GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיטל בק:  חשוב לי לומר שני דברים מרכזיים, אחד לגבי האכיפה במוסדות חינוך או לצד מוסדות חינוך, פעולת אכיפה, של כל רשות שהיא, כמובן גם של המנהל פה, כשמדובר בילדים רכים בשנים לעיני חבריהם לספסל הלימודים, היא לא מקובלת, היא מהווה כשל חמור בהתנהלות של המנהל, ופוגעת פגיעה בסיסית בילדים האלה, בזכות שלהם לחינוך, להגנה ולשוויון
מיטל בק:  לכן ברור שצריך להימנע מהמעצרים הללו
מיטל בק:       שמענו מקודם שהדברים אינם מתרחשים בשטח, זה לא המידע שמגיע אלינו
מיטל בק:  אנחנו מבקשים הבטחה והתחייבות ברורה שפקחי המנהל לא יאכפו בתוך מוסדות החינוך או לצד מוסדות החינוך לבקש מהתלמידים לצאת החוצה ולאכוף את העניינים האלה בחוץ
מיטל בק:  המסר הזה גם צרך להיות מועבר בשטח, לעובדים, למהגרים, לכל מי ששומע אותנו
מיטל בק:  אנחנו מבקשים הבטחה כזאת מהמנהל
מיטל בק:  זה הדבר הראשון
מיטל בק:      והדבר השני זה סוגיית המספר האחיד ביחד לילדים זה דבר שהובא לידי הרשות לפני מספר שנים, גם משרדי ממשלה רלוונטיים מעורבים בדבר, עדיין לא נמצא פתרון
מיטל בק:  בכל רשות ובכל משרד יש מספר אחר ואנחנו מזהים את הבעיה הזאת כבעיה רוחבית וזה מייצר קשיים אדירים במימוש זכויותיהם של הילדים
מיטל בק:  אנחנו מבקשים מהוועדה לקיים דיון שהוא יהיה ייעודי רק לנושא הזה
מיטל בק:      בנוסף, אנחנו חושבים שצריך גם לקיים דיון ביחד עם הוועדה לזכויות הילד בכלל, על מצבם של ילדים חסרי מעמד, על מימוש הזכויות שלהם לחינוך, לבריאות ולרווחה, וגם בקשה דומה אנחנו מגישים גם לוועדה לזכויות הילד, אז אנחנו מבקשים לקיים דיון משותף על זה
מיטל בק:  ואני אשמח אם מנהל ראש המנהל יוכל להתייחס לדברים שאמרתי
אליהו מרידור: טוב, אז כפי שאמרתי קודם, יש לנו דקה וחצי, השתמשת בשתיים וחצי דקות, זה אומר שאני צריך לסיים את הדיון על פי תקנות הכנסת בעשר שניות
אליהו מרידור:  הקשבתי בקשב למה שאמרת, את לא הראשונה שדיברת על רוב הנושאים, אנחנו עוד נדון בהם
אליהו מרידור:  שמענו היום קולות רבים ומגוונים גם מפי הסוקרים וגם מפי בעלי התפקידים ומפעילי העמותות, הוועדה תמשיך לעסוק בעזרת ה' בסוגיות השונות שהועלו היום
אליהו מרידור:       נקיים דיוני עומק על כל אחד מהנושאים שהחלטנו לגביהם
אליהו מרידור:  יופץ פרוטוקול שיבטא את השיח, ואנחנו לא נשקוט על שמרינו, כפי שהתחייבתי מצד אחד כלפי השוהים, בעצם היותם שוהים במדינת ישראל, ומצד שני, ויכול להיות שתוך כדי זה ובזכות זה שאנחנו מטפלים בצרכים הסוציאליים שלהם, אנחנו ננטר אותם ונסייע להם אחר כבוד לפנות את המקום לטובת תושבי מדינת ישראל
אליהו מרידור:       אני מודה לכל הנוכחים, אני מורה לכל מי שהכין את עצמו לקראת הדיון הכה חשוב הזה, אני מודה לנציגי הממשלה ולגורמי האכיפה שהטריחו את עצמם ולא הספקנו להגיע אליהם ולשמוע את קולם, אני מקווה שבעזרת ה' בעתיד נספיק יותר, ובוודאי שניתן קדימות, מנהלת הוועדה ציינה בפניה את מי שהוזמן, הגיע ולא דיבר, כדי לבצע איתו אפליה מתקנת, מה שנקרא
אליהו מרידור: צהרים טובים, ברוכים הבאים לכל הנוכחים
אליהו מרידור:  בפתח דבריי אני מבקש לבכות על פיגוע נוסף שמדינת ישראל חוותה אתמול בלילה
אליהו מרידור:  אנחנו לא יכולים לעבור על כך בסדר היום, והמינימום הנדרש הוא לשלוח את תנחומינו מכאן למשפחות ההרוגים בשתי היממות האחרונות, לאחל החלמה מלאה לפצועים, ולהתפלל לימים טובים יותר
אליהו מרידור:  להבדיל מן המתים לחיים
אליהו מרידור:  אני מבקש לברך את גבירתי, מנהלת הוועדה, מיכל, על בחירתך לעמוד בראש וועדת הבריאות ולקדם בברכה את כניסתה של מנהלת הוועדה החדשה, דקלה
אליהו מרידור:  אני משוכנע, במעט השעות שצברנו ביחד כהכנה לישיבה הזאת, שתצטייני גם כן בוועדה הזאת כפי שהצטיינת בעבר
