GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער: ענף הבניין, כ- 90% משכו את הכספים, כ- 3% לא משכו, עו"ד לב ארי דיברה על בעיות שהיו בסביבות 2006, זה היה בעיקר בענף הבניין, יכול להיות שחלק גדול מהעובדים שלא משכו, באמת קשורים לאותה תקופה, וכ- 7% הם עובדים שנוכו להם הכספים, וזה מוביל לשאלה של חוקיות שהייה ואיחור ביציאה מהארץ, אז אפשר לשאול מה במאפיינים של ענף הבניין מוביל לסיטואציה כזאת?
גדעון סער: ענף הבניין לא כולל חברות ביצוע, בתחום הפיקדון הם ממופים בנפרד.
גדעון סער: חברות ביצוע שיעור הממצים כ- 84%, שעור יחסית גבוה של עובדים שלא משכו כ- 16%, שיעור קטן של מנוכים.
גדעון סער: טכנולוגיה ייחודית וחקלאות עונתית, אלה ענפים ששיעור המיצוי הוא יחסית גבוה, אז עולה פה שאלה, למה יש שוני בין התחומים בחלוקה הזאת?
אבתיסאם מראענה: תסבירו לנו?
אבתיסאם מראענה: אפרת?
אפרת לב ארי: אז אני חושבת, כלומר זו שאלה שגם עולה, אני מניחה שהוועדה מודעת לזה, יש כרגע עתירה שתלויה ועומדת בבג"צ בנוגע לניכויים, כי הוועדה אני מניחה שמעודכנת כי הכנסת גם היא משיבה לעתירה הזאת, וזו גם שאלה שעולה, כי הצגנו נתונים גם שם, שבהם זה בא ליידי ביטוי, שבענף הבנייה עם השנים באמת יש יותר ויותר עובדים שיוצאים בזמן וממצים את זכותם לקבלת כספים, מושכים משיכה מלאה ללא ניכויים כי הם יוצאים בזמן, בעוד שבענף הסיעוד, הגרף הוא לא דומה, כלומר קשה לראות את זה שם.
אפרת לב ארי: זה גם מה שהסברנו במסגרת המענה שלנו לבג"צ, שענף הסיעוד הוא ענף שהוא יחסית חדש בנושא הפיקדון, כלומר חובת ההפקדה שם וגם כל מנגנון הניכויים, חלים רק החל משכר חודש נובמבר 2016, שזה החודש הראשון שבו חלה חובת ההפקדה לפי התקנות.
אפרת לב ארי: כלומר משנת 2017, 2018, 2019, אלה השנים הראשונות המלאות, שבהן החלו ההפקדות והחלו הניכויים לגבי הענף הזה, כש- 2020, 2021, אלו שנים שאנחנו לא חושבים שהן שנים מאפיינות שאפשר לגזור מהן מסקנות או נתונים אמפיריים בגלל הקורונה ששיבשה לחלוטין, גם את כל נושא השהייה הבלתי חוקית, כי בעצם החשדנו את התקופה הזאת שעד מאי 2021, כתקופה שאנחנו לא זוקפים לחובת עובדים זרים, אם הם שהו בישראל שלא כדין, וגם לא היו גם טיסות שאפשרו לצאת בזמן כמו שצריך, ולכן קשה מאוד להסתכל על ענף הסיעוד בהשוואה לענף הבניין, כדי לשאול למה פה זה ככה ובבניין זה כן בסדר.
אפרת לב ארי: לכן אני חושבת ולא רק אני אלא עוד אנשים בתחומים שלי מצאנו, שזה עדיין מוקדם לגזור מסקנות לגבי ענף הסיעוד, אולי בעוד כמה שנים שגם יהיו עוד שנים מלאות של אחרי קורונה, כלומר אחרי שיבושי טיסות ותקופה שלא התייחסנו אליה כתקופת שהייה בלתי חוקית בישראל של עובדי סיעוד, ורק אז נוכל להבין יותר ולנתח יותר בצורה יותר טובה והגיונית, מה קורה עם ענף הסיעוד.
נעה בן שבת: השאלה אולי גם על חברות הביצוע, כי אם יש אחוז גבוה שם של אי משיכה של כספים, יכול להיות שהמידע שנמסר להם הוא לא מלא, זאת אומרת לא ידעו באמת על קיומו של הפיקדון ועל האפשרות למשוך ממנו.
אפרת לב ארי: אז שוב, גם ענף חברות הביצוע הוא יחסית חדש, העובדים הראשונים אם אני זוכרת נכון, התחילו להיכנס לישראל בסביבות 2017, אז זה יכול להיות די דומה לענף הסיעוד, אבל מבחינת היידוע כמו שנעמה הזכירה, אני אגיד שוב, העובדים מיודעים על פקודות הפיקדון, יש להם מעבר לזכותונים שבהם זה כתוב, יש להם באתר שלנו אפשרות להיכנס בכל עת, לצפות באופן מקוון בחשבון הפיקדון שלהם בהפקדות שבוצעו או לא בוצעו.
