GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:  אני אשמח לדעת עם צוות הבדיקה נגע גם במעקב לאחר האינטרפרטציות שאמורות להתקבל מאותם אזורים?
ענבל משש: צוות הבדיקות, הצוות הבין משרדי הוא כמובן בחן את שיטת ההעסקה כדי להקל גם בלהפחית את הבירוקרטיה וגם לשפר את תהליך ההעסקה, ובעצם הבחנה הייתה מעבר לשיטה תאגידית
ענבל משש:  היום יש לנו למעלה מ-5,000 קבלנים שמעסיקים עובדים פלשתינאים בהעסקה ישירה
ענבל משש:  לצערי נשמעו לא מעט טענות על ספסרות בהיתרים, על תשלום של עובדים של סכומים לא מבוטלים, תמורת הזכות לעבוד במדינת ישראל
ענבל משש:  זה חלק מהשיקולים שנשקלו
ענבל משש:       בצוות היו חברים גם מהמנהל האזרחי שרואים את הצד של הפלשתינאים, ואת הממשק איתם, משרד המשפטים, זרוע העבודה, משרד הבינוי והשיכון כמובן, אנחנו, שאני עמדתי בראש הצוות, ענת הייתה חברה, ועשינו עבודה מאוד מקיפה
ענבל משש:       כמו כל הדברים שאנחנו עושים שמשפיעים על הציבור, חשוב לנו מאוד לעשות שיתוף ציבור, עשינו סקר אצל קבלנים ואנחנו, אני לא יכולה כרגע לגעת על תוצאות הסקר בשלב הזה, אבל בהחלט נציג את הדברים, נקבל אישור ונוכל להרחיב בנושא
ענבל משש:  אבל העבודה הייתה מאוד מקיפה
ענבל משש:  ואני יכולה להגיד שחוץ משיתוף ציבור שמענו את כל בעלי העניין הרלוונטיים, התאחדות הקבלנים, קבלנים שונים, וכל מי שיש לו, או רצה לומר משהו בנושא הזה
ענבל משש:      בין לבין אני יכולה להגיד שיש לנו גם דברים אחרים שעשינו החל מנובמבר בהתאם לחוזר שהוצאתי לכל אותם מעסיקים של פלשתינאים, הם מחויבים להעביר את השכר של העובדים הפלשתינאים ישירות לחשבון הבנק שלהם ברשות הפלשתינאית
ענבל משש:  זה מנגנון שבנינו יחד עם החשב הכללי במשרד האוצר, יחד עם המנהל האזרחי, יחד עם בנק ישראל, ובנינו מערכת שבאמצעות המערכת הזו הבנק מגיש שאילתה למערכת, הוא מקבל חיווי שלילי, חיובי, ברגע שהוא מקבל חיווי חיובי יש אפשרות להעביר את המשכורת לחשבון הבנק של העובדים
אליהו מרידור: זה בעניין השכר
אליהו מרידור:  מה לגבי שאר התנאים הסוציאליים?
ענבל משש: המעסיקים מחויבים לדווח לנו מדי חודש על יומן ההעסקה של העובדים, הם מחויבים לנהל יומן העסקה ולדווח דיווחי אמת על ההעסקה של העובדים הפלשתינאים
אליהו מרידור: זאת כבר דרישה של משרד העבודה והרווחה אני חושב
אליהו מרידור: ככלל עובדים זרים מגיעים לפה כדי לעבוד במשרה מלאה
אליהו מרידור:  אם אתה צריך אותו לחצי משרה, אז אלי אתה לא צריך אותו
אליהו מרידור:  אנחנו לא מביאים עובדים כדי שחצי משרה יעבדו אצל קבלן או חקלאי ובחצי המשרה האחרת, שהרי הם הגיעו לפה כדי לשפר את מצבם הכלכלי, הם יעבדו באופן לא חוקי
אליהו מרידור:  אז מבחינת ייעול והקצאת משאבים נכונה, אנחנו מחייבים בהעסקה מלאה של העובדים הפלשתינאים וגם העובדים הזרים
אליהו מרידור:  להגיד לך שכל הזמן מדווחים על העסקה מלאה? בזרים כן, בפלשתינאים לא
אליהו מרידור:  אנחנו כמובן מקבלים את הדיווחים מהמעסיקים, אנחנו לא באמת יודעים כמה ימים העובד הפלשתינאי עבד אצל אותו מעסיק
אליהו מרידור: בדיון הרלוונטי שנעסוק בכך, אני אציג כמה שאלות
קריאה: מחייבים אותנו בימי עבודה שלמים- - -
אליהו מרידור: סליחה אדוני, ראשית בטוח אתה אומר דברים מאוד חשובים, אתה אומר אותם שלא לפרוטוקול, אתה אומר בלי שאנשים שומעים אותם אומרים ואתה אומר אותם מבלי שקיבלת לכך רשות דיבור
אליהו מרידור:  אני מאוד אשמח לשמוע את מה שאתה מדבר, אני מבחין שאתה מדבר מדם ליבך ואני אשמח להתייחס לכך וללמוד את הנושא שאתה מדבר עליו, אבל בוא נאפשר לה לסיים
ענבל משש: קצת לסבר את האוזן, בשלושה הענפים המשמעותיים, הגדולים, אבל כמובן שכל הענפים חשובים, אפשר לראות כניסה של עובדים זרים חדשים לתוך המאגר הקיים בארץ רואים את הפרופורציות, אני חושבת שב-2020 די קל להבחין שהייתה האטה בכניסת עובדים זרים, בגלל אירועי הקורונה
ענבל משש:  השפעת הקורונה האטה את קצת הכניסה של העובדים, אני חייבת להתייחס ממש במשפט אחד לתקופת הקורונה, אנחנו יצרנו לא מעט הקלות כדי לתת מענה לצורך של המשק בעובדים הזרים, כמובן גם החרגנו את כניסת העובדים הזרים תוך הקפדה על הנחיות בריאות
ענבל משש:  הגדלנו את מכסת - - -
אליהו מרידור: אפשר ברשותך, להבא לקבל גרף השוואה של כניסה מול יציאה באותו שנתון לכל ענף?