אליהו מרידור:      מכובדי, אני מבקש שכל גוף מהמוזמנים, בנוסף לנושאים שנשלחו מראש על ידי הוועדה, יתייחס לעוד שלושה נושאים
אליהו מרידור:  האחד, מה תפקיד הגוף בהקשר של העסקת עובדים פלסטינים, כנושא הוועדה היום
אליהו מרידור:  הנושא השני, מה הם הקשיים והאתגרים שעומד בפני כל גוף ביישום תחומי אחריותו
אליהו מרידור:  הנושא השלישי, להתייחס לדו"ח מבקר המדינה משנת 2020, שמצא כי מתקיים סחר בהיתרי ההעסקה של עובדים פלסטינים בענף הבנייה, וכיצד אותו גוף פועל למניעת התופעה הפסולה הזאת, בסחר בהיתרים, ואיזה פתרונות הוא מציע כדי שנוכל להתמודד עם האתגר הזה
אליהו מרידור:       הראשון לתת סקירה, ברשותכם, זה נציג משרד הביטחון
אליהו מרידור:  אני מבקש, לפני כל דובר, להציג את שמו ואת תפקידו
אליהו מרידור:  נושא נוסף שאני מבקש, כמדיניות, להכיל פה בוועדה, גם בפנייך גבירתי מנהלת הוועדה החדשה, אצלי בוועדה להבדיל מכפי שנהוג בוועדות האחרות, כולם שותים בכוסות, לא מהבקבוקים
אליהו מרידור:  אנחנו לא נמצאים בחוף הים
אליהו מרידור:  אני מודע לכך שזה הנוהג שנוהגים בוועדות אחרות
אליהו מרידור:  יש כאן כוסות בשפע ואם אין, נשות הבית יסמכו לספק לנו
אליהו מרידור:  כשאנחנו שותים מהכוסות, זה מנומס יותר, תרבותי יותר וגם יעיל יותר
אליהו מרידור:  כל אחד שלוגם איזשהו שלוק קטן, שהוא לגימה, פסל את חברו מללגום מאותו בקבוק
אליהו מרידור:  אני מבקש שנכיל את המדיניות הזאת מהיום והלאה
אליהו מרידור:  אז בבקשה, נציג משרד הביטחון
ניר עזוז: צהרים טובים
ניר עזוז:  שמי ניר עזוז
ניר עזוז:  אני ראש ענף כלכלה במתפ"ש (תיאום פעולות הממשלה בשטחים), במחלקה האזרחית
ניר עזוז:  אני אגיד בכמה מילים על התפקיד שלנו בתהליך מתן הרישיונות תעסוקה
ניר עזוז:  ראשית, נחלק את זה לשני סוגים של פועלים פלסטינים
ניר עזוז:  יש כאלה שעובדים בתעסוקה בישראל וכאלה שעובדים בתעסוקה בהתיישבות
ניר עזוז:  אז אני אחלק את ההתייחסות שלי לשניים
ניר עזוז:       בהקשר לתעסוקה בישראל, אז כמובן שהסמכות למתן היתרי תעסוקה ולהעסקת פועלים פלסטינים, ניתנת על ידי רשות האוכלוסין וההגירה
ניר עזוז:  לאחר מתן אישור למעסיק והגשת בקשה לעובד ספציפי, מגיעה אלינו הבקשה הזאת ואנחנו מבצעים איזושהי בדיקת התאמה ביטחונית, בסיוע שב"כ במידת הצורך, ובודקים עמידה בקריטריוני הסף שהוגדרו על ידי מערכת הבטחון, שזה 22 נשוי או 22 רווק
ניר עזוז:  לאחר מכן, לאחר העמידה בקריטריונים, אנחנו מנפיקים היתרי כניסה לישראל, למטרת תעסוקה, בהנחה והוא עומד בכל הקריטריונים כמובן
ניר עזוז:  מבחינת תעסוקה בהתיישבות, התהליך דומה רק שהוא מנוהל על ידי - - -
אליהו מרידור: תגדיר בבקשה מה זה התיישבות, אדוני
ניר עזוז: שטחי C
אליהו מרידור: שטחי C, מעבר לקו הירוק
ניר עזוז: נכון
ניר עזוז:  תעסוקה מעבר לקו הירוק, מנוהלת - - -
אליהו מרידור: באיזה ענפים?
ניר עזוז: יש מגוון סקטורים
ניר עזוז:  חקלאות, בנייה, מסחר ותעשייה וכן הלאה
ניר עזוז:  יש שמונה או תשעה סקטורים
ניר עזוז:  תעסוקה בהתיישבות עובדת פחות או יותר אותו דבר, רק שמי שאחראי על ההנפקה של ההיתרים, זה קמ"ד תעסוקה במנהל האזרחי, שהיא נמצאת פה איתנו
ניר עזוז:  שם גם מבצעים את הרישום של המעסיקים, נותנים אישור להעסקת עובד, בהתאם גם לכל מיני תבחינים דמוגרפיים וביטחוניים
ניר עזוז:  אלה שני צירים שונים
אליהו מרידור: זו אותה מדיניות גם כן לעניין קליטת עובדים בתוך שטחי ישראל, מהרשות, אך לא לעניין בנייה
אליהו מרידור:  רק נשים את זה על השולחן
אליהו מרידור:  זאת אומרת, שעובד שמגיע מהרשות הפלסטינית, לעבוד בחקלאות בתוך שטחי ישראל, לא באזור C, אז הוא עובר את אותו תהליך, זו אותה מדיניות
ניר עזוז: אותו תהליך בדיוק
אליהו מרידור:  זה רק מה שביקשתי להבהיר
חוה אתי עטייה: סליחה רגע, מה התפקיד של רשות האוכלוסין בעניין היתרי העובדים?