אפרת לב ארי: כאשר המעסיק שלהם מפקיד פיקדון, זה צריך לבוא גם ליידי ביטוי בתלוש השכר שלהם, כי זה בעצם הפרשה על חשבון המעסיק, הוא צריך לשקף אותה בתלוש, אז רוב הסיכויים שהם כן יודעים על זה, בנוסף כשהם יוצאים בישראל חלה חובה על המעסיק שלהם, בעניינו חברת הביצוע, או אם זה עובד של תאגיד אז על התאגיד, חלה חובה על המעסיק לעזור להם להגיש את הבקשה למשיכה, בין אם זה מקוון, בין אם זה במייל ליחידת הפיקדונות.
אפרת לב ארי: לכן יכול להיות שגם פה בגלל שזה ענף יחסית חדש, אז גם אין אולי מספיק נתונים או מספיק ניסיון, ושוב יש את השנתיים שהתייחסנו לפי השנתיים של הקורונה שבהם היו שיבושים כאלה ואחרים, אז אולי הנתונים הם מתורגמים להטיות כאלו ואחרות, אבל מבחינת יידוע, אני חושבת שיש יידוע, קיים יידוע.
אבתיסאם מראענה: העובדים הזרים והעובדות הזרות, הם בעצם מקבלות את ההתרעה על זה שאתם עומדים לנכות מהם כספי פיקדון?
אבתיסאם מראענה: נותנים להם התראה?
אפרת לב ארי: באיזה אופן, מה, התראה נקודתית ביום מסוים?
אפרת לב ארי: לא.
אבתיסאם מראענה: לא ביום מסוים, חודש, 14 יום שעומדים לנכות מהם את כספי הפיקדון?
אפרת לב ארי: כמו שהסברתי קודם, זה לא שברגע שהגיע מועד מסוים של שנתיים שהיה בלתי חוקית מיד יש ניכוי אוטומטי, זה לא קורה, אם זה היה קורה אז זה לא תקין, אנחנו כמו שהסברתי, ברגע שיש או פנייה יזומה או בדיקה יזומה שלנו, אנחנו בודקים את הנסיבות, כלומר אין ניכוי אוטומטי, ברגע שחולף המועד אין ניכוי אוטומטי, לכן לא שייך שאנחנו נשלח התראה לעובד כזה או אחר.
אפרת לב ארי: עובד יודע בדרך כלל מתי הוא שוהה חוקי ומתי הוא שוהה בלתי חוקי, צריך לדעת שברגע שהוא שוהה בלתי חוקי שיש לזה משמעותיות, וזה בא ליידי ביטוי גם בזכותון, גם בנהלים שלנו, אנחנו עכשיו פועלים לעדכן גם את אותו דף מידע מקוון שהוא נכנס אליו ורואה את ההפקדות שלו ממש, און ליין, הוא יכול כל יום להיכנס, לראות אם היום הפקידו לו, אם אתמול הפקידו לו, אנחנו פועלים לזה שגם שם תהיה התראה ברורה, שהוא ידע לא ברמת התאריך, כי שוב אי אפשר לקבוע תאריך, כי אם אני אגיד שבתאריך מסוים הוא לא חוקי, ולכן ננקה לו, זו אמירה לא אחראית מצידי.
אפרת לב ארי: כי אנחנו כמו שהסברתי, בודקים באופן פרטני כל מקרה לגופו, ואם אנחנו היום לא יכולים לקבל החלטה, אנחנו לא נעביר את הכספים הלאה, אנחנו נבדוק בעוד תקופה מסוימת בבדיקה יזומה שלנו, האם הכספים האלה צריכים להיות נתונים להעברה או עדיין לא, לכן אין התראה כי לא יכולה להיות התראה כזאת, אבל העובד צריך לדעת שברגע שהוא שוהה בלתי חוקי, יש לזה משמעויות על הכספים.
אבתיסאם מראענה: תודה, אני רוצה לתת זכות דיבור לקו לעובד, מיטל רוסו, בבקשה.
מיטל רוסו: קודם כל, אני סבורה שבדיוק כמו שעשיתם ואת אמרת את זה בעצמך אפרת, בדיוק כמו שעשיתם בעבר לגבי פנייה דרך משרד החוץ לעובדים שנמצאים בחו"ל, אתם יכולים לעשות את זה גם היום, כמעט כל העובדים שמגיעים היום, בטח בענף הבניין שבו זה רלוונטי במיוחד מגיעים דרך הסכמים בילטרליים, יש לכם אגף בלטרלי, אתם יכולים לדבר עם השגרירויות, השגרירויות ישמחו לנסות וליצור קשר עם העובדים האלה.
מיטל רוסו: בזמנו אנחנו היינו בוועדה אחרת, דיברנו על זה, אמרנו תביאו לנו את השמות אנחנו נדבר איתם, הדבר הזה שעובדים, חשוב להגיד מה זה הכספים האלה, אלה לא כספים סתם, אלה זכויות קוגנטיות, פנסיה ופיצויים, דברים שהם זכויות שאנחנו, יש כאמור עתירה תלויה ועומד בבית המשפט העליון בעניין הניכויים בעניין הזה, זכויות שעובדים עבדו פה בעבודות הכי קשות במשק והרוויחו, ומקבלים את הזכויות האלה כשהם יוצאים מישראל, הם מעוכבים עד שיוצאים מישראל.
