדים
ענבל משש:  עובדים רק באזור אילת, מוגבל רק לאזור אילת
ענבל משש:  כניסה ויציאה יומיומית של עובדים ירדנים לשטחי מדינת ישראל
קריאה: זה רק אילת או אילת והערבה?
ענבל משש: לא, בערבה לא
ענבל משש:  יש שם איזושהי הגדרה לאזור
ענבל משש:  זה לא רק אילת כי הרחבנו את זה, מוגדר שם בנוהל בדיוק מה זה אזור אילת, טיפה הרחבנו קצת למעלה אני חושבת, עד שחרות, אם אני לא טועה
אליהו מרידור: הגדרתם גבולות?
ענבל משש: נכון
ענבל משש:  ואני גם אשמח לומר, ומשרד החוץ ישמח לחזק אותי, שזה אחד משיתופי הפעולה האזוריים המאוד מאוד מוצלחים
ענבל משש:  אחד הפרויקטים הטובים, יש שביעות רצון של העובדים, של המעסיקים, של המדינות
ענבל משש:  לא מזמן ביקר המושל מעקבה באילת, בוועידה משותפת
ענבל משש:  יש בקשה של הירדנים להגדיל מכסות
ענבל משש:  אלו דברים מאוד חשובים
ענבל משש:  אני אציין שיש פניה של התאחדות הקבלנים שהועברה אלינו, ואנחנו עושים עבודת מטה יחד עם משרד הבינוי והשיכון, שהוא בעצם צריך לאפיין את צורכי ענף הבניין ואנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה מצוין
ענבל משש:       לגבי הרחבת מספר העובדים הירדני בעיר אילת, בגלל צרכים כאלה ואחרים שהעלו הקבלנים, אז הנושא הזה כרגע בבחינה מקצועית של הדברים לעניין הצורך
ענבל משש:  בסוף אנחנו גורמי המקצוע מסתכלים על הצורך
אליהו מרידור: אני מניח, שגם לעצם העובדה שהם לא לנים בעיר אחרי שהסתיימה הקורונה, ברובם לפחות, זה משהו שהוא מקל על הצלחת התהליך הזה
ענבל משש: חד משמעית אתה צודק
ענבל משש:  העובדים נכנסים ויוצאים כל יום
אליהו מרידור: זה הדין לגבי אלו שמגיעים מעזה?
ענבל משש: גם עזה, וגם יהודה ושומרון, הכניסה באופן הרחב הוא כניסה ויציאה יומיומית
ענבל משש:  יחד עם זאת, המנהל האזרחי רשאי לתת מכסת היתרי לינה לעובדים
ענבל משש:  ענת אולי זוכרת, אני זוכרת שזה היה 20,000, 40,000? כן הגדילו את זה לאחרונה ל-40,000
אליהו מרידור: יש איזושהי בדיקה שערכתי בנושא החקלאות
אליהו מרידור:  נראה לי שבאופן גורף הם כן לנים, כי זה אופי ה- - -
ענבל משש: כדי ללון צריך לקבל את ההיתר הזה
אליהו מרידור: אני חושב שזה מגיע בכפיפה אחת כשמנפיקים להם אישור, אם אני הבנתי?
ענבל משש: לא לא, המעסיק צריך לבקש והמנהל האזרחי צריך לאשר
אליהו מרידור: לא, מעבר לעניין הקורונה, עשיתי בדיקה בעניין החקלאות, מעבר לעניין של מסיק הזיתים שהוא עונתי, עובדים פלשתינאים שמקבלים היתר, בדרך כלל זה כבר מגיע, כיוון שזה הצורך, כולל לינה
אליהו מרידור:  באים להחליף איזשהו- - -     אבל בדרך כלל כשהוא מבקש, כשינוי גישה מבעבר, בקשתו נענית בדרך כלל, נכון? זאת המסקנה שהגעתי אליה בבדיקה שקיימתי
אליהו מרידור:  אבל אם חזרנו לנושא הפלשתינאים, אשמח לקבל ממכם התייחסות, האם הצוות לבחינת שיטת ההעסקה, סיים את עבודתו?
ענבל משש: אני אתייחס
ענבל משש:  קודם כל זה היה מינוי של שרת הפנים היוצאת, איילת שקד
ענבל משש:  אני עמדתי בראש הצוות
אליהו מרידור: המינוי הזה התחדש בממשלה הנוכחית?
ענבל משש: אני צריכה להציג את זה לשר מלכיאלי, לממלא מקום שר הפנים, וכמובן לקבל את אישורו להמשיך את עבודה הצוות ולפרסם
ענבל משש:  עשינו עבודה מקצועית עם כל משרדי הממשלה, וכמובן רק אחרי שנציג לו את הדברים, נקבל את אישורו, אנחנו נוכל להתייחס לדברים ברשותך
אליהו מרידור: חלק מעבודת הצוות זה ביצוע איזשהו מחקר, סטטיסטיקה לגבי האינטרפרטציות המצופות מהשטח שממנו הם מגיעים
אליהו מרידור:  האם באמת המתיחות ירדה? האם יש פחות התעסקות מקרב בני משפחותיהם בפעולות תומכות טרור כאלה ואחרות? ויש לנו עוד כמה מטרות כפי שאמרת בראש כותרת, בהרחבת ההבאה שלהם, בוודאי לאלה מעזה