אליהו מרידור: עוד מעט, ברשותך, חברת הכנסת עטייה
אליהו מרידור:  אנחנו נסיים לקבל סקירה - - -
חוה אתי עטייה: מה התפקיד שלך בעניין ההיתרים ברשות האוכלוסין וההגירה?
מוטי סטולוביץ: קוראים לי מוטי, אני סגן רע"ן כלכלה, ההבדל הוא סך הכול פשוט
מוטי סטולוביץ:  כניסה לישראל זה תהליך שמתקבל במסגרת החלטות ממשלה, על הכנסות עובדים זרים
מוטי סטולוביץ:  את הרישום והפיקוח על המעסיקים, כמובן שצה"ל או מתפ"ש מרכז, את זה לא יכולים לעשות כי זה מול מעסיקים בתוך ישראל ואין להם סמכויות בתוך שטח מדינת ישראל, והכניסה שלהם, כמובן שרשות האוכלוסין תפרט על זה יותר טוב, מותנית בזה שהמעסיק בכלל נרשם והוא רשאי להעסיק עובדים זרים
מוטי סטולוביץ:  זה שונה מתעסוקה באותו אזור שבו גר העובד שזה יהודה ושומרון
ניר עזוז: יש מכסות תעסוקה בישראל, בעוד שבתוך שטחי C זה לא מנוהל לפי מכסות
אליהו מרידור: אלא על פי צורך
ניר עזוז:  קצת מספרים כדי לסבר את האוזן
ניר עזוז:  יש כ-80,000, זאת המכסה לתעסוקה בתחום הבנייה בישראל
ניר עזוז:  היא מנוצלת כמעט במלואה
ניר עזוז:  נכון להיום, יש כ-72,000 היתרים פעילים, וגם פה יש היתרים שמתחלפים
ניר עזוז:  זאת אומרת, יכול להיות שבמהלך השנה, מישהו סיים את העסקתו ואז מגיע פועל נוסף
ניר עזוז:  אם רגע נספור כמה היתרים הונפקו במהלך הנה הנוכחית, זה סדר גודל של 100,000, זה אומר שיש סדר גודל של 20,000 תחלופה - - -
אליהו מרידור: 30,000 בערך
אליהו מרידור:  בין 72,000 בתפוסה בפועל - - -
ניר עזוז: נכון, בין 20 ל-30
ניר עזוז:  זה לגבי זה
ניר עזוז:  לגבי ספסרות, נגעת רגע בסיפור הזה, אז קודם כל אנחנו נציין שכל טיפול בספסרות הוא לא באחריות מתפ"ש
ניר עזוז:  יש גופי אכיפה שונים במשרדים השונים
ניר עזוז:  יחד עם זאת, לפני כמה חודשים הוסדרה האחריות על תחום הספסרות, באיזושהי החלטת ממשלה שהוביל משרד המשפטים
ניר עזוז:  אני מניח שהם יגעו בזה
ניר עזוז:  בכל מקרה, אנחנו הקמנו איזשהו צוות ייעודי שלנו לטפול בבעיה
ניר עזוז:  אנחנו מתכללים מאמץ משותף עם כמה גופי אכיפה, גם מנהל אכיפה במנהלת עובדים זרים, גם משטרת ישראל, רשות המיסים, ביטוח לאומי ועוד משרדים נוספים
ניר עזוז:  ואנחנו ביצענו כמה וכמה מהלכים שאמורים למנוע ולצמצם את חלק מהתופעה הזאת
ניר עזוז:       דוגמא לכך היא השתלום המקוון
ניר עזוז:  החלטת ממשלה, שמסדירה את העברת התשלום לפועלים דרך המערכת הבנקאית, זה תהליך שמקשה מאוד על הספסור בפועלים, כי הוא מחייב את מי שבעל רישיון התעסוקה, לשלם את המשכורת בפועל, ויש לנו חיווי האם זה קרה או לא, כי יש לנו את מספרי חשבונות הבנק של המעסיק ושל הפועל
אליהו מרידור: יחד עם זאת, ידוע שכן מתבצעת תעבורה באמצעות צד גימל כך שעדיין, בעל ההיתר, המשתמש באותה מכסה, לכאורה משלם אבל הוא מקבל את זה בדרך סיבובית
ניר עזוז:  תמיד יש דרכים לעקוף, לרמות ולמצוא איזושהי דרך אחרת - - -
אליהו מרידור: יש והן מתקיימות
ניר עזוז: אנחנו מבינים שהיום לספסר בתהליך התשלום המקוון, שעובד רק כחודשיים, כן? התחלנו את זה בינואר כחובה על המעסיק
ניר עזוז:  זה מקשה מאוד על תהליך הספסור ומצמצם את התופעה
ניר עזוז:  כי זה דורש להעביר כסף להוא, שיעביר להוא, שיוציא ממנו, וזה מקשה על התהליך
אליהו מרידור: ברשותך, באותה נקודה, אני מבקש להבין ממך, מה רמת המעורבות של הרשות הפלסטינית על מוסדותיה באספקת ואיתור אותם עובדים והנגשתם אליכם?