מיטל רוסו: אז צריך להתייחס לכסף הזה מאוד ברצינות, וצריך לעשות מערכת שתעשה פנייה סדורה למי שהכסף שלו הולך ללכת לאבדון, אם עובד יצא מישראל ולא לקח את הכספים שלו, ואני מניחה שיש פה, אני לא יודעת הנתונים האלה לא לגמרי ברורים לי, כי אם יש פה חבר'ה של סיעוד, אז מן הסתם כל ה- 30 מיליון, הם לא הולכים עכשיו באמת למשרד האוצר, אז יש פה חלקיות כספים שעוברת למשרד האוצר של מי שיצא מישראל, כי עדיין לא עברו שבע שנים כאמור.
מיטל רוסו: אז אם אנחנו מסתכלים על העובדים האלה שיצאו מישראל, ואנחנו יודעים שאוטוטו הולכים להוריד את הכספים, וחשוב להגיד, אנחנו מדברים על הנגשה, על זכותונים על כל הדבר הזה, מי שאינו דובר אנגלית לא יכול להיכנס לאתרים האלה, הוא לא מבין, אין שום הנגשה, גם על זה יש עתירה תלויה ועומדת, אין שום הנגשה למי שאינו דובר אנגלית או עברית בשביל לבדוק את הנתונים האלה.
מיטל רוסו: גם עבור עובדות סיעוד, שאני עבדתי איתן עד לאחרונה באופן מאוד אינטנסיבי בעניין הזה, הרבה פעמים אנחנו כתבנו פוסטים שהגיעו לתפוצות מטורפות, כדי לנסות ולהסביר איך נראה הטופס, יש דברים שהם בעברית שהם לא יהיו לך ברורים, יש דברים באנגלית, איך בדיוק זה עושה.
מיטל רוסו: אנחנו חושבים שהפיקדון זה דבר מאוד מאוד חשוב, זה דבר חשוב בשביל שיהיה לאן להפקיד, חברות שמרוויחות כספים אמורות לשלם זכויות עובדים לעובדים האלה, אבל רשות האוכלוסין שמחזיקה את זה בידיים האלה, את הכספים האלה, מוכרחה לגבש איזה שהוא נוהל כדי שהעובדים האלה ידעו מתי הכסף שלהם הלך, זהו, וגם אני שומעת פה, זה פעם ראשונה שאני שומעת שיש ניכויים לעובדים שנמצאים בישראל, מה הנוהל?
מיטל רוסו: איך זה עובד?
מיטל רוסו: זאת אומר אוקי, אתם עובדים באופן שיש לכם איזו שהיא מערכת שיכולה להציף לכם דברים, אני מכירה את מחלקת הפיקדונות ועובדת איתה הרבה זמן.
מיטל רוסו: אני יודעת שהם עושים בדיקות פרטניות ואנחנו מקבלים תשובות על העניין הזה, אבל עדיין, אם יש פה באמת את הבדיקה שנעשית, כמה עובדים ניכו להם שעדיין נמצאים בישראל, לכמה עובדים זה קרה שבאמת בפועל היה ניכוי, בלי שהם בכלל יודעים מזה שהיה איזה שהוא ניכוי, ואני מדברת בתור מישהי שייצגה הרבה מאוד עובדים שהגיעו למצב שהיו צריכים להישאר פה באופן לא חוקי מכל מיני טעמים כאלה ואחרים.
מיטל רוסו: אנחנו נדבר אולי על ניכויים בהמשך בהקשר הזה של עובדי סיעוד בעניין הזה, אבל יש פה חלק, בהקשר של סיעוד אני רוצה להתייחס, יש פה עניין שבניגוד לבניין, בסיעוד חלק מהכספים, לצערנו המעסיקים הפרטיים לא מפרישים את הכספים לפיקדון, ולכן מדובר רק בחלק מהכספים שמגיעים אליהם, מ- 2016 זה היה סכומים יחסית נמוכים שהלכו והצטברו והרבה אנשים יצאו בלי לקחת אותם.
מיטל רוסו: זאת אומרת אני מניחה שלרוב האנשים שיצאו, אלו סכומים יחסית נמוכים שהם יכול להיות לא ידעו מהם, יכול להיות שהם ידעו מהם אבל עדיין הנהלים היו חדשים, אלה כללים, בכלל אם אנחנו מדברים על מי שכבר עברו שבע שנים בבניין, הדברים הם לא לגמרי ברורים וסדורים, בטח לא לעובדים שעם כל הכבוד ללשכות פרטיות ולתאגידים, נמצאים בקשר מאוד רציף עם כל עובד ועובד, בטח לא עם עובדי סיעוד, שעובדים גם בהעסקה פרטית וגם אצל חברת הסיעוד, ואם חברת הסיעוד הוא כבר לא עובד איתה, אז כמו שנאמר פה, אז הוא צריך ללכת לחברת סיעוד הקודמת, או שהוא עכשיו צריך ללכת ללשכה הפרטית, והלשכה הפרטית אומרת אני מצטערת, אני לא יודעת איך לעשות את זה, ואז הוא מגיע לקו לעובד יומיים לפני שהוא טס.
