GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יאיר רביבו: אגב אני בהחלט חושב שאחד הדיונים שתעשו זה אולי למתג קצת את השם, מה בדיוק המהות של השם, בהתחלה קראו להם הדרפורים, אחר כך האריתראים, אחר כך המסתננים, עכשיו זה עובדים זרים שזה קצת יותר מכובס, לפעמים אומרים מהגרי עבודה, ויכול להיות שבאמת, כי אגב זו הוועדה היחידה שאתה לא יודע אם מי שקרוא את השם שלה, לא יודע אם מהות השם היא לטפל בצד החיובי או בצד השלישי, כלומר האם זו ועדה לטיפול בעובדים זרים או בזכויותיהם, או ועדה של למנוע שיהיו עובדים זרים, כי קשה להבין משם הוועדה, אבל בהחלט אין ספק, גם אמרת בדבריך, יש פה סור מרע ועשה טוב
יאיר רביבו:      כולנו זוכרים בפרשת השבוע, אנחנו יצאנו ממצרים והתורה מצווה אותנו כי גר היית בארץ מצריים, לזכור מאיפה באת, ואנחנו כמשפחה שההורים גדלו במרוקו והיו תמיד זרים לסביבה שמה, ואנחנו נולדנו וחיים ואני מנהל עיר מעורבת, אנחנו תמיד יודעים את הרגישות מה זה אומר כשאתה שונה, ולמעשה בכלל, אני חושב שכל מה שקורה היום בחברה הישראלית, יש הרבה חלקים שמרגישים זרים, כל אחד מרגיש זר במשהו, הלהט"בים, הימנים, השמאלנים, בעד הרפורמה, כל אחד מרגיש שהוא זר והוא מרגיש לא שייך, המטרה היא תמיד להרגיש שייך, וזה בדיוק חלק מהמסרים אולי שתובילו
יאיר רביבו:      אפרופו הזכירו פה את סעודת יתרו, אתם יודעים שהשבוע זה סעודת יתרו של התוניסאים, אז האישה הגדולה של התוניסאים נקראת אלגריבה, אלגריבה בערבית זה הזרה, מדובר בנערה זרה שהגיעה לאי ג'רבה, פעלה שמה, עשתה שמה ניסים ונפלאות ונפטרה ועד היום היא נחשבת קדושה
יאיר רביבו:      אלגריבה, תזכרו את השם הזה, אלגריב זה זר, בערבית יש פה את השם, הפירוש עניינים זרים
יאיר רביבו:      אז נאחל בהצלחה ומהניסיון שלך שאני מכיר אותך גם בתחום ענף הבניין שעבדת פה, וגם בתחום שרק לאחרונה טיפלת במשפחתך בחמיך שתהיה בריא, בנושא של גיוס עובד זר, כמה סוגיות מורכבות, כמה הדבר הזה יש בו מצד אחד רגישות, ומצד שני אנחנו תמיד צריכים לשמור על הגבול הדק, אבל רק צריך לזכור, תמיד תוקפים אותנו בישראל, תזכרו שכשישראלי יגיע לארצות הברית, המדינה הידידותית ללא אישור שהייה הוא יסולק בו במקום, אצלנו אנחנו ככה הרבה יותר מתחשבים, אם עכשיו יגיעו לגבולות ישראל מאות פליטים מרעידת האדמה מטורקיה ומסוריה, אנחנו נקבל אותם בחום ובאהבה כי ככה אנחנו, כי זה מה שמבדיל אותנו מכל העמים
יאיר רביבו:      שא ברכה, עלה והצלח
אליהו מרידור:  חברים יקרים אם ירצה השם יום שלישי הבא 13:30 תתכנס הוועדה לדיון שבוא אנחנו נסקור את הנושאים, נתחיל לצלול לעומק, נקבל סקירות ונפרסם את תוכנית העבודה למושב הקרוב, אני מודה לכם שוב פעם, הישיבה נעולה
אליהו מרידור: חבריי, חברי הכנסת, מנהלת הוועדה, ומוזמנים נכבדים כולכם
אליהו מרידור:  צוהריים טובים לכולם בעזרת ה'
אליהו מרידור:  אני מבקש ברשותכם לפתוח את דבריי כאן ולנצל מעל בימה זו כדי לשלוח את תנחומיי מקרב הלב, אני בטוח שגם בשמכם, למשפחתו של הלוחם הגיבור האמיץ אסיל סואעד ה' יקום דמו, שנפל אמש בעת מילוי תפקידו כאשר הגן בחירוף נפש על חבריו ליחידה, ועל מדינת ישראל כולה
אליהו מרידור:  זהו אובדן גדול ובלתי נתפס
אליהו מרידור:      חשוב שנזכיר שהברית בין שבט סואעד האצילה, אשל אסיל הוא החלל ה-17 מקרבה ובין מדינת ישראל אינו מוטל בספק
אליהו מרידור:  אני מחבק ומוקיר את כל אזרחי ישראל באשר הם, אשר בוחרים לתרום מזמנם, ומעת לעת מדמם ובנפשם, כדי לסכן ולחרף את נפשם למען בטחון המדינה והצלחת קיומה
אליהו מרידור:  בזכות גיבורים כמו אסיל אנחנו יכולים להמשיך ולחיות כאן היום ובכל יום בבטחה ובגאווה