ניר עזוז: אנחנו משתפים פעולה עם המוסדות האלה וכשאנחנו יודעים לזהות ולהצביע על ספסר בצד הפלסטיני, אנחנו מעבירים את הפרטים האלה להמשך טיפול בצד שלהם
ניר עזוז:  צריך לציין שהספסרות היא לא רק מתרחשת בצד שלהם אלא גם בצד הישראלי
אליהו מרידור: בצד הישראלי, אתה רוצה אולי לדייק איפה זה מתגלגל לעניין משת"פים שמקבלים מכסות כאיזשהו תגמול?
מוטי סטולוביץ: קודם כל - - -
אליהו מרידור: קודם כל, בוא תשב
אליהו מרידור:  אתה מוזמן ורצוי ואנחנו רוצים לשמוע את דבריך
מוטי סטולוביץ: קודם כל, סוגיית הספסרות זו לא סוגייה חדשה
מוטי סטולוביץ:  יש לנו כמתפ"ש, אין לנו כלים לבצע אכיפה בשטח מדינת ישראל, לא נגד המעסיקים, לא נגד חשודים
מוטי סטולוביץ:  אנחנו עושים המון שיתופי פעולה
מוטי סטולוביץ:  בשנה האחרונה עשינו ארבעה מבצעים במעברים, בתחקור לפי מידע, ביחד עם רשות האוכלוסין וההגירה
מוטי סטולוביץ:  אנחנו עושים מבצעים עם המשטרה, שתדע לפרט הרבה יותר טוב על האירוע
מוטי סטולוביץ:  במדינת ישראל, אנחנו לא מחזיקים בכלים לאכיפה
מוטי סטולוביץ:  חלק מהצוות שהקים המתאם, למרות שזה מעבר לסמכותו, אבל החשיבות של האירוע גבוהה, הרעיון הוא באמת כמו שאמרת, לחבר את העובדות, לאגור את המידע שיש לנו על אירועים שבהם יש מעורבים בצד הפלסטיני, ולנצל את הציר של התיאום האזרחי והבטחוני כדי לטפל בתופעה
אליהו מרידור: אני לרגע לא מצפה שאתם, בכובע הצבאי, תאכפו ותבלשו אחר מעשה ספסרות פה בתוך שטחי מדינת ישראל
אליהו מרידור:  אני מבקש לדעת מה רמת המעורבות, ככל והיא קיימת, מצד נציגי הרשות הפלסטינית, בקישור בין אותו עובד פוטנציאלי אליכם
אליהו מרידור:  כי אז, זה שטח אפור שבו הספסרות מתקיימת, ובאחוזים לא מבוטלים, והאם אתם יודעים לספר לי משהו על משתפי פעולה, שכחלק מהתגמול של מדינת ישראל, אם או בלי אמצעות צה"ל, מתגמלים את אותם משתפי פעולה באמצעות מתן מכסות של זכאויות לעובדים, כך שהם אלה שהופכים להיות הצינור שמקשר אותם עם המעסיק בפועל? אלה שתי השאלות
אפרת לב ארי: שלום וצהרים טובים, אני אפרת לב ארי, מהלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין וההגירה
אפרת לב ארי:  אם אני מבינה נכון את השאלה, השאלה מתייחסת למעסיקים שמקבלים היתרים להעסקת עובדים פלסטינים על רקע של סיוע לגורמי הביטחון, זו השאלה?
אליהו מרידור: כן, זו אחת משתי השאלות
אפרת לב ארי: זה קורה
אפרת לב ארי:  אני יכולה לאשר שזה קורה אבל - - - יש ממשק - - -
אליהו מרידור: אז בואי נדייק ברשותך, גבירתי, שזה לא המעסיקים, בסדר? הם הספסרים דה-פקטו, בחסות המדינה
אליהו מרידור:  אני לא מבטל את הצורך ואת ההצדקה לתגמל אותם, אבל אני רק אומר שבדרך, אותו עובד פלסטיני הופך להיות שבוי של מי שמנפיק לו בפועל את היתר הכניסה לשטחי מדינת ישראל
אליהו מרידור:  אז מצד אחד, אנחנו נלחמים, משתדלים להילחם, בתופעה, ומצד שני, אנחנו נותנים לה גיבוי הלכה למעשה
אליהו מרידור:  צריכים לשים את זה פשוט על השולחן
אפרת לב ארי: אני אשיב לזה אולי באופן כללי יותר
עאידה תומא סלימאן: כבודו - - - להיאבק בתופעה?