ענבל משש: אין שום בעיה, בשמחה
אליהו מרידור: ברשותך, לדייק את זה באותו גרף, כמה מהם באופן כפוי וכמה מרצון בעיתם?
ענבל משש: אין בעיה
ענבל משש:  יוסי אדלשטיין יהיה פה בשבוע הבא, הוא ידבר על היציאה אז אני מניחה שהוא יציג
ענבל משש:  אם אדוני רוצה אין בעיה לשלוח כל נתון שאדוני רוצה
ענבל משש:  מאוד חשוב גם לנו במנהל עובדים זרים, כמובן שבסיום העבודה של העובדים השהייה החוקית, הם יצאו בזמן
ענבל משש:  אני חושבת שגם למעסיקים יש חלק ואחריות ביציאת העובדים
ענבל משש:      אני אוסף ואגיד, שגם העובדים הלא חוקיים יושבים על המכסה הכללית הענפית בתוך הענף, ולכן כשאנחנו מנהלים מכסה, אם אני רוצה לדעת כמה עובדים אני מגייסת אז אני מסתכלת על תוכנית עבודה שלי, כמה עובדים צריכים לצאת, כמה עובדים אני צריכה לגייס כדי לשמור על המכסה שקבעה הממשלה
ענבל משש:      ענף הבניין, יושב פה ישי לוי, מנהל אגף הבניין שלנו
ענבל משש:  באגף הבניין מועסקים גם עובדים פלשתינאים, גם זרים וגם ירדנים
ענבל משש:  יש פה את הפילוח לגבי המכסה של העובדים, יש את ה-30,000 עובדים זרים שהתקבלו בהחלטת ממשלה 139
ענבל משש:  תמיד שואלים על הפער בין המכסה לבין האיוש, אז אני אגיד שהחלטת הממשלה קבעה על כניסת עובדים בפעימות ובצורה מדורגת, זה מפורט בהחלטת הממשלה
ענבל משש:  היום אנחנו עומדים על 18,299 עובדים
ענבל משש:  לגבי המכסות, זה ענף שיש בו היקף עובדים מאוד משמעותי
ענבל משש:  גם הענף הזה מאוד חשוב כי הוא קטר הצמיחה של המשק
ענבל משש:      ענף החקלאות, יש בו גם עובדים זרים וגם פלשתינאים
אליהו מרידור: מה הסיבה שאין מילוי מיצוי המכסה של זרים?
ענבל משש: מראש ידענו שלא ניתן בלחיצת כפתור, ובטח שלא בשנה שבה עברה החלטת הממשלה, לגייס את העובדים כולם כמקשה אחת בפעם אחת
ענבל משש:  צריך לזכור שיש לנו שלושה הסכמים בילטרליים, ההסכם עם אוקראינה כולנו יודעים שיש מלחמה באוקראינה, לצערי הרבה אנחנו לא יכולנו לגייס עובדים מאוקראינה
ענבל משש:  לגבי סין, אירועי הקורונה כמובן השפיעו על כניסת עובדים מסין
ענבל משש:  לאחרונה אנחנו רואים כניסה של עובדים מסין, כבר השנה נכנסו למעלה מ-3,000 עובדים גם מסין גם ממולדובה
ענבל משש:  מתוכננים ששה מחזורי גיוס ממולדובה
אליהו מרידור: אני מבקש לדעת אם אחוז ההגעה הנמוך של עובדים מסין, לצורך העניין, באחוזים נמוכים, הייתה תוצאה של מניעה מצידנו, או הגבלה מצד השלטון שלהם?
ענבל משש: לא הייתה מניעה מצידנו, מכיוון שמיד כשהייתה החלטת ממשלה אנחנו פעלנו לטובת גיוס העובדים
ענבל משש:  שים לב, אני עוד פעם מדייקת, החלטת הממשלה דיברה על כניסה של עובדים בפעימות, בצורה מדורגת
אליהו מרידור: אין בעיה, עדיין אנחנו לא קרובים לחצי, גברתי
ענבל משש: נכון אדוני, ומראש ידענו שאין יכולת, בטח לא בהינתן אירועי קורונה, ובהינתן הקריסה של ההסכם עם אוקראינה בשל המלחמה, ולא משום סיבה אחרת, אין יכולת לגייס 15,000 עובדים בלחיצת כפתור
ענבל משש:  אבל כבר יש פעולות שאנחנו רואים את הפירות שלהם כבר בשנה הנוכחית בכניסה מאוד משמעותית של עובדים והתאוששות גם של הסינים
ענבל משש:  סין הייתה סגורה, היו מגבלות תנועה בסין
ענבל משש:  אז אם יש לי הסכם עם סין והסינים לא יכולים להביא לי סינים, מה אני יכולה לעשות? וגם בכל החלטת ממשלה מסייגים את הנושא הזה של כניסה העובדים- - -
חוה אתי עטייה: מתי החלטת ממשלה הייתה?
