GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טטיאנה (טניה) מזרסקי: תוך חודש המספר הכפיל את עצמו.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: נמצאים כאן גם חברים, גם קרובי משפחה, גם דור רביעי.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: למשל ההורים הם דור שלישי וזכאים לפי חוק השבות, והילדים שהגיעו איתם לא זכאים.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה נעשה איתם?
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה תהליך הסדרת הסטטוס שלהם?
טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריך לחשוב איך לתת להם מענה ופתרון בהקדם האפשרי.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מדובר גם בילדים וגם באנשים נזקקים.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריך לחשוב על מצבם של בני זוג שהגיעו יחד עם זכאי חוק השבות, הם לא זכאים לביטוחים, כסף או סל קליטה, שום תמיכה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מדובר למשל על משפחות שהיו שנים יחד בנישואים אזרחיים ולא היו רשומים כזוג נשוי, אבל הם הגיעו עם בני זוג.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: בכל העולם לא דורשים רישום של נישואין לפי דת או לפי החוק, מנהלים חיים משותפים.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: הגיעו אנשים שלא זכאים לכלום.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריך לחשוב מה לעשות איתם כדי לתת להם אשרה ואפשרות לעבוד כאן ולהתפרנס.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה יכול לתמוך באנשים ולא לתת להם להיכנס מתחת לקו העוני.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מתן אשרות עבודה זה פתרון אידאלי גם לדור רביעי וגם לבני ובנות זוג.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו כמדינה צריכים לעזור להם להסדיר את הסטטוס.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: יכול להיות שצריך לשבת עם משרד הפנים ורשות ההגירה ולחשוב על סטטוס מיוחד, יכול להיות שצריך להוסיף עוד סעיף.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריך לחשוב יחד עם ועדת החוקה ולתת פתרון אפשרי.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה להזכיר שאזרחים ישראליים שהזמינו את החברים והקרובים שלהם מאוקראינה, הם בעצמם עולים חדשים.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: נכון שהם הזמינו אותם ופתחו את הבית שלהם, הם מארחים אותם כבר שלושה חודשים, אבל הם גם אנשים שרובם מעוטי יכולת כלכלית.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו צריכים לקחת את זה בחשבון.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה על העבודה והמאמצים של משרד הרווחה ושלך שיושבת ראש הוועדה המיוחדת לענייני עובדים זרים, על הפעילות והתמיכה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה מקרב הלב.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע את משרדי הממשלה.
אבתיסאם מראענה: אני מבינה שמשרד הבריאות צריך ללכת בעוד חצי שעה, אז אני אשמח לתת לדוקטור הדר אלעד.
הדר אלעד: הטיפול הרפואי לאנשים שמגיעים מאוקראינה מתבצע על ידי משרד הרווחה דרך רשת טרם.
הדר אלעד: אם יש פה מישהו ממשרד הרווחה שרוצה להתייחס לנושא הזה, עדיף שהוא יתייחס.
הדר אלעד: ראיתי מה סל השירותים שניתן, הוא מכובד מאוד.
הדר אלעד: הנושא של עובדים, בהנחה שהם התחילו לעבוד לפי - - -
אבתיסאם מראענה: יתחילו לעבוד.
הדר אלעד: ויהיו כפופים לחוק עובדים זרים, אז הם יהיו זכאים לביטוח מתוקף החוק הזה.
אבתיסאם מראענה: אדוני, מתי אתם במשרד הבריאות קיבלתם את הידיעה שהם הולכים לעבוד?
הדר אלעד: את אמרת כרגע.
אבתיסאם מראענה: שמעת את זה פה?
הדר אלעד: כן.
הדר אלעד: בהנחה שזה יקרה והם עובדים לפי חוק עובדים זרים, החוק מחייב את המעביד לעשות להם ביטוח רפואי יותר רחב ממה שהם מקבלים בטרם.
הדר אלעד: הנושא הזה מאוד יקדם את האינטרס הרפואי של כל מי שישתלב במערך העבודה.
נעה בן שבת: אולי צריך לשאול את משרד הפנים איזו אשרה הולכים לתת להם, האם זו אשרה של עבודה כעובדים זרים או אשרה אחרת.
אבתיסאם מראענה: תכף אנחנו נעבור לרשות האוכלוסין.
נעה בן שבת: ראיתי הודעה לאי אכיפה, אולי צריך להבהיר את הדברים האלה.
נעה בן שבת: אתה אומר שמשרד הרווחה אחראי לתת להם את הטיפול הרפואי?
נעה בן שבת: מה המסגרת של הדבר הזה?
נעה בן שבת: זה מכוח החלטת ממשלה?
נפתלי יעבץ: אני ארחיב על זה בהמשך.
אבתיסאם מראענה: מי אתה?
נפתלי יעבץ: אני ממשרד הרווחה.
נעה בן שבת: איך משרד הבריאות נשאר מחוץ לתחום הרפואי?
הדר אלעד: זו הייתה החלטה שהתקבלה בדרגים גבוהים מעלינו, זה מה שסוכם בדרגי הממשלה.
הדר אלעד: סוכם שמי שיהיה אחראי וגם ההתקשרות החוזית של הגורם שמספק את השירותים היא לא שלנו, אבל אנחנו ראינו אותה.