אליהו מרידור:      בבוקר זה, לאחר לילה ארוך של דיונים והצבעות במליאה שהסתיימו בסביבות 8:15 בבוקר, ברצוני לפנות ולנצל את הבמה הזו לחבריי באופוזיציה, ולבקש מהם, אנא, אל תפגעו בדמוקרטיה לכאורה בשם הדמוקרטיה, אל תבזו את הבית המיוחד הזה כפי שראינו אמש כאשר כמה מחברי האופוזיציה פשוט איבדו את העשתונות והתנהגו בצורה ברוטלית בוועדת חוקה ומשפט
אליהו מרידור:  זהו לא המקום להתנהג כך בכלל, בטח לא במקום הזה
אליהו מרידור:  אני מציע לחבריי לאופוזיציה להגיע לשיח אמיתי, גם כאן בוועדה המיוחדת והמקודשת הזאת, כדי שנוכל לתחזק את הדמוקרטיה האמיתית ואת השמעת דברו של העם, שהוא זה ששלח אותנו לכאן
אליהו מרידור:  יש לנו אחריות משותפת לכל אזרחי ישראל, ועליכם ועלינו למלא את חובתנו זו
אליהו מרידור:      התכנסנו כאן לדיון משמעותי ראשון של הוועדה לעובדים זרים
אליהו מרידור:  נשמע את הגברת ענבל משש שהיא ראש תחום מנהל עובדים זרים ברשות האוכלוסין וההגירה
אליהו מרידור:  היא תסקור בפנינו את כלל תחומי העיסוק של המנהל, על כל הענפים הרלוונטיים להעסקת עובדים זרים באשר הם
אליהו מרידור:  הוועדה הזו תתכנס באופן תדיר כדי להביא בהקדם לשינוי חיובי של המציאות בשטח, למען כלל האוכלוסיות שזקוקות לכך, ועלינו לזכור שאותם אנשים נושאים עיניהם אלינו ממש ברגעים אלו, ובכוונתי לפעול כדי להיטיב עימם ככל שרק נוכל
אליהו מרידור:       ככל שהזמן יאפשר, אני גם אשמח לתת את זכות הדיבור לשאר הנוכחים שהגיעו במאמץ לא מבוטל
אליהו מרידור:  אמנם אנחנו לא ישנו לילה, אבל חלקכם לא באמת יודעים מה זה להנות מלישון לילה שלם
אליהו מרידור:  אני מעריך מאוד את הגעתכם, אני רק מבקש שתבינו שהואיל והוועדה הזו נוגעת במגוון מאוד רחב של עובדים זרים, מצד אחד אלה עובדים לאוכלוסיות נזקקות סיעודיים, בין מבוגרים ובין מוגבלי ניידות, מצד שני בתחום החקלאות, המלונאות, ההסעדה, והבניה
אליהו מרידור:      לפיכך, ככל שיוותר זמן, כפי שאמרתי, רשות הדיבור תהיה מצומצמת מאוד לכל דובר אשר נרשם כבר, הוא יוכל להציג את עצמו, את הגוף שהוא מייצג, או את המטרה שהוא מבקש לקדם באמצעות הוועדה הזאת, וזה יצטרך להיות לא יותר מדקה כי תודה לאל התברכנו בנוכחות מאוד נרחבת
אליהו מרידור:  הדינמיקה שתתנהל היום היא תהיה קצת פחות דיון, היא תהיה יותר סקירה
אליהו מרידור:  בדיונים הבאים, בעזרת ה' אנחנו נצלול לעומק כל פעם לנושא אחד חשוב, כי כל הנושאים שבעטיים אנחנו מתכנסים היום הם חשובים מאוד מאוד מאוד, אבל בכל פעם אנחנו נדון בנושא אחד לעומק, ונשמח לשמוע את אשר על ליבכם
אליהו מרידור:  בין נציגי העמותות, לבין זכאי הסיעוד
אליהו מרידור:  בבקשה הגברת משש, בהצלחה
אלון שוסטר: אדוני יושב הראש, אני רק רוצה מילה אחת
אלון שוסטר:  דיברת על האופוזיציה ואני רוצה להצטרף לרוח הדברים שלך, רק לומר, גם לאופוזיציה יש תביעה להוגנות בדיון הקשה והנוקב בנושא הדמוקרטיה, ויחד עם זה כאן, ובחדרים רבים בבניין הזה גם אתמול וגם היום, מתקיים דיון לשם שמיים מקצועי, ענייני, חברי, וכך אני בטוח שיהיה גם בפגישה הזו
אליהו מרידור: אני רוצה לייחל לכך, אפילו שזה לא חלק ממש שתכננו, שכל חבריי לאופוזיציה ישכילו להתנהג באחוז מאוד מאוד צנוע ביחס לקוד ההתנהגות שלך, האחריות, וההכלה
אליהו מרידור:  אתה יודע להסביר הלכה למעשה מה זה לקבל את האחר, מה זה לנהל שיח גם מול מי שלא חושב כמוך ולא מגיע מאותו צד פוליטי שאתה מגיע
אליהו מרידור:  הלוואי וכולנו, אגב כולל גם כלפי חלק מחבריי לקואליציה
אליהו מרידור:  אני מחזק את ידיך, ואני מודה על הגישה, ואני מקווה שאני בעצמי אשכיל ללמוד מהתובנות והלך הרוח המאוד נעים שבו אתה מתנהל
אליהו מרידור:  גם מאחרי הקלעים בפרסה בשעות שאנחנו מבלים בה, וגם בדיונים עצמם, בוועדות ובמליאה