אליהו מרידור: אני אומר, חברתי - - -
עאידה תומא סלימאן: זה לא רק העניין ש - - - מיעוט - - -
אליהו מרידור:  אני אומר ככה, אני לא בא לטאטא שום דבר, ואני מציף - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, כל הכבוד שהעלית את השאלה, להיפך
אליהו מרידור: אז אני בא לשים את זה כמו שזה ואני מבקש שהנציגים הרלוונטיים, יתנו לזה ביטוי
אליהו מרידור:  כי מצד אחד, אנחנו יודעים שמוקמים מנגנונים ויש איזשהו מאמץ למנוע ספסרות, מצד שני, היא מתקיימת בחסות ראייה של המדיניות של המדינה
אליהו מרידור:  אפשר לנסות להכשיר, אפשר לנסות אני לא יודע מה, אבל קודם כל צריכים לקרוא לילד בשמו
אליהו מרידור:  אנחנו אומרים שאנחנו רוצים להיאבק בספסרות, אבל אנחנו כן מאפשרים לה להתקיים באמצעות מי שאנחנו מעוניינים וחפצים ביקרו
חוה אתי עטייה: אפשר להגיד משהו? הקמתם צוות בין-משרדי והוא הגיש המלצות, ועד היום, לא עיגנתם את ההמלצות, לא פרסמתם אותן, אז השאלה - - -
אפרת לב ארי: אני אשמח להתייחס
אפרת לב ארי:  אני אנסה להתייחס לכלל המכלול, למרות שזה עלה אולי על רקע של סייענים, אבל חשוב לי להדגיש שאנחנו כרשות האוכלוסין וההגירה, נלחמים ועושים המון צעדים, חלקם פנימיים שלנו וחלקם בשיתוף עם משרדי הממשלה האחרים, ששותפים פה לשולחן יחד איתנו
אפרת לב ארי:  כדי להיאבק בתופעה הספסרות או הסחר בהיתרים, או העסקה לא ישירה, יש לאותה תופעה פסולה הרבה שמות
אפרת לב ארי:  כולנו מסכימם שהתופעה היא פסולה
אפרת לב ארי:  אני חושבת שזה לא כל כך הוגן לייחס את התופעה הזאת לסייענים
אפרת לב ארי:  באון כללי, זו תופעה שהיא קיימת באופן כללי, והיא לא רק קיימת בענף הבניין למרות שהכותרת של הדיון הזה היא על ענף הבניין
אפרת לב ארי:  זה קיים באופן כללי
אפרת לב ארי:      לגבי העסקה של פלסטינים, אנחנו מודעים לזה ואנחנו נוקטים בכל מיני צעדים משולבים
אפרת לב ארי:  שוב, אני שמה בצד את שאלת הסייענים, אפשר אם רוצים, לנהל עליה דיון - - -
אליהו מרידור: אני מתקומם לנוכח ההגדרה הזאת, ושנאי מתעכב ומעכב את שאר הנוכחים
אליהו מרידור:  אני דורש לדייק בעובדות ובנתונים
אליהו מרידור:  להילחם בסייענים, מבורך
אליהו מרידור:  אני מכיר - - -
אפרת לב ארי: אנחנו לא נלחמים בסייענים, אנחנו נלחמים במעסיקים שמפרים - - -
אליהו מרידור: נלחמים בספסור, בסדר?
אפרת לב ארי: נכון מאוד
אפרת לב ארי:  אני אשמח לפרט גם על הצעדים שלנו - - -
אליהו מרידור: ואני מודע לכך
אליהו מרידור:  הכובע השני, המדינה, כמדיניות, מאפשרת למציאות הזאת להתקיים באמצעות אותם סייענים שרוצים לתגמל אותם
אליהו מרידור:  אני מבקש לדעת, א' אם לא נבחנות דרכים אחרות ונוספות לתגמול אותם סייענים, ולקצר את הליכי קליטת העובדים וצמצום הספסרות, ו-ב', לדעת מה אחוז אותן התקשרויות באמצעות הסייענים
אליהו מרידור:  ועוד שאלה שלישית, בכמה זה מייקר את אותו אישור, שמקבל אותו זכאי, לצאת ולעבוד במדינת ישראל?
אפרת לב ארי: אם הדיון היה מוגדר היום כדיון על סייענים, אני חושבת שהיינו צריכים לנהל אותו ביחד עם גורמי הבטחון הרלוונטיים
אפרת לב ארי:  שירות הבטחון הכללי, דיון סגור, כספות בחוץ שבהן מפקידים טלפונים
אפרת לב ארי:  אני לא חושבת שהפורמט הזה מתאים - - -
אליהו מרידור: אוקיי, אז אני מקבל את גישתך
אפרת לב ארי: אשמח להשיב על ספסרות באופן כללי - - -
אליהו מרידור: אני מזמין את גבירתי, מנהלת הוועדה, לקבוע דיון ייעודי בפורום המתאים ובתנאים הנאותים, כדי שנוכל לנהל על כך דיון עומק
אפרת לב ארי: כעת, אשמח להתייחס בכלל לכל הנושא ותחילה להשיב לשאלתה של חברת הכנסת - - -
עאידה תומא סלימאן: אני יכולה להיכנס לדיון הזה?