הדר אלעד: אני מכיר את ההסכם ואני יודע מה הוא כולל, הוא כולל הרבה.
הדר אלעד: הוא לא כולל הכל, הוא לא כולל את כל חוק ביטוח בריאות ממלכתי, אבל הוא כולל הרבה ונותן מענים גם למצבים חריפים וכרוניים, מגוון גדול של תרופות ובדיקות.
הדר אלעד: אני מציע שמשרד הרווחה יוסיף כי הם בקיאים יותר ממני.
אבתיסאם מראענה: אדוני ממשרד הרווחה, תציג את עצמך בבקשה.
נפתלי יעבץ: נפתלי יעבץ, עובד סוציאלי, ראש מנהלת צו השעה לסיוע לנמלטי המלחמה מאוקראינה.
נפתלי יעבץ: ברשותך אני אעשה סקירה קלה של תמונת המצב בזווית שלנו.
נפתלי יעבץ: אני אתחיל מזה שראש הממשלה הטיל על שר הרווחה השר מאיר כהן לתכלל את כלל עבודת הממשלה בנוגע לנמלטי המלחמה מאוקראינה, ככה שאנחנו עובדים בממשקים שותפים עם כל משרדי הממשלה הרלוונטיים ונותנים את המענה.
נפתלי יעבץ: גם המכרז המדובר נכתב בהיוועצות שוטפת של רופאת משרד הרווחה אל מול גורמים במשרד הבריאות, ככה שזה לא שמשרד הבריאות מחוץ לתמונה.
נפתלי יעבץ: הם איתנו בלופ, פשוט משרד הרווחה מוביל את זה.
אבתיסאם מראענה: מתכלל את הכל.
נפתלי יעבץ: אוכלוסיית היעד שלנו היא נמלטי מלחמה מאוקראינה שאינם זכאי חוק השבות ואינם עולים חדשים.
נפתלי יעבץ: הם נמצאים במסגרת משרד הקליטה.
נפתלי יעבץ: אני אומר פילוחים של נתונים שנעשו היום בבוקר.
נפתלי יעבץ: אנחנו מדברים על 14,799 נמלטי מלחמה שנמצאים בארץ, מתוכם מוכרים לנו 7,038.
אבתיסאם מראענה: הנתון הזה של כמעט 15,000, זה לא מה שקיבלתי.
נפתלי יעבץ: הנתון שאת קיבלת מתייחס גם לעולים החדשים ולזכאי חוק השבות, אני מדבר על נמלטי המלחמה שאינם זכאי חוק השבות ואינם עולים חדשים.
נפתלי יעבץ: כמובן כל החלק של זכאי חוק השבות נמצא אצל משרד הקליטה.
נפתלי יעבץ: מתוך אותם 15,000 כמחצית מוכרים לנו.
נפתלי יעבץ: הפנייה אלינו צריכה להיות אקטיבית, אנחנו לא יודעים פרטים של אדם שלא פונה אלינו.
נפתלי יעבץ: אני כן אגיד שכל מי שרוצה לפנות אלינו כדי לקבל סיוע מוזמן.
נפתלי יעבץ: אנחנו מפעילים בשיתוף עם הג'וינט, עם מד"א, המועצה הישראלית להתנדבות ועוד כ-150 ארגוני חברה אזרחית את המוקד הארצי למתן סיוע ברמה של פריסה ארצית.
נפתלי יעבץ: נכון להיום בבוקר חילקנו ל-4,644 אנשים שוברי מזון בגובה 700 שקלים לנפש.
נפתלי יעבץ: עוד 708 אנשים כבר קיבלו שובר מזון, ביצענו להם הטענה שנייה.
נפתלי יעבץ: הסכום הזה הוא סכום לחודש אחד.
נפתלי יעבץ: ככל שהזמן יתקדם אנחנו נמשיך לעשות הטענות נוספות לאנשים נוספים.
נפתלי יעבץ: במקרים חריגים ומקרי חירום אנחנו משבצים אנשים בדיור חלופי.
נפתלי יעבץ: על פי רוב הם אמורים להיות אצל המשפחה המארחת, אבל יש מצבים כאלה ואחרים שמאתגרים ולא מאפשרים להישאר אצל המשפחה המארחת.
נפתלי יעבץ: עד להיום בבוקר שיבצנו 110 נפשות בחמישה מקומות אירוח שפרוסים ברחבי הארץ.
אבתיסאם מראענה: הסיפור הזה של היעדר הדיור שלהם וההתערבות של צו השעה ומשרד הרווחה בסוגייה הזאת כדי למצוא להם מקום חלופי, המצוקה הזאת של הדיור נובעת ממה?
אבתיסאם מראענה: מזה שהם לא עובדים ולא עבדו.
נפתלי יעבץ: נכון, אבל בעצם נמלטי המלחמה שמגיעים לארץ מציגים משפחה מאחרת ונמצאים אצל אותה משפחה.
נפתלי יעבץ: יחד עם זאת, יש מצבים מאוד מאתגרים שנוצרים.
נפתלי יעבץ: בקשרים בין המשפחה המארחת ל- - -
אבתיסאם מראענה: שזה נהיה נטל כבד?