אליהו מרידור:  ישר כוח עצום
אליהו מרידור:       עוד מילה קטנה גם לחברתי אתי, כמו שאמרתי זה לא מהפה אל החוץ, אנחנו התחלנו את הבוקר שלנו אתמול מוקדם, ואנחנו עדיין ממשיכים אותו, והתבשרנו הבוקר שהוא יצלול גם ככל הנראה, לתוך הלילה
אליהו מרידור:  לא מובן מאליו, ואני מאוד מעריך את ההירתמות
אליהו מרידור:  עזבתם גם וועדות אחרות שאתם אמורים להופיע, גם אני הגעתי לכאן מוועדה אחרת
אליהו מרידור:  ישר כח, בהצלחה גברת משש
ענבל משש: תודה רבה אדוני יושב הראש, צוהריים טובים, תודה רבה גם לחבר הכנסת שוסטר שאנחנו מכירים מצוין, הוא מלווה, בין יתר הנושאים הענפים שהוא מטפל בהם, הוא מלווה מקרוב את כל נושא העסקת עובדים זרים, גם בחקלאות וגם בענפים אחרים, וכמובן את חברת הכנסת אתי עטייה שיש לנו ממשקים ארוכים וטובים איתה בנושא העסקת עובדים זרים בסיעוד
ענבל משש:      אני גם רוצה לברך את הוועדה אדוני, על מיסודה והתכנסותה
ענבל משש:  כבוד גדול הוא לנו להופיע בוועדה ולתת סקירה בישיבתה הראשונה
ענבל משש:  אני מסתכלת פה על הנוכחות המאוד מרשימה שבחדר, וזה רק מוכיח בעצם כמה הנושא הזה הוא חשוב וראוי, גם לנו, גם למשרדי הממשלה השונים, גם לציבור הרחב, ובטח לאדוני
ענבל משש:  את מרבית הפנים אני מזהה מישיבות ודיונים קודמים, אלו אנשים מאוד ערכיים שחשוב להם כל נושא העסקת העובדים הזרים, ואני בטוחה שבישיבות השונות בתחומים השונים, אנחנו נזכה עוד להעמיק ולצלול לכל הדברים
ענבל משש:      נמצאים כאן בדיון גם מיטב אנשי המקצוע ממנהל עובדים זרים, אני לא אציג את כולם מפאת קוצר זמן
ענבל משש:  אנחנו כמובן, אדוני, עומדים לרשות הוועדה כל הזמן, אנחנו נשתף פעולה עם הוועדה באופן מלא ובכל נושא שהיא תראה לנכון
ענבל משש:  גם מתוך היותנו משרתי ציבור, וגם מהחובה שאנחנו חבים דין וחשבון גם לציבור וגם לכנסת
ענבל משש:  לפני שאנחנו צוללים פנימה לסקירה עצמה, אני מבקשת לומר כמה מילים לגבי תעסוקת זרים בישראל, זה ייתן את הקונטקסט הרחב של תעסוקת זרים, ואז נתחיל בסקירה שהכנו
ענבל משש:       למעשה, בישראל ישנן כמה קבוצות של זרים, כלומר אנשים שאינם בעלי אזרחות או מעמד תושב בישראל
ענבל משש:  הסקירה שלנו היום תעסוק באותה קבוצת זרים מרכזית, העובדים הזרים שהגיעו לישראל ממדינות שונות באופן מוסדר, קיבלו בכניסתם רישיון עבודה בישראל בענפים השונים
ענבל משש:  לציין שגם תושבי יהודה ושומרון ועזה המגיעים לעבוד בישראל הם עובדים זרים לכל דבר ועניין
ענבל משש:  בחוק יש הוראות מיוחדות שחלות בעניינם של עובדים אלו, אנחנו לא נספיק לדבר על הכל היום, אבל בהחלט ככל שיידרש אנחנו נרחיב
ענבל משש:      מבחינת ההסדרה בחקיקה, יש שני חוקים מרכזיים אדוני, שמסדירים את שהייתם ותעסוקתם של קבוצת העובדים הזרים
ענבל משש:  חוק עובדים זרים שמסדיר את תנאי העסקתם של העובדים הזרים, חובות המעסיקים ובפרט את החובה לקבל היתר לשם העסקת עובד זר
ענבל משש:  בנוסף, יש את חוק הכניסה לישראל, שמסדיר את הכניסה לישראל, את סוגי האשרות, הרישיונות לישיבה לתקופות השונות, והסוגים של הרישיונות והאשרות, כפי שאמרתי, כדי לענות על צרכי המשק
אליהו מרידור: והטיפול ביציאתם מהארץ, אסור לשכוח
ענבל משש: נכון אדוני
ענבל משש:  אז כדי לענות על צרכי המשק ובמסגרת האיזונים הנדרשים כדי להעסיק עובדים זרים במדינת ישראל, יש הסדרים מיוחדים שנקבעו לעניין תוקפו של רישיון הישיבה שניתן לעובד הזר
ענבל משש:  הערכה של רישיון עבודה של עובד זר ניתנה לתקופה של חמש שנים במקסימום, שלא יעלו במצטבר על חמש שנים, ומאורכת כל פעם בשנה נוספת, עד למצטבר של חמש
ענבל משש:  לכלל הזה יש שני חריגים