ענבל משש: ב-1 באוגוסט 2021
חוה אתי עטייה: עם גיאורגיה גם יש עובדים זרים?
ענבל משש: גיאורגיה יש במוסדות סיעוד
אליהו מרידור: זה לא כל כך מצליח בינתיים
ענבל משש: חקלאות, יושבים פה גם נציגים בלשכות בחקלאות
ענבל משש:  אמרתי שיש גם לשכות בחקלאות שנותנות מענה, וגם חקלאים המייצגים בנושא הזה
ענבל משש:  גם מכסה מאוד גדולה, מאוד משמעותית, כמעט במיצוי, ואפשר לראות את זה במספרים
ענבל משש:  ככלל כל העובדים מתאילנד, יש גם עובדים פלשתינאים, העובדים מגיעים באמצעות ההסכמים הבילטרליים
ענבל משש:  העובדים הזרים החוקיים בעשור האחרון, לפי ענף ושנה, מגמת גידול, אפשר לראות את הנתונים
ענבל משש:      להבנתי, אותו דבר לגבי העובדים הלא חוקיים, הסכמים בילטרליים אדוני, דיברנו לאורך השנים יש מגמת יציבות בכל מה שקשור לתהליך הגיוס באמצעות ההסכמים, התהליך מנוהל ומפוקח גם בישראל וגם במדינות שמהן מגיעים העובדים
ענבל משש:  ההסכם הבילטרלי קובע את המסגרת, את התנאים, את הזכויות, את החובות
ענבל משש:  בהתאמה לענף הנדרש הוא כולל התחייבות גם לפיקוח וגם להסדרת הליך המיון של העובדים
ענבל משש:  יש חמישה ענפים, עשרה הסכמים שונים, תשע מדינות
ענבל משש:  המטרה היא לבסס ולהרחיב את ההסכמים לגיוס העובדים, ציינתי את המדינות, הודו, מרוקו, אני לא אחזור על הכל
ענבל משש:      אנחנו רוצים להכניס מדינה נוספת בחקלאות, מאוד מאוד חשוב, אנחנו רוצים למסד את ההסכמים בסיעוד הביתי
ענבל משש:  בשנה האחרונה יישמנו הסכם עם נפאל במוסדות הסיעוד, גם את ההסכם עם הפיליפינים במלונאות
ענבל משש:  לפי חוות הדעת של המעסיקים ושל העובדים בסך הכל אנחנו רואים שזה לשביעות רצון כל הצדדים, גם המעסיקים גם העובדים
ענבל משש:  אני חייבת לומר, גם המדינות
אליהו מרידור: ההסכמים הלטרליים הם חד מדינתיים?
ענבל משש: יש הסכם מסגרת, ויש הסדר יישום
ענבל משש:  הסכם המסגרת מסדיר את מערכת היחסים, והסכם היישום מסדיר במיקרו את מה שנדרש באותו ענף
ענבל משש:  אז לכל מדינה יש גם הסכם מסגרת וגם הסדר יישום
אליהו מרידור: זאת אומרת שאם את רוצה עכשיו, אחרי שחתמת עם הודו לעניין סיעודי, ואת מבקשת להרחיב את זה לעניין חקלאות, אז את רק פותחת עוד תת - - -
ענבל משש: נכון, עוד הסכם
ענבל משש:  אני אגיד שבענף הבניין, מזמינה אותך לראות אתה מאוד תתרשם, יש, כמובן בשיתוף משרד הבינוי והשיכון והתאחדות הקבלנים, בחינות של העובדים טרם ההגעה שלהם
ענבל משש:  אנחנו שוכרים מקום ואנחנו בוחנים את ההתאמה המקצועית שלהם למקצועות הרטובים
ענבל משש:       לגבי הסיעוד הביתי, חברת הכנסת עטייה שאלה על ההסכם עם הפיליפינים, אז כרגע והחל מאוקטובר 2022 הוא לא מיושם לאור המחלוקת על גובה הסכום שהעובדים הזרים נדרשים לשלם עבור סל השירותים שהם נדרשים לשלם עבור סל השירותים שהם מקבלים מהלשכות הפרטיות
ענבל משש:  יש פניה של שר הפנים לשר האוצר כדי לנסות למצוא פתרון לאירוע הזה
ענבל משש:  אני אגיד שביקרנו גם בפיליפינים, גם אני וגם זיו בוועדה משותפת כדי לנסות לקדם ולהגביר את שיתוף הפעולה, זה לא פוגע בהסכם או ביישום שיש לנו לגבי המלונאות, ממשיכים להגיע במלונאות
ענבל משש:  העניין והאירוע הוא אך ורק גובה הסכום שנקבע בתקנות שעובדים הזרים צריכים לשלם ללשכות עבור סל השירותים
ענבל משש:      אני אומרת בפה מלא, שכניסת העובדים הפיליפינים היא הכרחית ונדרשת
ענבל משש:  אנחנו מאוד רוצים לראות את ההסכם הזה עולה שוב על המסלול, ולראות כניסה של עובדים פיליפינים, הם מגיעים אחרי הכשרה
אליהו מרידור: יש שני אתגרים
אליהו מרידור:  גם גובה התשלום וגם סכום האגרה במוסדות הסיעודיים
חוה אתי עטייה: בכמה מדובר?