טטיאנה (טניה) מזרסקי: שהאירוח מתמשך יותר ממה שהיה צפוי.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מי שהזמין הזמין אולי לשבועיים שלושה, אבל זה מתארך כבר כמעט שלושה חודשים.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה מאוד קשה.
נפתלי יעבץ: אני מאמין שהבשורה שניתנה כאן היום תאפשר לאנשים לעבוד יותר ולהישאר במקומות האירוח שלהם.
נפתלי יעבץ: הרצון הוא להשאיר את האנשים באותם בתים ולא להתחיל להוציא למקומות אירוח חיצוניים.
נפתלי יעבץ: היכולת הכלכלית שלהם להתפרנס תאפשר לנו לאזן את זה.
אבתיסאם מראענה: אני יכולה לשאול שאלה קצרה?
נפתלי יעבץ: בוודאי.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע מה זה אומר מבחינת רשות האוכלוסין במשרד הפנים, כל הסוגייה של מתן אשרות עבודה.
אבתיסאם מראענה: מתי זה נכנס?
אבתיסאם מראענה: אני יכולה לעצור אותך ולחזור אליך אחר כך?
אבתיסאם מראענה: אדוני ממשרד הבריאות, אתה רוצה ללכת?
הדר אלעד: אני אשמח.
אבתיסאם מראענה: מנהלת אגף אשרות ומעמד ברשות האוכלוסין, רונית אליאן.
רונית אליאן: צהריים טובים.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מקבלות ידיעה מאוד משמחת.
אבתיסאם מראענה: תסבירי לנו בבקשה מה זה אומר, איך החיים שלנו ושלהם ישתנו מחר?
משה שויגר: חברת הכנסת, אני אציג.
משה שויגר: אני ראש מטה מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה, משה שויגר.
אבתיסאם מראענה: אתה לא מופיע אצלי, בגלל זה לא פניתי אליך.
אבתיסאם מראענה: תחזור בבקשה על השם והתפקיד.
משה שויגר: משה שויגר, אני ראש מטה מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה.
משה שויגר: יש לנו שלוש קבוצות מרכזיות בנושא של מתן אישור עבודה.
משה שויגר: הקבוצה הראשונה היא קבוצה ששהו פה לפני המלחמה בצורה לא חוקית.
אבתיסאם מראענה: היא לא חוקית אבל אי אפשר להרחיק אותם, זה הסטטוס שלהם.
משה שויגר: כן, אנחנו לא מרחיקים אותם.
אבתיסאם מראענה: אבל מה הסטטוס שלהם?
אבתיסאם מראענה: אי אפשר להרחיק אותם אבל הם?
משה שויגר: אני עוד רגע אגע בזה.
משה שויגר: הקבוצה השנייה היא קבוצה של אלה ששהו כאן בצורה חוקית לפני תחילת המלחמה.
משה שויגר: הקבוצה השלישית הם אלה שנכנסו לכאן אחרי פרוץ המלחמה, אחרי ה-24.02.2022.
משה שויגר: מה שהשרה הודיעה היום זה - - -
אבתיסאם מראענה: אתם נערכתם לזה במשרד?
אבתיסאם מראענה: זו ידיעה שהתקבלה היום בבוקר ופתאום זה משנה סדרי עולם?
משה שויגר: ברור, אנחנו נערכנו לזה.
משה שויגר: אני אסביר גם מה אנחנו עושים.
משה שויגר: כל מי שהיה פה באישור לפני תחילת המלחמה ומי שנכנס לכאן אחרי תחילת המלחמה תוארך לו אוטומטית אשרת השהייה עד ה-30.06.2022.
משה שויגר: מעבר לזה, עד ה-30.06.
משה שויגר: 2022 - - -
אבתיסאם מראענה: רגע, מוארכת לו אשרת התייר?
משה שויגר: אשרת התייר, כן.
אבתיסאם מראענה: עד ה-30.06?
משה שויגר: כן.
אבתיסאם מראענה: זה מזכיר לי תקופת התארגנות אז אני קצת מתבלבלת.
אבתיסאם מראענה: למה 30.06?
משה שויגר: כרגע זה יהיה עד ה-30.06. והשרה תבחן כל תקופה את הנושא מחדש.
אבתיסאם מראענה: זה בעצם עוד חודש.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: ואין צורך להגיש בקשה?
משה שויגר: לא צריך להגיש בקשה, זה מוארך אוטומטית.
משה שויגר: אנחנו עובדים עכשיו על זה שכל אזרח אוקראינה שהיה פה באישור - - -
טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם יודעים שזה קורה באופן אוטומטי?
משה שויגר: זה חלק מההודעה של השרה.
משה שויגר: מי שהיה פה לפני תקופת המלחמה בצורה לא חוקית, תהיה אי אכיפה נגדו והוא יישאר כאן בארץ.
משה שויגר: תהיה אי אכיפה בכל נושא העבודה.
משה שויגר: זה לגבי - - -
אבתיסאם מראענה: כלומר הזכויות שלהם, ניצול עבודה, אנחנו בעצם אומרים להם להיות פה - - כמה הם, 20,000?
משה שויגר: סביב 15,000.
אבתיסאם מראענה: 15,000 אנשים שאנחנו אומרים להם שלא נאכוף, לא נגרש ולא נעשה עם זה שום דבר, תעבדו לא חוקית, ינצלו אתכם, אנחנו מרימים ידיים.