ענבל משש:      חריג אחד זה נושא הסיעוד, על עובד זר בענף הסיעוד בהתקיים ההסדרים שנקבעו בחוק, וכן לגבי עובדים אחרים שלגביהם נתקיימו נסיבות מיוחדות וחריגות של תרומת העובד הזר לכלכלה, למשק, לחברה וכו'
ענבל משש:  הבקשות האלו של מעל חמש שנים בענף של תרומה למשק, לא בענף הסיעוד, הן מתקבלות באישור שר הפנים, בהתייעצות עם האוצר ובהסכמת שר הכלכלה
ענבל משש:      חוץ מזה, יש הסדרה שהיא לא בחקיקה ראשית או בחקיקה משנית, היא כמובן בהחלטות הממשלה ובנהלים, למשל קביעת מכסות, תכף נרחיב בנושא, שנקבעות בהחלטות הממשלה, יש חלוקה ענפית
ענבל משש:  המכסות והענפים כל הזמן מתעדכנים בהתאם לצורכי המשק ולהחלטות הממשלה ולמדיניות המאוד רחבה של תעסוקת זרים בישראל
ענבל משש:      יש נושאים נוספים שקשורים להתנהלות מעסיקים, תאגידים ולשכות
ענבל משש:  כל אלו מעוגנים בנהלים של רשות האוכלוסין וההגירה והכל מפורסם בשקיפות לציבור באתר רשות האוכלוסין וההגירה
ענבל משש:  אז ברשותך, אדוני, אחרי הקונטקסט המאוד רחב אני רוצה לעבור לסקירה שהכנו
ענבל משש:  כמובן, שאשיב על כל שאלה שאדוני יראה לנכון
ענבל משש:      (הצגת מצגת)     כפתיח לסקירה, חשוב לי לתת בריף קצר, תמונה כללית מי אנחנו, רשות האוכלוסין וההגירה ומנהל עובדים זרים
ענבל משש:  ובהמשך אני אציג את כל הנתונים שישקפו את היקפי הפעילות ואת העשייה
ענבל משש:       אפתח בהצגת חזון רשות האוכלוסין וההגירה
ענבל משש:  החזון הוא המצפן הארגוני של הרשות
ענבל משש:  הרשות הוא גוף ממשלתי מקצועי בפועל בנושא אוכלוסין והגירה, פועל לשמירת זהותה היהודית והדמוקרטית של מדינת ישראל
ענבל משש:  התפקיד שלנו הוא לשמור על המדינה כמדינה יהודית, אבל גם כמדינה דמוקרטית, והמתח הזה בין היהודי לבין הדמוקרטי הוא נמצא יום-יום בעבודה של רשות האוכלוסין וההגירה
ענבל משש:  הרשות היא גוף עתיר שירות
ענבל משש:  למעשה, אדוני, אני חושבת שזה הגוף הממשלתי הגדול ביותר מבחינת היבטים של שירות מכלל משרדי הממשלה
ענבל משש:  אנחנו מטפלים ב-9
ענבל משש: 9 מיליון תושבי המדינה ואזרחיה לאורך כל מסלול חייהם, אנחנו מטפלים בלמעלה מ-11 מיליון זרים הבאים בשעריה מדי שנה, ובכ-300,000 זרים שנמצאים בארץ בכל תקופת שהייתם
ענבל משש:      בהזדמנות הזו, אני אציין שאתמול מונה מנכ"ל לרשות האוכלוסין וההגירה, מנכ"ל חדש ומוערך אייל סיסו שמגיע אלינו למשרד החוץ
אליהו מרידור: שכבר נמצא בחפיפה מעשית, לשם כך שלח את סגנו החוץ
ענבל משש: מסכימה עם כל מילה, ואייל באמת בעל ניסיון עם משימות הליבה של רשות האוכלוסין וההגירה, ואני בטוחה שהוא יצעיד את הרשות כמה צעדים קדימה לטובת הציבור בכללותו
ענבל משש:      מבין תפקידי רשות האוכלוסין וההגירה, כפי שאפשר להתרשם, יש נושא של ניהול מרשם אוכלוסין, ניהול ביקורת גבולות, הסדרת העסקה של עובדים, טיפול בבקשות לקבלת מעמד, טיפול בבקשות לקבל מקלט מדיני, אכיפה על מעסיקי זרים ופלשתינאים, וצמצום שהייה בלתי חוקית על ידי אכיפה על שהות זרים
ענבל משש:      מבחינת מבנה ארגוני בבריף קצר, רשות האוכלוסין וההגירה היא יחידת סמך שכפופה לשר הפנים, מבחינה ארגונית, מאורגנת בארבע מנהלים, כל מנהל בהתאם לתפקידים שלו שהוגדרו, מן הסתם מעבר הגבול אחראיים על טיפול במעברי הגבול, מנהל אוכלוסין אחראי על טיפול במרשם ותיעוד, מנהל עובדים זרים אחראי על כל נושא הסדרת העסקת עובדים זרים במדינת ישראל
ענבל משש:      לגבי המנהל, יש לנו שלושה תפקידים עיקריים
ענבל משש:  נושא הרגולציה, נושא השירות, ונושא האכיפה המנהלית שמתבצעים במנהל
ענבל משש:  המנהל אמון על הסדרת העסקתם של עובדים זרים, גם ירדנים וגם פלשתינאים