אליהו מרידור: קודם כל, את יכולה ומוזמנת בברכה
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת, כי אני לא יודעת איך זה מתנהל בדרך כלל בדיונים - - -
אליהו מרידור: אז קודם כל אני שמח בנוכחות שלך
אליהו מרידור:  את שואלת שאלה לגבי דיון עתידי, אנחנו נשוחח על כך
ניר עזוז: אוקיי, אני רק אסיים ואגיד שפרט לתחום האכיפה בתחום הספסרות, אנחנו עושים המון מאמצים ומנסים להסדיר תהליכים, כדי לסגור כל מיני פרצות ולהקשות על התהליך של הספסרות כדי להצליח למצות את הזכויות של העובדים ככל שניתן
ניר עזוז:  עד כאן
אליהו מרידור: אוקיי, אני מודה לך
אליהו מרידור: כן
עאידה תומא סלימאן: עד כמה שזכור לי, היה דיון בקדנציה הקודמת, בוועדת ביקרות המדינה, על כל ההתנהלות בעניין הזה, ובזמנו הודעתם שאתם הולכים לשווק את כל העניין של ההיתרים דרך האינטרנט, וכדי לחסל את התופעה של הספסרות, שהיא לא רק קשורה לסייענים, כמובן כנראה שהסייענים הם בעדיפות יותר גבוהה לאפשרות לספסור בעובדים הפלסטינים, ככה זה נשמע, אבל יש גם אחרים שמספסרים
עאידה תומא סלימאן:  כפי שידוע לכם, הספסרות קיימת, לצער הרב, גם בשני צידי הקו הירוק
אליהו מרידור: הם אמרו את זה בעצמם, שהם מכירים במציאות הזאת והם נאבקים בה, הם הציפו את זה בעצמם
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שאתם נאבקים בה
עאידה תומא סלימאן:  השאלה היא, דובר על חיסול התופעה של הספסרות, צריך שהעובדים עצמם יוכלו לגשת דרך האינטרנט, עדיין עובדים על זה?
אליהו מרידור: אז אני מעדכן אותך, למרות שעדיין לא נגעו בזה, אני מעדכן אותך בזה - - -
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, אני לא חברה בוועדה, אני פשוט משתאה על העובדה שאני שמעתי את הנושא הזה לפני שנתיים, ועדין עובדים על זה
עאידה תומא סלימאן:  זה בדיוק כמו ההמלצות ב-2016, ועדיין הממשלה לא חתמה על זה
עאידה תומא סלימאן:  זאת השאלה שלי
עאידה תומא סלימאן:  השאלה שלי היא האם יש לו"ז קבוע? האם הם נותנים לנו ממדים של איפה הם עובדים, איפה הם עומדים בבניית המהלך הזה, שריבונו של עולם, מדינת ישראל, מדינת הסייבר, לא מצליחה לבנות אותו? מה - - -
אליהו מרידור: אז אני מעדכן אותך בנתון בינתיים, למרות שהם לא נגעו בזה
אליהו מרידור:  מדינת ישראל הקימה, המדינה ייסדה אפליקציה, שנקראת "אלמונסק", עדיין לא הוטמעה באופן מיטבי
אליהו מרידור:  העובדים, או המשתמשים בפוטנציאל, נתקלים בקשיי הפעלה
אליהו מרידור:  אני מניח שיגעו בזה, בבקשה
ניר עזוז: אני אתייחס, ברשותך
ניר עזוז:  קודם כל, יש מערכת תעסוקה שאנחנו הקמנו בתוך האפליקציה של "אלמונסק" שמטרתה לסייע בחיבור בין פועלים לבין מעסיקים, ולייצר את החיבור הישיר וככה לנסות וליתר את הצורך בספסרות
ניר עזוז:  אנחנו מעריכים שגם כשהמערכת תעבוד בצורה מלאה, ותכף אני אגע באיפה היא נמצא מבחינת הפיתוחים שלה ומה קרה לה, גם כשתהיה מערכת כזאת באוויר שעובדת בצורה מלאה, זה עדיין לא ימנע לחלוטין את הסיפור של ספסרות
ניר עזוז:  כמו שאמרנו, אנחנו סוגרים חור אחד ונפתח חור אחד
ניר עזוז:  זה לא מה שייתן מענה הרמטי לטיפול בספסרות
ניר עזוז:      בנוגע למערכת עצמה, המערכת פעלה בשנת 2022 באופן מלא, ולאחר מכן, לאור צורך בשדרוג מרכיבי האבטחה של המערכת, כי אנחנו נתונים לדי הרבה פריצות וניסיונות פריצה ופעולות של אנשים שרוצים לנצל את המערכת הזאת בדיוק לאותן תופעות שליליות שאתם מתארים פה, אז אנחנו הורדנו את המערכת לטובת שדרוג מרכיבי האבטחה
ניר עזוז:  היא צפויה לעלות מחדש בשנת 2023, לשימוש מלא
אליהו מרידור: אוקיי, אני מודה לך על ההתייחסות
אליהו מרידור:  במהלך 2023, אנחנו כבר קרובים לחצי, כמה "מהלך" עוד יכול להיות
עאידה תומא סלימאן: תשמע, אני הייתי פה גם לפני שלוש שנים, אמרתם לי שלא הייתי פה כשהציגו, אני הייתי פה גם בקדנציה הקודמת ושמעתי את אותה הצגה , אז ה"מהלך" אצלי הוא מאוד
ניר עזוז: בתחילת השנה, כשהמערכת עלתה לאוויר, נרשמו מעל 20,000 פועלים, וראינו הצלחה טובה של המערכת
ניר עזוז:  שוב פעם, לאורך - - -
עאידה תומא סלימאן: כמה אישורים הנופקו? 20,000?