ענבל משש: במוסדות סיעודיים לא עובדים פיליפינים
חוה אתי עטייה: למה רשמת פה סיעוד ביתי?
ענבל משש: בסיעוד ביתי יש פיליפינים, אוזבקיסטן וסרילנקה, אלה כרגע ההסכמים
חוה אתי עטייה: בכמה מדובר? מה האגרה המדוברת, על המחלוקת של התשלום?
ענבל משש: יש כ-6,000 שקלים שעובד זר צריך לשלם ללשכה הפרטית תמורת סל השירותים שהם נותנים, זה מעוגן בתקנות, אחרי עבודה - - - שעשתה שרת הכלכלה זרוע העבודה בזמנו
ענבל משש:  זה בשלוש פעימות, בכניסה ועד שלושה ימים לאחר כניסתו, ואחרי שנתיים ואחרי שלוש יש חלק של הסכום
ענבל משש:  הסכום הרציני זה כ-4,000 שקלים שהוא משלם בכניסה ועוד שתי פעימות של כ-1,000 ו-1,000
ענבל משש:  בסך הכל זה מגיע לכדי 6,000 שקלים שהפיליפינים כרגע אין לנו הסכמה איתם על הנושא הזה, וכפי שאמרתי ביקרנו שם ורצינו להסדיר את זה, ויש פניה של שר הפנים, ואנחנו מאוד חפצים שההסכם הזה יעלה על המסלול
אליהו מרידור: מצד שני אנחנו גם חפצים לא להיפתח לאיזשהו תהליך של סחטנות, ששאר המדינות שאנחנו חתומים איתם עם הסכמים בילטרליים ואלו שאנחנו עתידים לחתום איתם, בעזרת ה', יבקשו מעשה חקיינות
אליהו מרידור:  יגידו אם להם צריך להקל, אז בואו תקלו גם לנו, ואז זה איזשהו מעגל קסמים שהוא לא נגמר
אליהו מרידור:  אני רק אומר בואו נשים את זה על השולחן
ענבל משש: זה תקנות שהכנסת חוקקה, אנחנו גורם ביצועי ואנחנו עושים את מה שאנחנו חייבים על פי התקנות
ענבל משש:  כן, אדוני צודק
חוה אתי עטייה: מתי מתכוונים לדון בתקנות?
ענבל משש: התקנות אושרו כהוראת שעה
ענבל משש:  עורכת הדין בן שבת מכירה את זה מצוין
ענבל משש:  הן אושרו כהוראת שעה לשלוש שנים כמדומני, אז אני לא חושבת שמישהו יחזור וידבר על התקנות
ענבל משש:      הענף מורכב, רגיש, אני מסיימת, מבין הענפים, המטופלים הסיעודיים, קשישים ובעלי מוגבלויות זקוקים לסיוע של עובד זר במשך רוב שעות היממה, בפעולות היומיומיות הבסיסיות גם רחצה גם אכילה
ענבל משש:  אותם אלו שהפכו למעסיקים בעל כורחם
ענבל משש:  כמובן קיימת מצוקה מאוד גדולה אצל המטופלים ובני המשפחות שלהם, הם חווים קשיים לא מעטים בנטל הבירוקרטי הכבד שכרוך בהעסקת עובד זר בהתאם לשיטת ההעסקה הקיימת
ענבל משש:  יש לנו כ-60,000 אלף עובדים זרים, יש לנו 78,000 בעלי היתרים
ענבל משש:  על לשכות דיברנו
ענבל משש:  כדי להעסיק עובד זר חייב להיות רשום בלשכה פרטית גם המעסיק וגם העובד
ענבל משש:  הייתה לי הזכות לעמוד בראש הצוות הבין משרדי שבחן את שיטת העסקה בסיעוד, אני תכף אגע בזה
ענבל משש:      לגבי הפער בין מספר בעלי היתרים לבין מספר העובדים הזרים, תמיד אני נשאלת
ענבל משש:  אומר שבנובמבר 2021 עשינו סקר, יחד עם סקר יחד עם מכון מדגם שענו עליו 804 מרואיינים בעלי היתרים, נמצא כי 78% מקרב בעלי ההיתרים הלא ממומשים מעסיקים עובד בפועל, ו-22% לא מעסיקים בכלל
ענבל משש:  מבין אלו שמעסיקים בפועל, 42% מעסיקים עובד ישראלי, 36% מעסיקים עובד זר באופן לא חוקי, אפשר להרחיב בזה, זה רק כדי להסביר את הפער
אליהו מרידור: בשביל לא לגזול עוד זמן, אני ביקשתי שמנהלת הוועדה תרשום לי את הנתון הזה ללמידה, וכבר ענית עליו
ענבל משש: תודה שכיוונתי לדעת גדולים, אבל תמיד אנחנו נשאלים אז הגעתי עם התשובה מראש
ענבל משש:      אני אגיד גם לגבי עלויות השכר, אז גם בזה עשינו סקר שבוצע על ידינו גם בינואר 2022 בקרב מעסיקים, באופן מקוון וייחודי, מדגם של 18,000 מעסיקים, השיבו עליו 2,338 מעסיקים