ענבל משש:  בענפי המשק בהם מתירה זאת הממשלה, תוך יישום מדיניות הממשלה ביחס למכסות העסקה ושיטות העסקה, אנחנו גוף ביצועי, אדוני, של הממשלה בכל הקשור לנושא תעסוקה ושהיית זרים, בין היתר
ענבל משש:      לתפיסתנו, לעבודת המנהל יש חשיבות מאוד רבה גם למשק וגם לרווחת האזרחים, מכיוון שאנחנו מטפלים מסבתא ועד תאגיד, ככה אנחנו נוהגים לומר
ענבל משש:  אנחנו מסדירים את העסקת העובדים, נותנים מענה לשוק העבודה בתחומי תעסוקה כשקיים מחסור, אנחנו מיישמים הסכמים בילטרליים לגיוס מפוקח והוגן של עובדים זרים
אליהו מרידור: ברשותך אני מבקש לקטוע את דברייך, נגעת בנקודה שהיא אחת משורשי הפעילות העתידית שלנו, והיא תהיה המבוא להצלחה ולבשורה
אליהו מרידור:  אפרופו הסכמים בילטרליים, התקבלה החלטת ממשלה, כמדומני, ב-2005 בדבר חתירה להעסקת עובדים אך ורק באמצעות הסכמים בילטרליים
אליהו מרידור:  אני מבקש לנצל את הבמה הזאת גם לבשר לכם, וגם להודות לחברי שר החוץ אלי כהן, אשר בפגישתנו בשבוע שעבר נעתר לבקשתי על פי אפיון הצורך כפי שאיבחנתי בתקופה מאז שהתבשרתי שאני אעמוד בראש הוועדה הזאת, והסכים למנות פרויקטור ישיר ובלעדי לחתירה להסכמים בילטרליים
אליהו מרידור:  הוא לא התפשר על פחות ממשנה למנכ"ל המצוין, מר יוסי דיין שמכבד אותנו כאל בנוכחותו
אליהו מרידור:  קיימנו כבר שיחת עבודה עמוקה, אנחנו מבינים את הצורך המיידי לכך, הפרויקטור הנמרץ כבר קיבל הנחיה משר החוץ שזה יהיה באחד מראשי סדרי עדיפויות של הטיפול במשרד
אליהו מרידור:       אני מבקש להודות לך על כך שהגעת לכאן, זה מסביר עד כמה שאתה באמת נרתם למשימה שמונית, אני יודע שנודע לך שמעצם העובדה שהשר לא התפשר על מינוי שהוא פחות ממעמדך, שאתה מבין עד כמה שבאמת זאת תהיה אחת מגולות הכותרת שבאמצעותה אנחנו נביא בשורה לכל האוכלוסיות שמחכות למוצא פינו, ושנאמר את דברינו ובאמצעות זה נטביע חותם על הלכי ועל התנהלות היום-יום של כל הזקוקים לכך
אליהו מרידור:  אני מודה לך, בהצלחה
אליהו מרידור:  בבקשה גברת משש
יוסי ביילין: תודה רבה
ענבל משש: נושא ההסכמים הבילטרליים בהחלט אחד הנושאים החשובים, אני תכף ארחיב בו
ענבל משש:  כמובן, חלק מהרצון של המדינה או הפעולות שהיא עושה לחתום ולהרחיב את ההסכמים הבילטרליים קשורים לצמצום האפשרות לגביית דמי תיווך לא חוקיים, מניעת סחר בבני אדם, וכמובן שיש לנו קשרי עבודה מצוינים עם כלל משרדי הממשלה, שמרביתם יושבים פה
ענבל משש:  בכך אנחנו רואים את עבודת המנהל כמנוע צמיחה למשק
ענבל משש:      מבחינת המבנה הארגוני, לפני פחות משנה עברנו רפורמה ארגונית ושינינו את פיסת ההפעלה של המנהל על מנת להתאים אותו לאתגרים של התקופה
ענבל משש:  אנחנו בנויים בשמונה אגפים, כשהתפיסה שלנו היא תפיסת שירות מקצה לקצה, לתת מענה לפי segment לקוח ב- one stop shop ללקוחות שלנו, וכפי שאדוני מתרשם הם מאוד מאוד מגוונים ורחבים
ענבל משש:  יש לנו כ-170 עובדים נהדרים בפריסה ארצית, ככלל אנחנו משקיעים רבות בקידום כל התהליכים הדיגיטליים, ואולי באמת ביחד עם התפתחות הטכנולוגיה והדיגיטל, חשוב לנו מאוד על האפשרות, גם לתת שירות אנושי, פרונטלי, לציבור ולמי שחפץ בכך על ידי הלשכות שלנו שפזורות במקומות השונים
ענבל משש:  אנחנו עובדים קשה כדי לשפר את השירות לציבור, אבל לתחושתי אנחנו ממש בכיוון הנכון
ענבל משש:       לגבי המנהל במספרים, כפי שאדוני יכול להתרשם ממש בקלות, אנחנו מדברים על כ-260,000 עובדים זרים שעובדים במדינת ישראל
ענבל משש:  חלק מופיע מכסה וחלק חוקי בארץ
ענבל משש:  אולי אני הולכת להפתיע פה חלק מהיושבים, אבל כ-10% ממספר המשרות במגזר העסקי, הם של עובדים זרים שמועסקים במשק, ותכף נצלול גם לענפים
אליהו מרידור: 10% מכוח העבודה היום במדינה, הוא של עובדים זרים?