ניר עזוז: כן
ניר עזוז:  ושוב פעם, אנחנו עכשיו בתהליכי שדרוג של המערכת
אליהו מרידור: 100 אחוזי אישור? הרי כל מי שמציג את מועמדותו, אין 100 אחוזי הסכמה של מערכות הביטחון, אז יש לנו נתון? זה בסדר, אגב, שאין לכם נתון ואתם תחזרו אליי עם נתון
ניר עזוז: אנחנו נחזור אליכם
אליהו מרידור: אני אומר לך שלגישתי, אם אמורים לספק לנו פתרון עד מאי, אבל הוא יהיה פתרון לא טוב, שלא באמת ניתן לחיות אתו בצורה מיטבית, אז אני אעדיף שזה יהיה אוקטובר ושנהנה באמת מהפתרון הזה ושמערכות יבצעו את ההרצה ככה שזה יגיע לזכאים ולפוטנציאלים באופן מוצלח יותר
אליהו מרידור:  לפני שאנחנו עוברים לגברת מיכל ארן, נציגת משרד הבינוי, שנמצאת בזום, אני מבקש לשאול אותך עוד שאלה אחת
אליהו מרידור:  האם אתם מקיימים אכיפה על מעסיקים, בתוך שטחי יהודה ושמרון? כי נגיד מחוץ לשטחי יהודה שומרון, אלה גבולות המדינה, אז לא בשטח שלכם
ניר עזוז: את רוצה לענות?
אליהו מרידור: לא, זה קשור אליך
ניר עזוז: יש כאן את קמ"ד תעסוקה
אליהו מרידור: מעולה, מעולה
אליהו מרידור:  יש לנו מקום
אליהו מרידור:  אתם מוזמנים להצטרף בחפץ לב
מיכל רוזין: צהרים טובים, שמי מיכל רובין, אני קמ"ד תעסוקה במנהל האזרחי
מיכל רוזין:  ביקורת ואכיפה בשטחי C , בהתיישבות, אנחנו מבצעים
מיכל רוזין:  קודם כל, אני רוצה לציין שליחידת תעסוקה אין יחידת פיקוח, בסדר? לא הוסמכנו לעשות אכיפה
מיכל רוזין:  מה שאנחנו עושים זה שאנחנו פשוט מגיעים לאותו מעסיק או לאותו מפעל ובודקים אם יש נוכחות של כל העובדים שהנפקנו להם רישיונות עבודה, ובודקים אם הם משלמים להם שכר מינימום ולא מעבר
מיכל רוזין:  לגבי ביקורות של בטיחות, זה לא בסמכותנו
אליהו מרידור: משרד הביטחון לא בנוי לאכוף ולא מוסמך לאכוף את כל הנושאים הנדרשים בתוך גבולות המדינה
אליהו מרידור:  זאת אומרת, שמהרגע שאותו עובד עבר את הגדר לשטחי מדינת ישראל, החוקים שחלים על אותו עובד, בכפוף למה שקורה בתוך מדינת ישראל, וחלים בתוך מדינת ישראל, ולשם כך יש את נציגי משרד העבודה והרווחה ורשות האוכלוסין והמשטרה הכחולה או משמר הגבול וכן הלאה
אליהו מרידור:  המציאות שונה כשאנחנו מדברים על שטחי C, כי זה כבר מעבר לקו הירוק, וזה שטח צבאי, זה נמצא בתוך הטריטוריה של משרד הביטחון
אליהו מרידור:  אז אני שואל, אם יש לכם איזשהן פעולות אכיפה או סמכויות אכיפה, כדי שתוכלו לבקר
אליהו מרידור:  כי אז זה נופל בין הכיסאות
מיכל רוזין: אז יש לנו סמכויות לעשות שימוע למעסיק שמפר את תנאי ההיתר, אבל מעבר לזה, אין לנו סמכויות, לא לביקורות של בטיחות כמו שאמרתי, שזה בסמכות משרד העבודה
מיכל רוזין:  אותו מעסיק שמפר את תנאי ההיתר, אנחנו פשוט מזמנים אותו לשימוע ואם צריך, גם מבטלים לו את ההיתר - - -
אליהו מרידור: לפני ההפרה, מעסיק אמור לבצע הכשרה מקצועית לעובד, למה לא?
מיכל רוזין: כי זה לא סמכות שלנו
אליהו מרידור: אה, חשבתי שאת אומרת שמעסיק לא אמור - - -
חוה אתי עטייה: לזרוע העבודה היא מתכוונת
אליהו מרידור:  רגע
אליהו מרידור:  זרוע העבודה, ואת מאוד בקיאה בזה, זו זרוע שמטפלת בתוך גבולות מדינת ישראל, שהם לא C, אוקיי, אני לא נכנס עכשיו לפוליטיקה על מה שלנו ומה לא שלנו
אליהו מרידור:  כל מה שקורה בתוך שטחי C, זה איזושהי מציאות אפורה שדברים נופלים בין הכיסאות
אליהו מרידור:  אז אני שואל, האם אתם מציפים את המציאות הזאת? מה מונע מכם להקים את אותם גופים שאמורים לפקח גם על הכשרה, גם על יישום, גם עם כל נושא האכיפה, בדיוק כפי שהם מקוימים ונאכפים בתוך גבולות מדינת ישראל, בתוך שטחי 1948, בוא נגדיר אותם ככה
מיכל רוזין: אז אני יודעת שדיברו על זה בעבר - - -
אליהו מרידור: מי זה "דיברו"?