אבתיסאם מראענה: לא רוצים להסדיר את המעמד שלהם בתור מדיניות.
משה שויגר: כן, כרגע לא מסדירים.
משה שויגר: כי הם הגיעו לפה בצורה לא חוקית לפני תחילת המלחמה.
אבתיסאם מראענה: מה הבעיה לתת?
אבתיסאם מראענה: בכל מקרה אתה לא אוכף, אנשים נמצאים ועובדים פה.
אבתיסאם מראענה: למה לא לתת להם אשרת עבודה?
משה שויגר: אשרת עבודה ב1 אנחנו לא נותנים לאף אחד.
משה שויגר: אנחנו עושים אי אכיפה ואז כל מי שירצה לעבוד, אזרח אוקראיני עם ב2 או שהגיע לכאן עם כל אשרה אחרת, מוארכת לו אוטומטית האשרה והוא יוכל לעבוד כאן.
משה שויגר: אנחנו לא אוכפים נגד מעסיקים ונגד העובדים עצמם.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אבל למה לא לתת להם אפשרות חוקית על מנת שיהיה להם ביטוח והם ירוויחו?
משה שויגר: מבחינת ענייני הביטוח, גם על זה אנחנו עובדים ומסדירים את זה.
משה שויגר: זה גם יהיה מסודר כמו כל עובד זר שנמצא פה בארץ.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להבין כי אני כבר מבולבלת.
אבתיסאם מראענה: אתה בעצם אומר שמאריכים את אשרת התייר אוטומטית עד ה-30 ליוני, ובעצם אשרת התייר הזאת אומרת שהם יהיו פה, אין אשרת עבודה חוקית - - -
משה שויגר: אתם יכולים לעבוד, תקבלו את הזכויות מבחינת הביטוח, אבל ב1 אנחנו לא נותנים.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: כפליטים של משרד הרווחה התכוונת?
משה שויגר: לא, באשרה של תייר אבל יכולים לעבוד.
נעה בן שבת: כלומר לא תאכפו על עבודה.
נעה בן שבת: אתה אומר שהם יקבלו את הזכויות והביטוח מתוקף היותם עובדים זרים.
משה שויגר: בדיוק.
קריאה: הם בעצם לא ישלמו מיסים למדינה?
אבתיסאם מראענה: רגע, הוא לא מרואיין עכשיו אצל כולם.
אבתיסאם מראענה: אני יודעת שזה דיון סוער, אבל אנחנו ניתן כבוד לכולם שיסיימו.
אבתיסאם מראענה: כן, נעמי, אני מכירה אותך, מה שלומך?
נעמי דניאל: שלום, אני נעמי דניאל, מנהלת תחום קשרי ממשל במנהל עובדים זרים.
נעמי דניאל: חשוב להדגיש כמו שמשה אמר, הם יהיו כמו יתר העובדים, הם לא יקבלו פחות משכר המינימום והמעסיקים יחויבו לעשות להם ביטוח רפואי.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: עם אשרת תייר, לא אשרת עובד זר.
נעמי דניאל: נכון.
נעמי דניאל: מתוקף היותם עובדים ללא אכיפה, לא תהיה אכיפה נגדם אבל הם יהיו כמו יתר העובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: איך אתם תיידעו אותם שמחר אתם יכולים ללכת לבית מלון ולהתחיל לעבוד?
אבתיסאם מראענה: יש להם אשרה לחודש.
אבתיסאם מראענה: לכו תוך חודש, בחודש הזה תעבדו, לא ברור מה יהיה.
אבתיסאם מראענה: את יכולה להסביר לי איזה מקום עבודה יקבל אותם?
נעמי דניאל: המדיניות שנקבעה היא זמנית והיא תיבחן.
נעמי דניאל: במידה והשרה תשקול הארכה, זה יהיה ב-30.06.
נעמי דניאל: עד אז הם יהיו כמו יתר העובדים הזרים.
נעמי דניאל: ככל שהם יבחרו לעבוד, הם יהיו כמו - - -
אבתיסאם מראענה: במה הם יעבדו?
אבתיסאם מראענה: יש הגבלה לגבי הענפים?
משה שויגר: אין הגבלה.
אבתיסאם מראענה: הם יכולים לעבוד במה שהם רוצים?
נעמי דניאל: כן.
אבתיסאם מראענה: אדוני, אתה רוצה להמשיך?
נעה בן שבת: מה לגבי הקבוצה השלישית, אותה קבוצה ששהתה בארץ - - -
אבתיסאם מראענה: זה אותו סטטוס.
משה שויגר: תהיה אי אכיפה לגביהם.
נעה בן שבת: תהיה אי אכיפה לגביהם?
נעה בן שבת: ההודעה בכתב לא הייתה ברורה.
משה שויגר: תהיה אי אכיפה גם לגביהם.
אבתיסאם מראענה: מה אתה בעצם אומר?
אבתיסאם מראענה: תספר לי את הידיעה על מנת שאני אבין אותה.
משה שויגר: הם יכולים להתחיל לעבוד, הם מקבלים את ה- - -
אבתיסאם מראענה: כולם באופן גורף, לפני המלחמה ואחרי המלחמה.