ענבל משש:  כמובן דגמנו בכל קצוות הארץ ב-320 ישובים בישראל בכל שכבות הגיל של המטופלים
ענבל משש:  לפי הסקר, 0
ענבל משש: 75 מהמטופלים מעסיקים את העובד הזר שבעה ימים בשבוע 24/7
ענבל משש:  עלות השכר הממוצעת עבור מעסיקים שמעסיקים שבעה ימים בשבוע, עומדת על כ-6,600 שקלים בחודש
קריאה: הלוואי, מנותקים
ענבל משש: זה יפה קריאות הביניים, בואו חבר'ה, תכבדו, אנחנו מכבדים אותכם
ענבל משש:  זה סקר שעשינו
ענבל משש:  נמצא שעלויות גבוהות יותר כאשר שהמטופלים הם גברים, וכשנמצאים בפריפריה עלויות השכר נמוכות ממש במעט בהשוואה למרכז ולתל אביב
ענבל משש:  שוב פעם, בימים האלה מופץ סקר נוסף, נשמח לשיתוף הפעולה
ענבל משש:      לגבי המורכבות והקשיים בגודל ההעסקה
ענבל משש:  אז יש חמישה אתגרים שמיפינו בצוות הבין משרדי, אתגרים בירוקרטיים, ריבוי גופים, אתגרים מנטליים, אתגרים בניהול העובד הזר והתמודדות עם הצרכים שלו, אתגר כלכלי כמובן, והתמודדות עם דרישות השוק, התמודדות עם חובות המעסיק במצבו הסיעודי
ענבל משש:  לגבי הצוות הבין משרדי, ממש בבריף קצר, ביקשנו לאמץ שתי חלופות, אחד זה העסקה ישירה שכוללת מעטפת תמיכה לטובת הפחתת הנטל, וראינו שהתהליך הזה מייצר מורכבות מאוד גדולה ומגדיל את חשיפת המטופל לתביעות ומגדיל את הנטל על המעסיק
ענבל משש:  במקביל, ביקשנו לבחון היבטים יישומיים של חלופת התאגוד, כך שבסופו של יום תעמוד בפני המטופלים בחירה בין שתי חלופות
ענבל משש:      הענף הזה מאוד מגוון, יש בעלי מוגבלויות שהם לא תחת חוק הסיעוד של ביטוח לאומי, יש קשישים, יש שונות בין המעסיקים כנראה שאין חליפה אחת שמתאימה לכולם, אמרתי את זה בעבר ואני שבה ואומרת
ענבל משש:  אנחנו בוחנים את הנושא הזה מבחינת ההיבטים היישומים שלו, כשהאתגר הוא בעצם לא לייקר את עלות ההעסקה למטופל הסיעודי, וזה אחד האתגרים המאוד חשובים
ענבל משש:      לגבי תהליכים אסטרטגיים, כמה הנושא הזה במיקוד אצלנו, אנחנו רוצים לשפר ולהפחית את הנטל, אנחנו רואים צורך בהקלה על מטופלים הסיעודיים ובמתן ליווי והכוונה, אנחנו עמלים על פיתוח אפליקציה למעסיקים של עובדים בענף הסיעוד, אנחנו בנינו קורס מקוון לבני המשפחה ולמעסיקים, זה יעלה ב-I campus, זה משהו מודולרי, מאוד מאוד נחמד, מאוד קליל, שהם יכולים לקבל הכוונה וסיוע
ענבל משש:  אנחנו השקענו תקציבים לא קטנים בפיתוח האפליקציה והקורס מהמשאבים של רשות האוכלוסין וההגירה כדי לתת כלים וסיוע
ענבל משש:       דיברנו על ההסכמים, על הפיקוח על השלכות אמרנו, על הרחבת צוות העובדים הסוציאליים, ציינו
ענבל משש:  הגדלנו את הצוות מאחד לשלושה, זה מאוד משמעותי
ענבל משש:  נמצא גם מהצוות של המפקחים שלנו, העובד הסוציאלי שלנו דוד אוחיון שנמצא פה
ענבל משש:      אנחנו כמובן ביקשנו לקדם תקנות לקביעת סוג המטופלים, הייתה לנו עבודת מטה מסודרת גם עם הארגונים השונים שהצגנו להם את הדברים האלה
ענבל משש:  לצערנו, בגלל חוסר היציבות שהייתה בעת האחרונה לא יכולנו לקדם את זה, אנחנו נציג את זה לשר הפנים וננסה להעביר את הנושא הזה שייתן מענה לחלק מהמצוקות והפערים
ענבל משש:  מודל תאגידים, אמרנו שזה משהו שאנחנו בראייה האסטרטגית שלנו מאוד רוצים לקדם
אליהו מרידור: איזה תאגידים?
ענבל משש: תאגידים שלא ישנו, אלא יתנו חלופה נוספת לשיטת העסקה קיימת, הישירה
אליהו מרידור: לפי הקיימים היום?