ענבל משש: מהמשרות במגזר העסקי, כן
ענבל משש:  אני יכולה להגיד שבמהלך העשור גם חלה עלייה הדרגתית ועקבית במספר העובדים הזרים, תכף נראה את זה
ענבל משש:  גם פתיחה של ענפים חדשים שלא היו קודם, לדוגמא מוסדות סיעוד לא היה קודם, מלונאות לא היה קודם
ענבל משש:  וגם הגדלת מכסות של עובדים גם זרים וגם פלשתינאים בשנתיים האחרונות, בהיקפים של כ-60,000 עובדים, שזה מאוד דרמטי ומשמעותי
ענבל משש:      יש לנו 2,300 ירדנים שמועסקים רק באזור אילת, תכף נגע
ענבל משש:  על פלשתינאים אנחנו מדברים על למעלה מ-140,000 מכסה של עובדים, המכסה המשמעותית והגדולה זה בענף הבניין
ענבל משש:  לגבי עובדים זרים חוקיים בארץ יש כ-114,000 עובדים שנמצאים בארץ בענפים השונים
ענבל משש:  הענף הגדול המורכב והרגיש שאנחנו נצלול אליו, זה ענף הסיעוד שמועסקים בו כ-60,000 עובדים זרים, ניתן להניח שמחצית מהעובדים הזרים שבארץ, החוקיים, מועסקים בענף הסיעוד, הוא מאוד מרכזי ובמוקד
ענבל משש:      בגדול, יש לנו שיטות העסקה שונות בענפים השונים, אז בסיעוד יש לנו לשכות פרטיות, יש לנו 91 לשכות פרטיות בפיזור ארצי
ענבל משש:  אלו אותן לשכות שקיבלו היתר לסייע למטופלים הסיעודיים ולעובדים הזרים בתיווך, טיפול, הבאה וכל מה שקשור
ענבל משש:  העבודה שלהם מוסדרת בנוהל מסודר
ענבל משש:  יש לנו 11 חברות ביצוע זרות, עשר סיניות, אחת טורקית שמעסיקות עובדים זרים בארץ
ענבל משש:  יש לנו 49 תאגידי בניין מורשים שהם המעסיקים הישירים של העובדים הזרים בענף הבניין
ענבל משש:  יש לנו 12 לשכות פרטיות בחקלאות שגם הן נותנות סיוע ומעטפת בכל תהליך ההעסקה של חקלאים ועובדים זרים בענף החקלאות
ענבל משש:       העובדים הזרים מועסקים בעיקר בעבודות כפיים, אדוני, בבניין, בחקלאות, בסיעוד
ענבל משש:  לכניסה של עובדים זרים יש השלכה מאוד משמעותית על שוק התעסוקה
ענבל משש:  תמיד צריך למצוא את האיזון הנכון, גם על מנת שלא לדחוק ישראלים ממקומות העבודה, וגם כדי לא למנוע כניסה של טכנולוגיות חדשות וירידה בפריון עבודה, ויש לזה השפעה על השכר, ויש מספר מנגנונים שנועדו ליצור את האיזונים האלו
אליהו מרידור: עושים את זה, בין היתר, על ידי אפיון? זאת אומרת בבניין מאפיינים איזה תחומים- - -
ענבל משש: כן, בבניין אדוני צודק, מקצועות רטובים ואך ורק בעבודה לבניין למגורים ולא אחרים, ויש עוד כל מיני- - -
אליהו מרידור: אנחנו מתכוונים מגורים, לא צמודי קרקע, בנייה רוויה?
ענבל משש: כן, בניה למגורים
ענבל משש:  לגבי המטרות המרכזיות שלנו, אנחנו מתעסקים בצמצום הבירוקרטיה בתהליך ההעסקה, זה נושא מאוד חשוב
ענבל משש:  אדוני נגע בהרחבת ההסכמים הבילטרליים, אז אירחנו פה משלחת מהודו בנובמבר, אנחנו צפויים לצאת להודו לקראת סוף פברואר כדי לסיים את המשא ומתן איתם
ענבל משש:  אדוני דיבר על מרוקו, אני ואייל היינו שם ביוני, ואנחנו רוצים מאוד לקדם את ההסכמים
ענבל משש:  במקביל יש לנו משאים ומתנים עם ויאטנם
ענבל משש:  יכול להיות שנצא לדרך גם עם קמבודיה, גם עם טורקיה יש שיח
ענבל משש:  הנושא הזה חשוב, אנחנו גם רוצים להגדיל את היצע המדינות ומגוון העובדים, כמובן בהתאמה לענפים ולדרישות הענפים השונים
ענבל משש:      דיברנו על הדיגיטל, תשתיות טכנולוגיות, מאוד חשוב לנו
ענבל משש:  בשנים האחרונות פיתחנו לא מעט שירותים למען הציבור כדי שיוכלו לקבל שירותים מרחוק באופן קל ויעיל מכל מקום ובכל זמן, כך גם תהליך- - -
אליהו מרידור: שאלה קטנה אם את יכולה להרחיב, דיברת על הסכמים בילטרליים, אנחנו קולטים עובדים מאוזבקיסטן בין היתר
ענבל משש: חתמנו על הסכם עם אוזבקיסטן, טרם ההסכם מיושם, אבל כן נכנסים עובדים לארץ בשלב הזה בהבאה אחרת מאוזבקיסטן
אליהו מרידור: חרף החלטת הממשלה שיובאו לכאן באופן מסודר רק באמצעות חתימה על הסכמים?