משה שויגר: האשרה תהיה אשרה של ב2 למי שהיה פה חוקית לפני המלחמה ונכנס לפה במהלך המלחמה.
משה שויגר: מי שלא היה פה בצורה חוקית לפני המלחמה הוא באי הרחקה.
משה שויגר: אנחנו לא נרחיק אותו והוא יכול לעבוד בינתיים.
אבתיסאם מראענה: בעצם באופן גורף הפליטים אזרחי אוקראינה שהגיעו לפני המלחמה ואחריה יכולים עכשיו לעבוד בכל עבודה שהם רוצים, אין אכיפה ולא מגרשים אף אחד עד להודעה חודשה ב-30.06.
משה שויגר: שם השרה תחליט מה עושים.
אבתיסאם מראענה: ה-30.06 יהיה תקף גם לגבי אזרחי אוקראינה שהיו לפני המלחמה?
אבתיסאם מראענה: זה גורף לכל אזרח אוקראיני שנמצא בישראל?
משה שויגר: אני מאמין שאנחנו נקבל החלטה גם לגביהם ב-30.06.
משה שויגר: אני רוצה לחדד משהו לגבי מה שאמרת קודם על בני זוג של עולים חדשים.
משה שויגר: יש לנו את הנוהל שמסדיר את המעמד של בני זוג, בין אם הם נשואים ובין אם הם ידועים בציבור.
משה שויגר: אם הם נשואים אין שאלה בכלל, הם נכנסים לתוך ההליך של העלייה.
משה שויגר: אם הם לא נשואים - - -
טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם לא זכאים לסל קליטה ושום תמיכה של משרד הקליטה.
משה שויגר: זה לא אנחנו.
משה שויגר: אם הם ידועים בציבור, כמובן שנבחן כל מקרה פרטני.
משה שויגר: אנחנו נותנים אשרה גם למי ש - - -
אבתיסאם מראענה: לאן הם פונים?
משה שויגר: ללשכות שלנו, כמו שכל ישראלי מגיש בקשה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מחכים כבר חודשיים.
משה שויגר: הגישו בקשה?
משה שויגר: בסדר.
אבתיסאם מראענה: זה לא בסדר, לא הבנתי איפה הכתובת.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: בלשכה המקומית של משרד הפנים באזורים.
רונית אליאן: נכון מאוד.
אבתיסאם מראענה: היא מונגשת שפתית?
רונית אליאן: כן, ברוב הלשכות יש לנו דוברי השפה הרוסית.
רונית אליאן: אני לא יודעת אם יש התאמה לאוקראינית, אבל מנסים לעשות את ההתאמות האלה.
רונית אליאן: במסגרת הזו של נוהל איחוד משפחות של בני זוג ידועים בציבור למי שזכאי או זכאית לעלייה ובן הזוג אינו זכאי לעלייה, בוחנים את הבקשה כל מקרה לגופו בהתאם למסמכים הנדרשים.
רונית אליאן: אם הכל תקין אין שום סיבה שבן או בת הזוג לא יקבלו רישיון עבודה בהתחלה ולאחר מכן שדרוג המעמד.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: את כופה תהליך של שדרוג המעמד.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה האורך שלו?
רונית אליאן: במסגרת של איחוד משפחות ידועים בציבור זה שלוש שנים של אשרת עבודה ולאחר מכן מעמד תושב ארעי א5.
אבתיסאם מראענה: שיהיה לנו בהצלחה, כמו שאומרות.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשאול את משרד הכלכלה כי אני מאוד מודאגת ממה שקורה.
רועי ג'רופי: רועי ג'רופי, מנהל תחום בכיר מעסיקים בזרוע העבודה.
רועי ג'רופי: האמת שחיכינו לבשורה של אשרות, אבל זה לא מאפשר לנו לעשות יותר מידי במצב הנוכחי.
אבתיסאם מראענה: אני ואתה לא מתקשרים טוב.
אבתיסאם מראענה: אפשר להוריד את המסך?
רועי ג'רופי: זה לא מאפשר לנו לעשות יותר מידי.
רועי ג'רופי: אנחנו לא יכולים לעשות תכניות הכשרה מקצועית.
רועי ג'רופי: גם לשנות את הנוהל שיאפשר למי שנמצא בסטטוס תייר לעשות את זה, יש לזה השלכות רוחביות.
רועי ג'רופי: זה פותח לכל התיירים וזה בעייתי עבורנו.
רועי ג'רופי: זה גם לוקח זמן.
אבתיסאם מראענה: למה בעייתי?
רועי ג'רופי: ברגע שמשנים - - אני שמעתי את הכל ראשונית, אז אני מתייחס בכוכביות.
רועי ג'רופי: גם אם היינו רוצים לאפשר הכשרה מקצועית, לשנות את הנוהל זה אומר שבגלל שאין שינוי סטטוס האשרה, זה אומר לפתוח את זה רוחבית לכל התיירים ויש לזה השלכות.
אבתיסאם מראענה: מה ההשלכות?
רועי ג'רופי: בעצם יתאפשר לכל תייר לעבור הכשרה מקצועית, ויכול להיות שזה יכול לייצר בעיות מבחינה משפטית ובירוקרטיה.
רועי ג'רופי: זה טעון בירור, אני רק אומר את הדברים כמו שאני שומע אותם בפעם הראשונה.