ענבל משש: לא, יש היום לשכות פרטיות בסיעוד, הן אלו שקיבלו היתר מלשכת האוכלוסין וההגירה, הן נותנות ומסייעות בכל מה שקשור ונדרש, הן לא מעסיקות הישירות של העובדים הזרים
ענבל משש:  המעסיק, כפי שאדוני יודע, הם המטופלים הסעודיים בעל כורחם, דיברנו על החובות
ענבל משש:      אנחנו רוצים לבחון היבטים יישומיים של הקמת תאגיד שהוא בסוף ייתן את המענה, תוך שהוא לא מייקר את עלות ההעסקה
אליהו מרידור: האם גברתי מתכוונת לתאגיד ממשלתי כפי שהעלינו כאפשרות בפגישה המקדימה שלנו?
ענבל משש: אני יודעת שאדוני מכוון - - -
חוה אתי עטייה: רצינו לדעת, הלשכות, התאגידים, יש קורלציה ביניהם? זה שונה?
ענבל משש: לא, יש לנו תאגידים בבניין, ולשכות בחקלאות ובסיעוד
ענבל משש:  הלשכות הפרטיות הן לא המעסיקות הישירות של העובדים, התאגידי בניין הם המעסיקים
אליהו מרידור: הם מתווכים, גורם תיווך ודרך התיווך הם גם מטפלים ומספקים שירותים עוקפים
ענבל משש: זה לא רק, הם מעסיקים עובדים סוציאליים, וחלק מהעבודה שלהם זה לגשר ולראות את הצרכים של המטופל, ולגשר בין המטפל למטופל
אליהו מרידור: זכות הקיום שלהם, האג'נדה היא תהליך התיווך, וכדי שישכרו את שירות התיווך שלהם, שאני לא מבטל אותו, הם מרחיבים את סל השירותים, ומן הסתם הם גובים בגינו תשלום
ענבל משש: קודם כל אגיד שהם לא קמו בבוקר והחליטו שהם לשכה פרטית
ענבל משש:  העבודה שלהם מעוגנת בתהליכים ובנהלים ומקבלים היתר שמתחדש פעם בשנה, פעם בשנתיים, מרשות האוכלוסין וההגירה
ענבל משש:  כל הפעולות שהם צריכים לעשות מעוגנים בנוהל, לשכות פרטיות
ענבל משש:  הלשכות זה לא רק תיווך, יש שם היבטים של טיפול, היבטים של שירות
ענבל משש:  למקומות התוכן האלו לשם אנחנו מכוונים
ענבל משש:  זה לא ההיבטים של תיווך, זה לא תיווך, סליחה על המינוח, זה לא דירה, בסוף יש פה מטופל סיעודי שמאוד חשוב ויקר וצריך לתת לו מענה לצרכים המאוד ייחודיים שלו
ענבל משש:  ויש את העובדים הזרים שגם הם צריכים להיות בעלי מיומנות כדי לתת מענה לצרכים של המטפל הסיעודי
אליהו מרידור: בעזרת ה' בדיון הרלוונטי אנחנו נרחיב על כל התהליכים, על כל מה שמשתמע מהם, על מה שניתן לגשר בלעדיהם, על מה שהם כוח המציאות שבלעדיהם לא ניתן, ואז אני אציג את משנתי הסדורה
ענבל משש: בשמחה אדוני
חוה אתי עטייה: הלשכות זה קיים רק בסיעוד?
ענבל משש: ובחקלאות
ענבל משש:  לפי ענפים
ענבל משש:  מילה אחת על מרכז הפניות, הזכרתי שיש מרכז פניות שממומן מתקציב רשות האוכלוסין וההגירה, הוקם על ידינו ומופעל בהתקשרות חיצונית באמצעות עמותת סימי
ענבל משש:  המרכז מנגיש שפתית לעובדים מידע חשוב להעסקה לשהייה, כמו כן לזכויות וחובות בעבודה
ענבל משש:  הם גם שולחים מסרונים וגם ברשתות החברתיות לאורך כל תקופת העבודה במדינת ישראל
ענבל משש:  זה מיועד לאותם עובדים שהגיעו באמצעות ההסכמים הבילטרליים
ענבל משש:       אנחנו מקבלים גם בקו הפניות פניות בשפות השונות, על ידי הנציגים שמעבירים את זה לעובדי הרשות, לרכזים שלנו, אנחנו מנתבים את זה, או שמטפלים in house בדברים שאפשר, או שמנתבים למשרדי הממשלה השונים ביחידות הרלוונטיות, שמוסמכים לטפל
ענבל משש:  יש לנו מבחינת היקף, ב-2021 היו כ-4,000, ב-2022 כ-5,000 פניות
ענבל משש:       אני אשוב להודות לאדוני על ההזמנה ועל האפשרות להציג את הפעילות, את האתגרים
ענבל משש:  הוועדה מהווה במה חשובה וטובה לדיון והעמקה בסוגיות הרבות, הנוגעות כמובן כפי שאתה רואה, לציבור מאוד רחב
ענבל משש:  למדת היום ממש בתמצית על המורכבויות שהם חלק אינהרנטי בתהליך העסקת העובדים הזרים, על האיזונים הנדרשים, וכמובן שלא נצליח בדיון אחד לפתור את אותם אתגרים