מיטל רוסו: אז אני מציעה שא' צריך להיות מנגנון מסודר ומונגש עבור העובדים האלה, זכותונים זה נחמד אבל זה לא מספיק, צריך להיות התראות פרטניות, ספציפיות לגבי התקדמות, זה לא סיפור כל כך גדול לעדכן עובדים, לתת להם דוח איפה נמצא הפיקדון שלהם, כמה הופרש, מה בדיוק קרה, הדברים האלה נמצאים בדין ודברים עם רשות האוכלוסין כבר חודשים ושנים, ונמצאים כרגע גם בעתירה, אבל העניין הוא שבטח ובטח שכאשר הכספים האלה, ואני לא מדברת על כספים שנוכו עכשיו כן, על זה יש לנו וויכוח אחר שאולי נדבר עליו טיפה בהקשרים ספציפיים, כשעובדים שהכסף שלהם הולך ללכת לטובת הכלל לצורך העניין, אותם העובדים צריכים לקבל אינפורמציה, ואם הם עשו את זה בעבר דרך משרד החוץ, שימשיכו לעשות את זה דרך משרד החוץ או דרך האגף להסכמים בילטרליים ברשות האוכלוסין, אני לא אומרת להם איך לעשות את זה.
אבתיסאם מראענה: יש גישה לאותו עובד זר או עובדת זרה, שבעצם יש לה גישה לתוך הפיקדון שלה, לחשבון הפיקדונות שלה נכון?
מיטל רוסו: אם היא דוברת אנגלית, ואנחנו מדברים על עובדים מולדבים, סינים, על הרבה עובדים שאין להם גישה.
אבתיסאם מראענה: נכון, איזה נגישות יש להם לחשבון שלהם של הפיקדון?
אבתיסאם מראענה: איך זה אפליקציה?
אבתיסאם מראענה: איך זה נראה?
מיטל רוסו: יש באתר של רשות האוכלוסין.
נעמי דניאל: באתר של רשות האוכלוסין יש גישה, הנתונים האלה שקופים.
אבתיסאם מראענה: לא לא לפני שקופים, דמייני לי איך זה נראה, יש כפתור, הוא לוחץ עליו והוא אומר יש פיקדונות והכל באנגלית שאומר כמה יש לו עכשיו הצטברות של הפיקדון שלו, כספי פיקדון?
נעמי דניאל: יש אזור אישי באתר רשות האוכלוסין וההגירה.
אבתיסאם מראענה: כמה נכנסים לאזור האישי הזה, את יכולה להעריך פחות או יותר מה התנועה של אותם עובדים זרים בכל התחומים לתוך האתר שלכם?
נעמי דניאל: כרגע אין לי נתון, אני יכולה לבדוק במדויק.
אבתיסאם מראענה: לפרוטוקול, לקבל נתונים.
נעמי דניאל: חשוב רק לציין שהזכותונים הם לא רק באנגלית, הם ב-13 שפות.
מיטל רוסו: בסדר אבל אני מדברת על הפיקדון עצמו, אני מדברת על הפיקדון עצמו, על העובדה שכמו שלי יש חשבון פנסיה גם להם יש חשבון פנסיה.
אבתיסאם מראענה: רוסו חכי, צודקת, יש שם את אומרת כמה מתורגם לכמה שפות, האזור האישי כתוב שמה בכמה השפות, שפות האם שלהם?
רועי אמיר: זה רק באנגלית ועברית
רועי אמיר: זה השפות.
אבתיסאם מראענה: זה לא השפות, יש מלא שפות, אתם בחרתם עברית ואנגלית שזו לא השפה המונגשת.
נעמי דניאל: כרגע זה רק באנגלית ובעברית.
רועי אמיר: הזכותונים זה בכל שפה.
אבתיסאם מראענה: את זה אני הבנתי, עכשיו אני עובדת זרה אוקראינית, אני עובדת זרה תאילנדית, אני רוצה להיכנס לאזור האישי שלי, אנגלית זו לא אופציה בכלל.
רועי אמיר: יש אופציה דרך המעסיק.
אבתיסאם מראענה: המעסיק הולך להיכנס איתה לאזור האישי?
רועי אמיר: יש למעסיק גישה לאזור האישי.
רועי אמיר: כי הוא גם צריך לדעת את הנתונים שהוא הפקיד, זה אותו דבר.
אבתיסאם מראענה: באזור האישי, המעסיק והעובדת הזרה יש להם אותו קוד והוא יכול להיכנס ולראות בעצם את העובדים שלו?
רועי אמיר: את העובדים שלו כמובן, יכול להנגיש להם את המידע, העובד הזר יכול לפנות לתאגיד לצורך העניין והוא יכול לקבל את המידע, ערוץ שלישי זה פניות במייל אלינו ואנחנו גם אחרי שאנחנו מוודאים למי מוסרים את המידע, גם יכולים למסור לו את המידע.
נעמי דניאל: הנושא של הבחינה של השפות נמצא בעתירה וזה נבחן שם במסגרת העתירה.
אבתיסאם מראענה: זה נבחן כל הזמן גם אצלנו.
מיטל רוסו: אני רוצה להגיד שלא מדובר באיזור אישי כמו ביטוח לאומי שאנחנו נכנסים ורואים.