רועי ג'רופי: כמובן שהבעיה הגדולה זה חודש וחצי, אין לנו יותר מידי מה לעשות בחודש וחצי.
רועי ג'רופי: הדבר היחיד שאפשר לחשוב עליו בהקשר הזה זה אולי לשלוח לעבודות כפיים ודברים מהסוג הזה שלא הולמים את הכישורים שלהם.
רועי ג'רופי: אני יכול להגיד לכם שאנחנו עושים עבודה מקבילה עם משרד הקליטה לגבי זכאי חוק השבות, יש תהליך של עברית, הכוון תעסוקתי, הכשרה מקצועית, תהליך מלא שלוקח זמן.
רועי ג'רופי: בטווחים האלה אין לנו יותר מידי מה לעשות.
אבתיסאם מראענה: אתה אומר שפקטור הזמן לא מאפשר תהליך של קליטה, לשמור על העובדים, להבין בדיוק מה צריך, התאמות מבחינת - - -
רועי ג'רופי: כן, זה גם דורש מאתנו בנייה של יכולות.
רועי ג'רופי: היינו יכולים להיערך לזה.
רועי ג'רופי: בכוונת הזרוע מבחינת מה שאנחנו רואים לנכון, אנחנו חושבים שאנחנו צריכים לטפל בסוגייה ולהיות מעורבים בצורה רצינית.
רועי ג'רופי: כל עוד עניין הוויזה לא מוסדר ואנחנו נמצאים בסטטוס הזה לטווחי זמן כאלה, אנחנו די עם ידיים קשורות מאחורי הגב.
אבתיסאם מראענה: שאלה לגבי הסוגייה הזאת.
אבתיסאם מראענה: במשרד הכלכלה יש את כל האכיפה על כי מי שעובד פה, אם יש או אין לו מעמד.
אבתיסאם מראענה: יש לכם את כל הסוגייה הזאת על הכתפיים שלכם בנוגע לאכיפה.
רועי ג'רופי: את שואלת איך מתמודדים עם זה?
אבתיסאם מראענה: משהו כזה.
רועי ג'רופי: אין לי תשובה בשלוף.
רועי ג'רופי: ככל שזו המדיניות של משרד הפנים, אני בטוח שזה יכול להיות בתיאום ולא תהיה בעיה.
רועי ג'רופי: בסוף מי שמחליט זה רשות האוכלוסין וההגירה, מה הסטטוס שלהם.
רועי ג'רופי: אם הסטטוס שלהם משתנה ב-30.06 זה הופך את הכל כל הזמן.
רועי ג'רופי: אין רצף שעל בסיסו אפשר לבנות תהליך.
רועי ג'רופי: זה בעיניי הסיפור המשמעותי.
רועי ג'רופי: לאכוף או לא לאכוף זה יותר נקודתי.
אבתיסאם מראענה: רווחה, אתה רוצה להשלים את דבריך?
נפתלי יעבץ: דיברנו על המזון ועל הדיור.
נפתלי יעבץ: לגבי ההיבט הרפואי, אנחנו מחלקים את האוכלוסייה לשני חלקים, אלה שמעל גיל 61 ואלה שמתחת.
נפתלי יעבץ: אנחנו מקבלים את הנתונים המלאים מממשק שותף עם רשות האוכלוסין.
נפתלי יעבץ: כל אדם שנמצא באוכלוסיית היעד מעל גיל 61, אנחנו מנפיקים לו באופן אוטומטי פוליסת בריאות במנורה באמצעות קופת חולים לאומית והוא מקבל שם שירות מלא.
אבתיסאם מראענה: מה זה אומר שירות מלא?
נפתלי יעבץ: כמו כל חבר קופה.
אבתיסאם מראענה: כולל שירות של בריאות הנפש?
נפתלי יעבץ: אני אדבר על השירות הנפשי כי הוא בנפרד.
נפתלי יעבץ: כל מי שמתחת לגיל 61, אנחנו נמצאים בהתקשרות עם טרם שנותנים את המענה הרפואי.
אבתיסאם מראענה: הראשוני.
נפתלי יעבץ: ההסכם שלנו עם טרם מאוד רחב, זה לא רק מענה רפואי ראשוני אלא גם מניעת התדרדרות ומניעה של מצבי סיכון, כולל הפניות לבתי חולים ואשפוזים, כולל לידות, כולל בדיקת אולטרה סאונד לפני הלידה.
נפתלי יעבץ: מקרים חריגים ככל שיש יכולים לעלות אלינו ולקבל אישורים חריגים, כל מקרה לגופו.
נפתלי יעבץ: הדבר היחיד שלא כלול בהסכם זה רפואה אלקטיבית, מישהו שרוצה בדיקת דם שגרתית או משהו בסגנון.
נפתלי יעבץ: ההסכם שלנו עם טרם מאוד רחב.
נפתלי יעבץ: בסופו של דבר בתוך הסיטואציה הזאת רופאי טרם משמשים כרופאי המשפחה שלהם, הם יכולים לגשת אליהם ולקבל שירות.
נפתלי יעבץ: אם יש איזשהו אתגר, אפשר לחזור אלינו למוקד ולנסות לזהות מה האתגר באופן ספציפי ולפתור אותו.