ענבל משש: נכון, החלטת הממשלה דיברה על הרחבת ההסכמים, וכמובן ביסוס של כניסה של עובדים לצמצום
אליהו מרידור: לא, ההחלטה גברתי אמרה שההבאה המסודרת והמאורגנת תהיה רק כנגד חתימה על הסכם בילטרלי עם אותה מדינת מוצא
ענבל משש: נכון, אז זה תהליך מדורג, ובאמת אנחנו חוגגים כבר עשור להסכמים הבילטרליים הראשון היה תאילנד, אחר כך היה בולגריה, ותכף אדוני יראה אם 11 ההסכמים שחתומים, כן סרי לנקה, תכף יש שקף שמדבר על הנושאים האלו, אבל בהחלט המגמה שלנו להרחיב את ההסכמים ואת כניסת העובדים באמצעות ההסכמים הבילטרליים במקומות שניתן, בהחרגה למשל, לענף המומחים, שיש לו את הייחודיות שלו, ושם לא
אלון שוסטר: שאלה למשרד החוץ, יש פה למעלה מ-100,000 תיירים שבאו לעבוד, אמנם, אנחנו עושים איזשהו שימוש לנושא הסברה? סיור בארץ? משהו שישלח אותם חזרה כשגרירים של רצון טוב?
חוה אתי עטייה: יש לי שאלה, למה ממשלת הפיליפינים עצרה את הכניסה של העובדים הזרים?
ענבל משש: אני אתייחס לזה, זו בהחלט נקודה חשובה
ענבל משש:      אם אני חוזרת למטרות, אז יש לנו את הנושא של השירותים הדיגיטליים, כל נושא ההעסקה למשל בסיעוד, קבלת ההיתר, הורדה של ההיתר, הוא מתקבל היום באופן דיגיטלי
ענבל משש:  לאחרונה הוספנו שירותים גם אינטרויזה של עובדים בסיעוד וביתר הענפים
ענבל משש:  אנחנו רוצים להקל על הציבור ולתת לו שירותים כפי שאמרתי מכל מקום ובכל זמן, בצורה הכי יעילה שיש
אליהו מרידור: כחלק מהרצון שלכם לשפר את השירות, כל נושא הדיגיטציה מותאם למגוון רחב יותר של שפות?
ענבל משש: השירותים שלנו הם יחד עם ממשל זמין, זה תומך בשפות, ערבית, אנגלית, עברית, יש תמיכה באתר של ממשל זמין
אליהו מרידור: אני אשמח אם תוכלי יותר מאוחר לפרט את עניין ההנגשה לתנאים ולזכויות ולחובות כלפי העובדים עצמם, האם יש איזשהו מקור שמתווך להם את האינפורמציה שמותאמת לשפתם?
ענבל משש: כן, אדוני אני אשיב כבר עכשיו ואחר כך נראה את זה כשנגיע קצת יותר קדימה
ענבל משש:  אז קודם כל יש זכותונים של עובדים זרים בשפות השונות במגוון המאוד רחב של השפות
ענבל משש:  יש הנגשה שפתית
ענבל משש:  גם על חובות וגם על זכויות העובדים הזרים, בכלל הענפים, בכל הנוגע להעסקה ולשהייה שלהם במדינת ישראל
ענבל משש:  קודם כל הם מקבלים את זה בקונסוליות עוד לפני שהם מגיעים, אנחנו מוסרים את זה באוריינטציה טרם הכניסה מיד אחרי הכניסה למדינת ישראל, נושאים מאוד חשובים, זה מופיע באתר הרשות בשפות השונות
ענבל משש:  יש לנו גם מרכז פניות, ועוד מעט נגיע לזה
ענבל משש:  אבל כן, נושא שמירת זכויות העובדים הזרים זה בהחלט נושא שאנחנו נותנים בו
ענבל משש:  בוודאי לצד החובות, אין זכויות בלי חובות, זה משהו שאנחנו לא מקלים בו ראש
אליהו מרידור: יש איזשהו מנגנון, סליחה שאני מעכב אותך בנושא הזה אולי יתר על המידה, שכל מסד הנתונים והאינפורמציה המאוד חשובה הזו מגיעה לעובד טרם הגעתו לארץ?
ענבל משש: כן, בוודאי, במסגרת ההסכמים הבילטרליים זה מוסדר בהסכם
אליהו מרידור: חלק מתהליכי הגיוס?