מיטל רוסו: זה יוצא PDF וגם כל אחד יכול להיכנס, זאת אומרת צריך להכניס מספר דרכון, ארץ מוצא, שנת כניסה לישראל, ויוצא PDF שבו מפורטות ההפקדות, ומפורט מי המעסיק שלך כרגע, ומפורטים מאז שהתחילה קורונה, גם יש את האשרות שלך, את ההיסטוריה של האשרות שלך, ויש גם פירוט קצר לגבי מי המעסיק שהפקיד.
מיטל רוסו: וגם שוב, יש לזה הרבה מאוד בעיות, אצל פליטים זה הרבה יותר מורכב והרבה יותר בעיתי, אבל אנחנו לא נפתח את זה כרגע פה, זה כאמור נמצא בעתירה, אבל חשוב להגיד שאני חושבת בתור מי שעובדת עם זה, זה אחלה, זה בסדר גמור שיש את הדף PDF הזה, אבל עם זאת, אם מעסיק, עכשיו אנחנו מדברים על הכספים האלה שעוברים הלאה למשרד האוצר והאפוטרופוס הכללי, אבל גם אם מעסיק לא הפקיד חמישה חודשים, אם העובד שלא נכנס כל חודש להסתכל מה קורה אצלו, לא מקבל שום התראה על זה שאין הפקדות, לא מקבל שום התראה על זה שהדברים לא קורים, הרבה פעמים הוא יכול להגיע לסוף השהות שלו בישראל רק כדי להבין שלא היו לו הפקדות.
מיטל רוסו: אז בסדר, יש פה בעיה רצינית של התראות, אבל יש לנו פה את השיא של הצורך בהתראות והוא עובדים שהכסף שלהם הולך, זהו חאלס, שיותר מזה יכול להיות שהם זכאים לו והם לא יקבלו אותו מכיוון שמכל מיני סיבות כאלה ואחרות, שהם יצאו את ישראל ולא הגיעו.
מיטל רוסו: בסדר, יש עובדים שנפטרו, יש עובדים שקרו דברים שבאמת הכסף הזה לא ילך לשום מקום, אבל לעובדים הללו שמגיע השבע שנים, מגיע שנתיים של עובד שהורידו לו, לא יודעת מה, 75% ניכוי, ומגיעים השנתיים שהוא כבר לא יכול יותר, או 18 חודשים שהוא כבר לא יכול לערער על המצב שלו, הוא צריך לקבל התראה.
מיטל רוסו: אלה עובדים שהם יודעים בוודאות, אני לא אומרת עכשיו כמו שהיא אמרה מקודם אי אפשר לתת התראה, העובדים הללו, ברור שהוא צריך לקבל התראה.
אבתיסאם מראענה: איך רשות האוכלוסין מתקשרת עם העובדים הזרים, דרך מייל?
אבתיסאם מראענה: מה התקשורת של רשות האוכלוסין עם אותם עובדים זרים?
נעמי דניאל: אלה שלא קיבלו?
אבתיסאם מראענה: בחיים שלהם, שלכם איתם, איך זה קורה?
נעמי דניאל: זה יכול להיות גם באמצעות המייל, אפרת רוצה להאריך לעניין השאלות שלה לגבי ההזדהות?
אבתיסאם מראענה: לא לא שאלתי שאלה.
נעמי דניאל: זה גם באמצעות מייל, תלוי באיזה אגף אנחנו מדברים, אם זה הסיעוד, אז זה יכול להיות באמצעות הלשכות הפרטיות, זה יכול להיות באמצעות התאגידים, באמצעות המעסיקים באופן ישיר.
אבתיסאם מראענה: בחקלאות?
נעמי דניאל: גם באמצעות המעסיקים.
מיטל רוסו: זה רק עונתי, אין פיקדון בחקלאות.
נעמי דניאל: זה ספציפית, היא שאלה לגבי החקלאות, אז זה תלוי, תלוי על איזה ענף אנחנו מדברים, באופן כללי לא כולם יכולים להיכנס לאזור האישי, זה לא נכון להגיד את זה, יש שם פרטי הזדהות, רק המטופל, אלא אם כן המעסיק ספציפית רוצה לסייע לו או לדעת מידע לגבי ההפרשות.
מיטל רוסו: אני נכנסת באופן קבוע לאזור אישי.
נעמי דניאל: אז יש לך את הפרטים האישיים.
מיטל רוסו: אמרתי מה צריך לעשות כדי להיכנס לאזור האישי זה מה שצריך.
נעמי דניאל: ואפשרת רוצה להרחיב.
מיטל רוסו: כניסה לישראל, דרכון, ומאיפה הגעת זה הכל, אין לי בעיה עם זה, אני לא חושבת שזה רע אבל אי אפשר להגיד שזה מונגש, אי אפשר להגיד את זה, אי אפשר להגיד שזה אזור אישי, יש דף PDF שהוא יחסית טוב, יש בו הרבה מאוד בעיות למי שלא מדבר אנגלית, ויש בו הרבה בעיות עבור מבקשי מקלט שיש להם הפקדות שונות ומגוונות.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להציע הצעה יצירתית לפני שאני אתן לאפרת, את יכולה לעשות גוגל, יש לנו אפשרות לעשות גוגל לרשות האוכלוסין ולהיכנס לאזור אישי?