נפתלי יעבץ: לגבי המענה הנפשי, סגרנו הסכמים עם נטל, פמי פרמיום ומרכז אלה.
נפתלי יעבץ: זה ממש עכשיו נמצא בסגירה סופית.
נפתלי יעבץ: מדובר בהיקף של 6,000 שעות טיפול נפשי בחודש.
נפתלי יעבץ: שוב, אנשים פונים אלינו למוקד ומבקשים סיוע נפשי, והם יקבלו את זה באמצעות מטפלים במימון המשרד בפריסה ארצית.
נפתלי יעבץ: זה יכול להיות במפגש פיזי או במפגש פרונטלי.
נפתלי יעבץ: אנחנו יודעים שיש הרבה פוסט טראומה וחרדה.
נפתלי יעבץ: לפעמים בני הזוג נשארו שם, הרבה נשים נמצאות לבד.
נפתלי יעבץ: שמנו דגש בהיבט הזה, סל של 6,000 שעות בחודש זה סל מאוד גדול.
נפתלי יעבץ: ככל שנגיע לניצול שלו אנחנו נבדוק איך אנחנו מרחיבים אותו.
נפתלי יעבץ: יש שתי סוגיות נוספות.
נפתלי יעבץ: הסוגייה הראשונה היא הנושא של ביגוד, ציוד וריהוט.
נפתלי יעבץ: יש לנו איזושהי פעילות עם ויצו שהם זכאים לקבל בגדים בביגודיות.
נפתלי יעבץ: אנחנו דואגים למתן ציוד בכל מיני מקרים כמו כיסאות גלגלים, הליכונים או דברים נוספים.
נפתלי יעבץ: אני רוצה לנצל את הבמה כדי לקרוא לעוד ארגוני חברה אזרחית ולפילנתרופים לסייע לנו בהיבטים האלה.
נפתלי יעבץ: המלחמה קצת ירדה מהכותרות וקיבלנו פחות יכולות לממש את זה בפועל.
נפתלי יעבץ: בסוף יש אצלי הצטברות של בקשות למזרנים, אני צריך איזושהי חברת מזרנים גדולה שמוכנה לתת כתף ולסייע בהיבט הזה.
אבתיסאם מראענה: אתה פונה לארגונים אזרחיים?
נפתלי יעבץ: אמרתי מלכתחילה שאנחנו מתכללים את האירוע מול כל משרדי הממשלה, מול המועצה הישראלית להתנדבות, 150 ארגוני חברה אזרחית והג'וינט.
נפתלי יעבץ: חלק ניכר מהדברים מגיעים מתקציב ממשלתי וחלק משלים מגיע מארגוני החברה האזרחית שעובדים איתנו בממשקים ושיתופי פעולה.
אבתיסאם מראענה: מאוד מעניינת אותי כל הסוגייה של הנגשת הטיפול הנפשי לפליטות ופליטי אוקראינה, לגבי ההסכם עליו דיברת.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לרשום את זה כהערה אצלנו בוועדת עובדות ועובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: זו אחת הסוגיות שלא הצלחנו לפתור.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה לציין - - -
אבתיסאם מראענה: אני רק אסיים את המשפט.
אבתיסאם מראענה: לא הצלחנו למצוא דרך איך זה יכול לקרות, והנה אני רואה שמשרד הרווחה יכול להרים את הכפפה.
אבתיסאם מראענה: אני מפרגנת.
נפתלי יעבץ: תודה גברתי.
נפתלי יעבץ: אני מיישם מדיניות, ככל שהמדיניות תרחיב - - -
אבתיסאם מראענה: זה מקסים, אני מאוד שמחה לשמוע שמשהו כן עובד כאן כי אנחנו הרבה זמן מנסות למצוא את הדרך להנגיש שירותים נפשיים, פסיכיאטריה ופסיכולוגיה לעובדות זרות שנמצאות פה מכל מיני מדינות.
אבתיסאם מראענה: פתאום אני רואה שזה קורה וזה מדהים.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה להשלים כי הייתי מעורבת.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש טופס שממלאים הפליטים מאוקראינה אשר קיים בשלוש שפות, עברית אוקראינית ורוסית.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: הייתי מעורבת באופן אישי בעדכון ועריכת הטופס.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש שם סעיף שאומר שכל מי שצריך וזקוק לעזרה ותמיכה נפשית מציין ויכול לקבל את זה במחלקה לטיפול בפרט שנפתלי מנהל אותה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם באמת מקבלים התייחסות.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש לי שאלה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: אלה שהגיעו לפני ה-24.02, נשארו כאן ולא יכולים לחזור לאוקראינה כי אין להם בי עכשיו, פנינו לא פעם למוקד שלכם והאנשים האלה מקבלים תשובה שהם לא זכאים לשום תמיכה.
טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם בעצם פליטים.
נפתלי יעבץ: כמו שאמרתי קודם, אני מיישם מדיניות.
נפתלי יעבץ: כרגע המדיניות גוזרת את זה מה-24.02, מי שנכנס מאותו יום והלאה.
נפתלי יעבץ: ככל שהמדיניות תתעדכן, אנחנו נוכל - - -
אבתיסאם מראענה: בואו נרשום את זה לפרוטוקול ולסיכום.