מיכל רוזין: יושבת ראש הוועדה הקודמת
מיכל רוזין:  ב-13 בספטמבר היה פרוטוקול והיא הציפה את הנושא
אליהו מרידור: אוקיי, ומי היה אמור לספק לנו את התשובות על כך?
מיכל רוזין: יש על זה סיכום מ-2018
מיכל רוזין:  קודם כל אציין שאני די חדשה בתפקיד, אני סך הכול חודש ב - - -
אליהו מרידור: אה, לא נראה ככה
מיכל רוזין: אני סה"כ חודש קמ"ד תעסוקה
מיכל רוזין:  נכון, אני 30 שנים ביחידה, אבל חודש ב - - -
אליהו מרידור: מגלה בקיאות בפרק זמן קצר
מיכל רוזין: כן, אבל עוד סעיף קטן
מיכל רוזין:  אני זוכרת שדובר, הנושא הזה עלה כמה וכמה פעמים, והסיבה, יכול להיות שזרוע העבודה אם הם פה, הבנתי שהם טענו שאין להם תקנים ליישם את - - -
אליהו מרידור: תעצרו, תעצרו, תעצרו
אליהו מרידור:  שאלה ראשונה לפרוטוקול, גבירתי המנהלת, האם זה בסמכות זרוע העבודה? שאלה שנייה - - -
קריאה: משרד העבודה
אליהו מרידור:  משרד העבודה - - -
קריאה: זה מנהל הבטיחות
אליהו מרידור: אגב זו דוגמא
אליהו מרידור:  אני מדבר על כללי האכיפה, כפי שנאכפים בתל אביב, בסדר? אני עושה את זה פשוט
אליהו מרידור:  השאלה השנייה, על מי הוטלה המשימה ומי התחייב באותו דיון שאת מדברת עליו, ואת מכירה את הפרוטוקול שלו, אני מבקש לדעת א', מה בוצע עד כאן? ומאז, מה שלא בוצע, למה לא בוצע? ואיך אתם מתכוונים לבצע אותו? הנה יש לנו כאן שאלות ואם נצטרך לקיים על זה דיון נוסף, אנחנו נקיים, בסדר? יש לנו עוד קדנציה ארוכה, בעזרת השם, לפחות עוד ארבע וחצי שנים
אליהו מרידור:  אז אני עובר לנציגת משרד הבינוי, בזום? גברת מיכל ארן, שלום
מיכאל אורן: שלום, תודה רבה על הדיון החשוב הזה
מיכאל אורן:  קודם כל, אני מצטערת שבגלל בלת"מ רפואי, אני בזום, אני כבר הייתי ממש בדרכי לכנסת
מיכאל אורן:  אז אני מתנצלת על הפורמט
אליהו מרידור: רפואה שלמה קודם כל
מיכאל אורן: תודה רבה
מיכאל אורן:  אני הייתי בנסיעה, עצרתי בצד כדי לענות בצורה מסודרת ומכובדת לוועדה
מיכאל אורן:  אז ככה, אני אפתח בשאלה הראשונה, לשאלה של מה בעצם תפקיד משרד הבינוי והשיכון
מיכאל אורן:  אני אגיד שמשרד הבינוי והשיכון, בכל נושא העסקת עובדים זרים או עובדים פלסטינים, אין לו סמכויות או יכולות פיקוח מהסוג הזה או אחר
מיכאל אורן:  אנחנו רואים בעצמו כשחקן שבא ונותן את צרכי המשק, את הצורך בכוח עבודה, את ההיכרות עם השוק, עם הצרכים פה בישראל
מיכאל אורן:  ומה בעצם יכול לתת את המענה המיטבי, אנחנו הרבה פעמים בהתייעצות, כדי לקבל גם אנחנו את ה"אינפוטים" מהשטח, עם "התאחדות בוני הארץ", הרבה מהצוותים שעלו כאן, והשיחות וההיבטים שצפו, אלה דברים שאנחנו שותפים ומעורבים בהם
מיכאל אורן:       אנחנו ובאמת רואים את עצמנו כמנוע בזירה הזאת, שמעוניין לראות תהליך סדור וטוב, שיש בו גם כוח עובדה משמעותי לענף
מיכאל אורן:  כי כידוע, יש לנו צרכי בנייה משמעותיים, אם זה צורך בהגדרת ההיצע
מיכאל אורן:  אחד המרכיבים המרכזיים בזירה הזאת זה כוח עבודה
מיכאל אורן:  אז זה שנייה לענות על הצורך
מיכאל אורן:  גם שאלתם אותי, כפעולה מקדימה לוועדה הזאת, אם אנחנו יודעים לזהות מה סדר הגודל של כוח העבודה שאנחנו זקוקים לו היום, אז אני רגע אגיד שאנחנו פועלים בכמה אפיקים של עובדים זרים בתוך הענף
מיכאל אורן:  יש גם את חברות הביצוע אצלנו במשרד, יש עבודות עם סין, במסגרת מודל התאגידים, יש לנו עוד מדינות, וכמובן יש את מודל ההעסקה
מיכאל אורן:       בתוך הדבר זה, אנחנו מגדירים מכסה שנדרשת
מיכאל אורן:  אז נכון להיום, לאור המכסה הנדרשת בכוח עובד בענף, מדובר בכ-25,000 עובדים נדרשים כתוספת, על מנת לעמוד בדרישות הבנייה שהולכות ועולות