אבתיסאם מראענה: סליחה שהפתעתי אותך.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה שזה יהיה מחובר כדי שאני אוכל להסתכל, איך זה נראה, בואו נאמת את המציאות ונבין איך זה נראה בעיניים זרות.
אבתיסאם מראענה: אני עובדת זרה, זאת הכתובת שאני נכנסת אליה, אני רואה את הכל בעברית, מה קורה איתי ברגע הזה?
אבתיסאם מראענה: דמיינו לעצמכם.
אבתיסאם מראענה: האזור האישי מצד שמאל, ואז יש לנו (שפות) עברית, אנגלית, ערבית, מה זה שמה רוסית, אספניולית וצרפתית, אוקי, אני עובדת זרה, מה אני בוחרת אנגלית?
אבתיסאם מראענה: אנגלית בבקשה, ואז מה save time מה קורה שם אין לי מושג, איפה זה אזור אישי?
אבתיסאם מראענה: מימין למעלה, אוקי, ואז אזור אישי ממשלתי ואז מה קורה פה?
אבתיסאם מראענה: הכל בעברית, לאן הולך העובד הזר?
אבתיסאם מראענה: עוד פעם לשפות מצד שמאל, אוקי, יש ערבית יש עברית, אני לא רואה אנגלית.
נעמי דניאל: לא, כי לא נכנסנו לעובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: אז תכניסי אותי לאזור האישי, לאן אני הולכת?
אבתיסאם מראענה: My gov??
אבתיסאם מראענה: לא יודעת?
אבתיסאם מראענה: תגידו לי אתם.
נעמי דניאל: יש פה את השירותים ומידע.
אבתיסאם מראענה: בעברית?
אבתיסאם מראענה: כן ואז מה קורה, אני עובדת זרה לא דוברת עברית, קחו את זה בחשבון, רק לרגעים בודדים בחיינו אנחנו יכולים פשוט לשים משקפיים של בן אדם זר, שיתמודד, תסבירי לי איך הוא מתמודד?
נעמי דניאל: את יכולה להעלות את אפרת?
אבתיסאם מראענה: לא, אני לא צריכה את אפרת סליחה, אמרתם לי מונגש, ואנחנו פשוט נותנים שירות מדהים, אני לא מבינה.
מיטל רוסו: יש את הדף הזה גם באנגלית?
נעמי דניאל: יש את הדף הזה באנגלית.
אבתיסאם מראענה: אז תכניסי אותי לאזור האישי, אנחנו מדברות שעה על אנשים שרוצים לדעת למה לוקחים כסף, כל לוקחים לא לוקחים, תסבירו לי.
אבתיסאם מראענה: תרדו למטה לשירותים, טוב, חברות וחברים שלי ברשות האוכלוסין וההגירה, יש לי הרבה כבוד אליכם ולעבודה המדהימה שאתם עושות ועושים, אני חייבת להגיד לכם שאני בדרך כלל לא מתקילה, גם לא ניסיתי להתקיל באמת, ניסיתי להבין כי יש פה מלא טענות, יש אזור אישי אין אזור אישי, יש עברית אין אנגלית, חוויה בסיסית שלנו ביחד, אני רק שולחת אתכם להתבונן ברגע הזה שבו מנסות ומנסים להנגיש את המידע הזה של אנשים שעובדים, באו לעבוד, יש להם זכויות, ואתם שולחים אותם להסתכל באזור האישי שלהם, בתוך אתר ממשלתי, רשמי, שאתם מופקדים על הדבר הזה להנגיש להם את המידע הבסיסי.
אבתיסאם מראענה: אתם מנפנפים לי עם הזכותון הזה, ואני חייבת להגיד די חאלס, זה זלזול בסיסי אפילו בעבודה שלי כאן, לנסות כל פעם מחדש להגיד חברות וחברים, במקום שהדיון הזה של כל כך הרבה כסף, לאן הוא הולך, מאיפה הוא בא, נתונים.
אבתיסאם מראענה: רוב הזמן אני מקבלת אחלה נתונים מכם, אבל בדבר הכי בסיסי להנגיש לעובדים את המידע הזה.
נעמי דניאל: רק חשוב לציין, שבזכותונים מופיע קישור ספציפית לאיפה שהם צריכים להגיש את הבקשה.
נעמי דניאל: אני יכולה להעביר לכם את הקישור.
אבתיסאם מראענה: את רוצה להעביר לי את הקישור בזכותון?
אבתיסאם מראענה: איפה הזכותון הזה נמצא בכיס שלהם של העובדים הזרים?
נעמי דניאל: כשהם מגיעים, יש אותו גם באתר הרשות, יש אותו גם אצל המעסיקים, גם בלשכות, תלוי באיזה ענף אנחנו מדברים.
אבתיסאם מראענה: לא, אני לא מקבלת את זה, כל פעם אני שואלת שאלה את אומרת טוב, אז תלכו לאתר שלנו, באתר שלנו נמצא הכל, אז לא.
נעמי דניאל: הזכותונים מפורסמים ומונגשים.
אבתיסאם מראענה: אז אני ניסיתי, הכי בסיסי שיש אני ניסיתי את זה אתכם ביחד, לא עשינו את זה מאחורי הגב, ניסינו, עשינו, די בוא נודה באמת, יש לכן עבודה לעשות, מסכימות איתי?