אבתיסאם מראענה: האם האזרחים והאזרחיות האוקראינים שהגיעו לארץ לפני המלחמה, האם הם זכאים וזכאיות לפנות לצו השעה במשרד הרווחה ולקבל את כל מה שנותנים לפליטות ופליטים?
נעה בן שבת: רציתי לשאול לגבי הנושא הרפואי.
נעה בן שבת: דיברת על אותו ביטוח ופנייה לטרם שניתנת לכולם.
נעה בן שבת: אם יש לנו עובדים שימצאו פה עבודה, המעסיק שלהם יצטרך לבטח אותם.
נעה בן שבת: אם הוא לא עשה את חובתו, הם עדיין יכולים להיעזר באותו שירות?
נפתלי יעבץ: זה לא מבטל להם את זה.
נפתלי יעבץ: יכול להיות שאדם מסוים מעל גיל 61 והמעסיק יעשה לו ביטוח עובדים זרים בחברת ביטוח אחרת, יהיה לאותו אדם ביטוח כפול.
נפתלי יעבץ: אני עושה באופן אוטומטי לכל האוכלוסייה בחיתוכים מתוך אקסל, זה דיי אוטומטי.
נפתלי יעבץ: נושא אחרון הוא נושא הפנאי והחינוך.
נפתלי יעבץ: כמו שהשגריר העלה, סוגיית - - -
אבתיסאם מראענה: סגן שגריר.
אבתיסאם מראענה: השגריר יעלה תכף.
נפתלי יעבץ: סגן השגריר, הקונסול.
נפתלי יעבץ: אנחנו מחלקים את הסוגייה הזאת של הפגה ופנאי לשלוש קבוצות גיל.
נפתלי יעבץ: יש בגירים 18 ומעלה, יש פעוטות 6 ומטה ויש את הקטינים.
נפתלי יעבץ: נכון להיום יש כ-4,200 קטינים מהאוכלוסייה שנמצאים בארץ, 3,139 בגילאי חינוך, 1,067 פעוטות.
נפתלי יעבץ: מוכרים לנו 1,719 קטינים, 1,331 בגילאי חינוך ו-388 פעוטות.
נפתלי יעבץ: הצורך במתן מענה חינוכי הוא צורך שגם יאפשר לאותם אנשים שקיבלו אשרות עבודה לצאת לעבוד.
נפתלי יעבץ: אני אגיד שזה משהו שאנחנו עובדים כדי לפתח גם לגילאים מתחת לגיל חינוך ולגילאים הבוגרים.
נפתלי יעבץ: גם האנשים האלה צריכים פעילויות הפגה ופנאי.
נפתלי יעבץ: אנחנו נמצאים בשיח שוטף עם משרד החינוך ועובדים על לדייק את זה ולהביא בשורה נרחבת בנושא.
נפתלי יעבץ: סוגייה אחרונה היא המקרים החריגים שמקפיצים לנו את כל הנורות האדומות, זה המקרים של חשדות לניצול ולסחר בבני אדם.
נפתלי יעבץ: נכון להיום קיבלנו פחות מחמישה מקרים כאלה.
נפתלי יעבץ: אנחנו עושים חשיבה בשביל לדייק את עבודת המוקדנים ולזהות את זה טוב יותר.
נפתלי יעבץ: אני נמצא בשיח שוטף עם דינה בשביל לדייק את זה.
נפתלי יעבץ: תודה על הדיון.
אבתיסאם מראענה: אני אפנה לטירה, מנהלת אגף קליטת תלמידים עולים במשרד החינוך.
אבתיסאם מראענה: לפני שאת מתחילה, רציתי לשאול אותך שאלה.
אבתיסאם מראענה: אם אומרים להם שעד ה-30.06 נקבע את המעמד של אותה אוכלוסייה, איך זה משפיע על החינוך?
אבתיסאם מראענה: להיערך במערכת החינוך לקליטת ילדים לתוך בתי ספר, ופתאום - - זה בלגן רציני.
טירה גלינויר: כל ילד שנמצא במדינת ישראל שלושה חודשים רשאי ומוזמן למערכת החינוך.
אבתיסאם מראענה: איך הוא עושה את זה?
אבתיסאם מראענה: איך משפחה שלא דוברת עברית ולא מבינה מה קורה פה - - נניח שאני אמא עם שלוש ילדות, מה אני עושה?
אבתיסאם מראענה: לאן אני פונה?
טירה גלינויר: חלק מהחברים ציינו את זה קודם.
טירה גלינויר: בעיקרון האנשים מתארחים אצל מכרים שהם הכירו קודם.
טירה גלינויר: ברוב הרשויות האלה יש לנו - - אנחנו אגף לקליטת עלייה.
טירה גלינויר: אנחנו מראש מנגישים לכלל העולים פונקציה ברשות שנקראת מגשר חינוכי בין-תרבותי.
טירה גלינויר: איפה שיש צורך, המגשרים נותנים מענה לכל תלמיד וכל הורה.
טירה גלינויר: בנינו תוכנית עבורם גם עד שהם ייכנסו למערכת החינוך לאחר שלושה חודשים.
טירה גלינויר: אגב, יש כבר ילדים שנמצאים שלושה חודשים ויותר מזה והם נכנסו למערכת.
אבתיסאם מראענה: כמה מהם?