ענבל משש:       חשוב לי לומר שאני באמת תומכת ביצירת דיאלוג עם הרבה גורמים, מרבית הגורמים שיושבים פה יש לנו שיח רציף איתם, אנחנו מקיימים איתם דיונים, אנחנו נקיים שולחן עגול בקרוב, מאוד גדול ומשמעותי
ענבל משש:  יש לנו קשב לנושא, גם לעיתים שאין לנו שיקול דעת ואנחנו נאלצים להגיד את הלא, אנחנו משתדלים להגיד את זה בצורה מכבדת ואמפטית, ובמקומות שכן אפשר אנחנו הולכים - - - במקרים המתאימים
ענבל משש:  אז יש גם פתיחות, גם קשב, גם האוזניים וגם הלב שלנו הוא לציבור
ענבל משש:       אני בהזדמנות הזו אגיד גם תודה רבה לאדוני, תודה רבה לשותפים שלנו במשרדי הממשלה שעובדים איתנו כל יום, ובעיקר למנהלי ועובדי מנהל עובדים זרים בלשכה המשפטית שלנו שעושים, באמת כפי שאדוני ציין ותודה רבה, את עבודתם באמת מתוך שליחות ובמסירות, והם הכוח המניע של המנהל
ענבל משש:  אז המלאכה לא הסתיימה, והיא רחוקה מלהסתיים
אליהו מרידור: מה היינו עושים אם היא הייתה מסתיימת? חברתי חברת הכנסת בבקשה
חוה אתי עטייה: נתבקשתי לשאול מה קורה עם וועדת ההמשך לשיטת העסקה עקיפה לחולים סופניים? זו הייתה אחת ההמלצות של צוות הבין משרדי בקדנציה הקודמת
משה נקש: בדיוק דיברה על זה עכשיו, על של שיטת התאגידים
אליהו מרידור: היא מדברת כרגע על חולים סופניים
רותם שחבר: הייתה הבנה שחולים סופניים שונים במהותם מחולים רגילים, כי הזמן זה המשאב הכי יקר, ולכן השיטה הישנה היא לא מתאימה להם, ונאמר שתקום וועדת המשך
רותם שחבר:  ופשוט רציתי לדעת מה קורה איתה ואם זה הולך להיות משהו באופק?
ענבל משש: את חברתנו המקווה אני מכירה מהדיונים הקודמים
ענבל משש:  היה שיח בנושא הזה, זה חלק מהמענים שנרצה לתת בחלופה של התאגידים
ענבל משש:  ישבנו גם בנושא הזה עם אלכס, כמובן, ועם ארגון נכה לא חצי בן אדם, עם מטה המאבק, יש פה כל כך הרבה גורמים שאנחנו בשיח איתם כדי לגבש איזשהו מענה שבעצם ייתן מענה הולם לכל הצרכים השונים
ענבל משש:  הייתה וועדת משנה שעשינו עם המשרד לשוויון חברתי, לצערי היו שינויים במשרדי הממשלה ואנחנו עכשיו ננסה אחרי שהממשלה- - -
אליהו מרידור: אנחנו נצלול לזה לעומק, בעזרת ה', אני מודה לכך שישנו תהליך
אליהו מרידור:  אני יודע שהוא גם לא עובד במלואו, ואני יודע שגם לכשהוא יעבוד במלואו הוא לא יהיה מספיק חמלתי כפי שניתן לצפות
אליהו מרידור:  יש לי איזשהו רעיון בנושא, יש לי איזושהי גישה, ואני מבטיח שלא רק שנתמקד בזה, בעזרת ה' זה יהיה האחד מהנושאים הראשונים שאנחנו נעסוק בהכרח
אליהו מרידור:  זה המינימום הנדרש מאיתנו
אליהו מרידור:      אנחנו ברשותכם, נעבור להקשיב למוזמנים המכובדים שהטריחו את עצמם ונרשמו כאן
אליהו מרידור:  אני מסביר שוב פעם, אני מבקש להתכנס לדקה, בדקה הזאת אני רוצה שבן אדם יציג את עצמו, את הגוף או את הקבוצה שהוא מייצג, הבעיה המרכזית שהוא מניח שקשורה למה שמכאיב, ושאלה
אליהו מרידור:  השאלות יירשמו, המענה יהיה בדיון הרלוונטי
אליהו מרידור:  הראשונה שאני שמח לתת לה את רשות הדיבור היא הגברת מאיה בנדס
מאיה גור בנדס: אדוני, אני פה עם חברתי עורכת הדין, דפנה פודור, גם ממטה מאבק הסיעודיים, אני אשמח שהיא תדבר בשמי
דפנה שגל פודור: עורכת הדין דפנה שגל פודור, הגעתי לפה ביחד עם מאיה מטעם מטה מאבק הסיעודיים וקבוצת הבית הזדקנות בכבוד
דפנה שגל פודור:  זו קבוצה שמייצגת 25,000 מטופלים סיעודיים ובני משפחותיהם, ומטעמם אנחנו כאן
דפנה שגל פודור:  יש הרבה מאוד סוגיות בוערות בתחום הסיעוד, אני רוצה לגעת בדקה שיש לי ביסודית מכולן
דפנה שגל פודור:  היה פה שקף שנגע למספר ההיתרים, שעומד היום על 78,000 היתרים, ועל מספר המטופלים הסיעודיים, ופער של 18,000 מטפלים