אבתיסאם מראענה: אל תעשו לי ככה עם הגבה, מסכימים שאין פה מידע מונגש, יש עברית, אין אנגלית, אין שפה אחרת, אני לא עכשיו ביקשתי עוד שפות אחרות זרות שתתרגמו את האתר, אין, לא הצלחתי להיכנס לשום אזור אישי, לא הצלחתי להבין מה, ואני מדברת על בן אדם שרואה את העברית כלא אומרת לו כלום, אז בבקשה לטפל בזה, תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: כן אדוני ממשרד המשפטים, האפוטרופוס, אתה רוצה להגיד משהו?
אבתיסאם מראענה: לא? אתה מוותר, טוב.
אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה לתת זכות דיבור לעו"ד יונה שרקי, מדיניות הגירה ישראלית.
יונה שרקי: כן תודה, יש לי כמה שאלות למעשה שתי שאלות, אחת באמת לנציגי הרשויות והנוספת גם כן צריכה אני חושב לעלות פה לאוויר.
יונה שרקי: בנוגע לנתונים שהוצגו קודם, עושה רושם שיש אנשים שבעצם יוצאים מישראל, לא גובים ובעצם לא מושכים את הפיקדון שלהם, עכשיו מהאנשים האלה, חלקם יוצאים אחרי הליך של הרחקה, זאת אומרת, גם אם בתוך שישה חודשים הוא עדיין בתוך הליך של הרחקה, ולכן סעיף 8 (1) לתקנות, הוא בעצם קובע שצריך לנכות את הוצאות ההרחקה.
יונה שרקי: עכשיו אנחנו יודעים שיש לנו בערך 126 מיליון שקל של הוצאות הרחקה בשנה של שוהים בלתי חוקיים בישראל, ולכן אני באמת הייתי רוצה שננסה אולי להציף את הסוגייה בנוגע לגבייה הזאת, זאת אומרת, לפני שהכסף מתגלגל למשרד האוצר, לאפוטרופוס הכללי, אז רציתי באמת לשאול אם קודם כל מתבצע הניכוי הזה חזרה לאוצר המדינה, בנוגע להוצאות הרחקה של אנשים שבעצם יוצאים מפה לפני חלוף ששת החודשים ובמסגרת הליך ההרחקה, זה דבר אחד.
יונה שרקי: הדבר השני, הוא לא כל כך עלה במסגרת הוועדה כאן, אבל למעשה סעיף 11 לתקנות קובע שהכסף צריך לעבור לצרכי רווחה, עכשיו צרכי רווחה, מי שמנהל את צרכי הרווחה במדינת ישראל זה משרד הרווחה, אז אני מתקשה להבין איך בעצם מתבצעות העברות כספים לארגונים פרטיים, שעה שבעצם משרד הרווחה, לא רק שיש לו את הכלים בשטח כדי לתפעל את הדברים, אלא בסופו של יום מדובר בכספי ציבור, וההעברה לגורמים פרטיים, אני שואל איזה פיקוח בעצם מתבצע בהעברת הכספים האלו?
יונה שרקי: לאיזה גורמים פרטיים זה עובר?
יונה שרקי: ולמעשה איך מתבצע בעצם פיקוח.
יונה שרקי: כי כפי שזה עלה במסגרת ועדה קודמת בנושא הזה בעבר, עשה רושם שיש ארגונים שבעבר או בהווה, פועלים לסיוע לשוהים בלתי חוקיים בישראל, ולהעביר כספים לארגונים כאלה, זה נראה קצת הזוי מבחינת המערכת החוקית של המדינה.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, תודה, התשובה מהאפוטרופוס הכללי, תרצו לענות?
בן ציון פיגלסון: גברתי, השבנו על הנקודה הזאת בישיבות הקודמות שגברתי ניהלה, אני לא רואה צורך לחזור על הדברים.
אבתיסאם מראענה: אוקי, קיבלת תשובה?
יונה שרקי: לא.
אבתיסאם מראענה: אתה יכול להסתכל בהקלטה של הדיון הקודם, ובהחלט נתנו את התשובה לגבי הצרכים של אותה אוכלוסייה, אתה מוזמן לצפות.
יונה שרקי: ולגבי השאלה הראשונה רק?
אבתיסאם מראענה: כן שאלה ראשונה?
אבתיסאם מראענה: רשות האוכלוסין?
אפרת לב ארי: אז הנושא של גביית הוצאות הרחקה, זה נכון שבמשך השנים היו עם זה קשיים משפטיים בכל הנוגע לחישוב סכומי הוצאות ההרחקה הללו, אבל אנחנו בתקופה הזאת עורכים בהנחיית שרת הפנים ומנכ"ל רשות עבודה, עבודת מטה סדורה, כדי לגבש מנגנון של גביית הוצאות הרחקה מהפיקדון.
אבתיסאם מראענה: מה יש לנו ברקע?
אפרת לב ארי: הסתדר, בכל אופן אני רק אסכם, זה כרגע בעבודת מטה סדורה אצלנו, אני מקווה שבחודשים הקרובים אפשר יהיה להעמיד פתרון לנושא הזה של ניכוי הוצאות הרחקה.