ענבל משש: כן, גם
ענבל משש:  חלק מתהליכי הגיוס, חלק מתהליך האוריינטציה
ענבל משש:  אנחנו עושים תוכנית אוריינטציה לפני ההגעה, אחרי ההגעה
ענבל משש:  יש כמובן את הסיוע שמגישים לנו בקונסוליות, זיו היה קונסול בכמה וכמה מדינות, הוא יכול גם להרחיב בנושא הזה על החלק של הקונסוליה
אליהו מרידור: אני אשמח, ברשותך אדוני, שתפרט בפניי האם יש איזשהו טופס שאותו עובד חתום עליו שהוא קיבל מידע מפורט בשפתו ובלשונות לעניין זכויותיו וחובותיו לפני שהוא מגיע לארץ?
זיו בילאוס: זיו בילאוס, משרד החוץ, מנהל מחלקת קשרי חוץ וטיפול בזרים
זיו בילאוס:  בתשובה לשאלתך, כן
זיו בילאוס:  כשהעובד מתחיל עוד כבר בשלבים המאוד ראשונים של הליך הגיוס, אנחנו מביאים לידיעתו את קובץ החוברת שמכילה את חובותיו וזכויותיו
זיו בילאוס:  בשלבים המאוד ראשונים שהעובד מקבל את זה, קשה להם להבין, עוד לא מצטיירת להם איך תיראה תמונת העסקתם בארץ
זיו בילאוס:  אז הנושא הזה אחר כך מקבל גם דגשים בזמן הריאיון
זיו בילאוס:  כשהוא עובד ראיון ראשוני, ראיון משני, נבדקת התאמתו לפני הגעה, אנחנו מדגישים בפניו מהם החובות, בשפתו
זיו בילאוס:  לדוגמא, בתקופת כהונתי כקונסול בהודו, היינו מדברים את זה לשפה שלו, בהודו יש הרבה מאוד שפות כולכם מכירים את זה, היינו מדברים את זה לשפתו, לא הסתפקנו באנגלית, אלא גם לשפתו
זיו בילאוס:  אחרי שהוא הבין וענה לשאלות מתאימות והשאלות הוכיחו שהוא הבין גם מה חובותיו וזכויותיו, היה מתקדם הלאה
זיו בילאוס:  יחד עם זאת אנחנו ערים- - -
אליהו מרידור: זאת הנקודה שאני שואל האם במעמד הזה הוא חתם ואישר בחתימתו שהוא קיבל הסבר בשפתו? שהוא קיבל תשובות לכל שאלותיו? ושהוא מודע לכל המשמעויות של המקום אליו הוא מגיע? הוא יכול להגיד אני לא הבנתי שכך, לא סיפרו לי שכך, אני מופתע שכך
אליהו מרידור:  אני שואל האם יש איזשהו הליך סדיר שבו מחתימים אותו שהוא מאשר בחתימתו שהוא עבר את התהליכים האלה? שאין לו סימני שאלה ככל שעולה בידי מי שמסביר לו, שכל התהליך הזה התבצע טרם שנרכש בעבורו כרטיס או שהוא רכש אותו
זיו בילאוס: כבוד יושב הראש, אני אשמח לענות על זה, כן, הוא חותם בין היתר על הסכמים
זיו בילאוס:  הבעיה העיקרית שאנחנו מתמודדים איתה, ואני מבין וברור לי על איזו רקע באה השאלה בהיכרותי העמוקה את הנושא
זיו בילאוס:  עם ההגעה לארץ, ותחילת עבודה, נפתחים פערים שלצערי הרב גורמים עוגמת נפש, לפעמים גדולה מאוד, גם למעסיקים, לא רק לעובד עצמו
זיו בילאוס:  מצד אחד העובד עצמו, גם כן אנחנו ערים לזכויותיו, וחתם שהוא יודע כמה כסף הוא יקבל, הוא יודע מה זה אומר, הוא מכיר בדיוק את זכויות החופשות שיינתנו לו בסופי שבוע
זיו בילאוס:  מצד שני, המעסיק עצמו גם כן יודע ומכיר שהוא צריך לתת יום אחד חופש על כל הקשיים הרבים שיש למעסיקים פה, והם עצומים, למצוא מחליף לאותו סוף שבוע, בני משפחה לפעמים לוקחים על עצמם את אותו סוף השבוע
זיו בילאוס:       אבל גם לכיוון השני אנחנו ערים לזה שלמרות שהוא חתם, פתאום מופיעים כל מיני סוג לא הכרתי, כבד לי, קשה לי, ועל הרקע הזה לפעמים יום-יומיים והיו לנו דוגמאות קשות של עובדים שעזבו את המעסיקים שלנו יום-יומיים אחרי תחילת עבודה
זיו בילאוס:  אנחנו קוראים לזה עובדים שברחו, ואנחנו ערים לזה
זיו בילאוס:  את הפעולה האדמיניסטרטיבית להחתים, אנחנו כן מבצעים
זיו בילאוס:  השאלה שאנחנו נצטרך לשאול את עצמנו בהמשך, ואנחנו עובדים ביחד עם רשות האוכלוסין והאגירה וגם עם משרדים אחרים שעוסקים בזה, זה איך לאכוף את זה, כי זה החלק היותר קשה
אליהו מרידור: אתם מתאימים את טופס ההחתמה בהתאם לפידבקים שאתם מקבלים מהמעסיקים? אם יש טענה שחוזרת על עצמה באופן סיסטמתי, האם אתם אומרים וואלה יש פה לקונה, בוא נתפור אותו באותו מסמך או באותה סקירה שהעובד מקבל בטרם הגעתו לארץ?