דפנה שגל פודור:  היה גם שקף שנגע לכמות העובדים הזרים שנכנסים לישראל, כשמשנה לשנה כמות ההיתרים הולכת וגדלה, ואנחנו נמצאים היום במצב שכמות העובדים הזרים שנכנסת לארץ, היא אותה כמות עובדים זרים שהייתה לפני הקורונה, ואנחנו מדברים פה כבר על שלוש שנים
אליהו מרידור: לפחות לפי השקפים זה לא מדויק
אליהו מרידור:  יש עליה, אפילו מאז הקורונה ישנה קפיצה בשנה אחת
דפנה שגל פודור: זה מה שהיה בשקפים
דפנה שגל פודור:  אני משווה ל-2019, לא ל-2020, ב-2020 הייתה ירידה משמעותית
אליהו מרידור: לא לא, עדיין יש עליה מדודה אבל עדיין עליה
ענבל משש: אדוני, אני רק אעיר שאין מכסה בענף הסיעוד, אבל כן יש מכסה של מספר העובדים הזרים החדשים שיכולים להיכנס מדי שנה מדינת ישראל, ומדובר ב-15% ממספר העובדים החוקיים בענף
ענבל משש:  אז אם אנחנו גוזרים נגזרת של מספר העובדים החוקיים, זה מספר העובדים הזרים שאנחנו רשאים לאר מדי שנה כניסה חדשה של עובדים
אליהו מרידור: אני חושב שאני אצטרך הסבר יותר מפורט, אשמח לראות את הנוסחה, ללמוד אותה גם גרפית
אליהו מרידור:  נתייחס לזה בפגישה אחרת
דפנה שגל פודור: אז את בעיית המחסור אנחנו מרגישים באופן חד מאוד, והיא משפיעה על הרבה תחומים אחרים, גם על העלות של העסקת עובדים זרים שהפכה להיות עלות מטורפת שאי אפשר לעמוד בה, ובטח שלא הולמת את קצבת הסיעוד שמקבל המטופל הסיעודי
דפנה שגל פודור:  גם החלפות של מטופלים סיעודיים כשהעובד הזר יוצא לחופשת מולדת, או היולדת יוצאת חופשת לידה או חופשת מחלה והם נתקעים ללא
אליהו מרידור: אנחנו טיפה סוטים מהכוונה
אליהו מרידור:  את נותנת כרגע איזשהו פירוט לכלל המכאובים שהם באמת כואבים, ואני מודע לחלק מאוד מאוד גדול מהם
אליהו מרידור:  וזה נכון לדיון רלוונטי שייערך, ואז בעזרת ה' תטריחי את עצמך שוב פעם ונשמח להקשיב לך ברשות דיבור
אליהו מרידור:  ביקשתי כרגע לדעת מי הגוף שאת מייצגת, כמה מילים לגבי הקשר שלך לאותו נושא, ושאלה או בקשה להתייחסות שהגורמים הרלוונטיים יכינו את עצמם לקראת הדיון הבא
דפנה שגל פודור: אז השאלה, והגורמים הרלוונטיים מכירים אותה היטב, היא עניין כמות העובדים הזרים בישראל, והצורך הבאמת בהול, בהגדלת מספר העובדים הזרים שנכנסים לפה, לתחום הסיעוד, וזה ישפיע באמת על מגוון מאוד רחב של בעיות
אליהו מרידור: הבנו
אליהו מרידור:  גברת משש רשמה את שאלתה? אוקיי
אליהו מרידור:  אני מאוד מודה לך
אליהו מרידור:  אני פונה לעורך דין תומר ורשב
תומר ורשב: קודם כל ברכות, ושהוועדה תעשה את עבודתה בצורה הטובה ביותר, אני משוכנע שאדוני יעשה את זה
תומר ורשב:  אני עורך דין בעל משרד בתחום ההגירה, ותיק מאוד מעל 20 שנה, פעיל מאוד בתחום הסיעוד, והבעיה המרכזית, מעבר לכל הסוגיות שנוגעות להעסקה בפועל, היא הבעיה שיש הרבה מאוד מטופלים שיש להם מטפלים שהם הצליחו לאתר, אבל רשות האוכלוסין לא מאפשרת את ההסדרה החוקית בגלל איזושהי מגבלה חוקית שיצאה ב-2018 תיקון 32, בשבוע שעבר פורסם בחדשות 12 תיק שלנו של פרופסור אביתר נבו, בן 94 ממקימי אוניברסיטת חיפה, חתן פרס ישראל מדעי החיים, אדם שפרסם 1,400 מאמרים ועדיין מפרסם, ולא מצליח לקבל אישור למטפל שלו שמטפל בו שנה וחצי
תומר ורשב:  הבעיה הזאת היא לא רק שלו, היא של- - -
אליהו מרידור: זאת אומרת שהוא כבר מעסיק מישהו באופן בלתי חוקי, והוא רוצה להסדיר את זה? זה לא מה שהסברת בהתחלה
תומר ורשב: יש קושי הרבה פעמים, זו העסקה מאוד לא פשוטה, ועד שהם כבר מאתרים
אליהו מרידור: לא משנה, אבל נתת איזושהי כותרת מסוימת, אבל תיאור אחר
תומר ורשב: בזמן הקורונה התחילו להעסיק- - -