אבתיסאם מראענה: תגידי אם את כבר פה ולפני שאני נפרדת ממך, אני רוצה בכמה מילים בעצם להבין מה קרה לנו בתקופת הקורונה.
אבתיסאם מראענה: האם העובדות והעובדים הזרים שבעצם נמצאים כאן בתקופת הקורונה, ובתקופת ההתארגנות, האם הם יודעים מתי כן מנכים להם, לא מנכים להם, איך הסיפור הזה?
אבתיסאם מראענה: יש בעיה מאוד קשה בכל הסוגייה הזאת של תקופת ההתארגנות והקורונה.
אפרת לב ארי: התשובה היא פשוטה מאוד, עובדים זרים בענף הסיעוד שחלה עליהם תקופת ההתארגנות, כספי הפיקדון שלהם לא נתונים לניכוי, כלומר, עובד זר בענף הסיעוד שיש לגביו החלטה של הרשות, או שניתן לגביה פסק דין חלוט בתקופת ההתארגנות, אנחנו לא מנכים ולו אגורה אחת מכספי הפיקדון שלו.
אבתיסאם מראענה: יש כאלה עובדים שהמעסיק שלהם דיווח להם, הרי אתם תמיד אומרים לכו למעסיק והמעסיק אולי יסביר להם את העניינים, כי הם יותר מבינים ויש הנגשה שפתית והכל, לפעמים המעסיקים עצמם, רובם לא יודעים האם חלה תקופת ההתארגנות עבור אותו עובד זר שנמצא אלצם, ויכול להיות שהם מפסידים, יכול להיות שהם היו צריכים לעזוב את הארץ ותקופת ההתארגנות לא חלה עליהם.
אפרת לב ארי: אז שוב, עובד זר שתקופת ההתארגנות חלה עליו לא מנוכה, לגבי עובדים אחרים שלא חלה עליהם תקופת ההתארגנות, והם לא יודעים, חשבו בטעות, לא הבינו נכון, העובדים האלה יכולים ועושים את זה, אנחנו חדשות לבקרים מקבלים בקשות פרטניות שבהן הם מפרטים את הנסיבות שלהם שבגינן הם לא יצאו במועד, כי הם חשבו, כי הטעו אותם, אנחנו רואים גם מקרים שלשכה פרטית הטעתה או הסבירה לא נכון, או שהבינו לא נכון כל מיני הנחיות, אנחנו בוחנים כל מקרה לגופו.
אפרת לב ארי: גם אם אני אגיד עכשיו שלכולם אנחנו כן מנכים זה פשוט לא נכון, אנחנו בוחנים לכולם, באמת בלב פתוח ונפש חפצה כל מקרה כזה, אני יכולה לתת דוגמה רק מלפני שבוע וחצי, אפילו מקרה שקו לעובד טיפלו בו, ייצגו מולנו של עובדת שלשכה פרטית הגישה בשבילה בקשה כי היא חשבה שזה כן חל עליה, ובסוף זה לא חל עליה אבל היא לא הבינה נכון, וראינו שבהחלט הלשכה מסרה לה מידע לא נכון.
אבתיסאם מראענה: כמה בקשות של אותם עובדים זרים שבעצם פנו אליכם לגבי הסוגייה הזאת?
אפרת לב ארי: אין לי נתונים, אפשר לבדוק ולהביא לוועדה את הנתונים, אבל כרגע זה קורה בפועל, אנחנו בוחנים כל מקרה לגופו, אני לא יכולה לתת פה אמירה גורפת שלכולם אנחנו ננכה, כי זה פשוט לא נכון, אנחנו לא מנכים לכולם, למי שמוצדק ואנחנו רואים שהוא היה שוהה בלתי חוקי, והיה מודע לזה, וזה לא שהוא הוטעה או בתום לב לא יצא, או שנבצר ממנו לצאת, יש גם נסיבות שבהם עובד רצה לצאת אבל נבצר ממנו, לדוגמה, הוא היה מאושפז, הוא היה פצוע, לפני שבוע טיפלנו גם בעוד מקרה של קו לעובד, של עובדת סיעודית שהיא ילדה, היא ילדה ולכן היא נשארה פה שלא כדין, ולא התחשבנו לה בכל תקופת חופשת הלידה, 15 שבועות ולא ניכינו עליהם, היא זכאית עכשיו לצאת ולמשוך את הכספים.
אפרת לב ארי: אנחנו ממש בוחנים כל מקרה לגופו, ייקח הזמן שייקח לבחון את הנסיבות ואת המסמכים, וממש סיפורים, סיפורי חיים של אנשים.
אבתיסאם מראענה: הסיפור הזה של לידה, רגע, בוא נסדיר את יחסינו שנייה, הסיפור הזה של לידה או פגיעה בעבודה, הם סוגיות שבעצם כשמקבל או מקבלת העובדת הזרה כשהיא נכנסת לארץ, אם היא יולדת שזה טבעי, או אם יש מצב בעבודה ויש פציעה בעבודה, הם יודעים שנגיד בזמן פציעה או בזמן לידה או בתקופה כזאת, הם מודעים לזה שלא ינכו להם את כספי הפיקדון, אם זה נופל על היציאה שלהם מהארץ?