GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:  אם אדם מבקש לממש את יום החופש שלו ביום שני, שלישי או ראשון – זה נספר לו כיום השבתון, ואז הוא אמור לעבוד בשבת באופן טבעי, מבלי שהמשפחה תצטרך לשלם לו תשלום עודף, בטח לא באחוזים מוגברים יותר
אליהו מרידור:  זה עקום, וחלק מההסדרה יצטרך לטפל גם בכך
טלי קקון: שמי קקון טלי, ואני מנכ"לית של חברת אביעזר בבית
טלי קקון:  אני מדברת גם מתוך ניסיון אישי שלי
טלי קקון:  בעניין התשלום בעבור שבת, באמת ישנה בעיה; הרשות צריכה למצוא דרך להתמודד איתה, ולהקל על הקשישים ועל הנכים
טלי קקון:  העובדים ממש מחייבים מעסיקים להעסיק אותם בשבת בתמורה לתשלום נוסף, והוא תשלום מאוד גבוה
טלי קקון:       רציתי להעלות נקודה נוספת: אני חושבת שצריך למצוא פתרון לעניין השכר החודשי של העובדים; הדרישות שלהם ממש מרקיעות שחקים
טלי קקון:  הם מגיעים לישראל ויודעים שהם אמורים לקבל סכום מסוים של כסף, שכר מינימום, ובתוך חודשיים-שלושה הם כבר מבקשים העלאות בסכומים לא סבירים
טלי קקון:  צריך לתת על זה את הדין ואת החשיבה, וגם ברשות יודעים שקיימת הבעיה הזו
טלי קקון:  אלה נושאים שאני חושבת שהרשות צריכה לקחת אותם לתשומת לבה ולנסות ולמצוא להם פתרונות
טלי קקון:      רציתי להעלות עוד נקודה נוספת בנוגע לחולים הסופניים: בעבודה שלי אני נתקלת בכך שמאוד קשה לגייס עובדים שיהיו מוכנים לטפל בחולים הסופניים
טלי קקון:  לדעתי, אולי ברשות האוכלוסין יוכלו לאפשר לעובדים זרים שמוכנים לטפל בחולים סופניים יותר זמן בארץ; לתת להם איזה שהוא צ'ופר עבור ההסכמה שלהם לטפל בחולים סופניים
אליהו מרידור:  אני מבקש למסור שוב תודה לצוות הוועדה המסור, שדואג להנגיש את כל השירותים לכל הדוברים, לרבות הגברה ודרכי גישה
ארז כהן: שלום לחברי הוועדה
ארז כהן:  שמי ארז כהן, אני פעיל חברתי
ארז כהן:  הייתי רוצה להציע ולהכיר לחברים איזו שהיא סוגייה שהיא מאוד קריטית בעניין ההעסקה: העובדים החליפיים
ארז כהן:  אני מעסיק עובדים זרים, וכאשר מגיע מצב כזה שעובד עוזב או יוצא לחופשה, הלשכה לא מצליחה להשיג עובד מחליף
ארז כהן:  הייתי רוצה להציע שבהסכמים הבילטרליים יביאו לארץ עובדים שייעודם יהיה למלא מאגר של עובדים - - -
אליהו מרידור: הצעתי את זה; זה לא כל כך פשוט, אבל זה חלק מההצעות
ארז כהן: כשעובד של אדם כמוני או שדומה לי, שזקוק לעזרה 24/7, יוצא לחופשה, אפילו של כמה ימים, ואני פונה ללשכה ואין להם מי שיטפל בי, האפשרות שלי היא: א', ללכת לבית חולים סיעודי ולהתאשפז שם, או ב', להישאר בצרכיי
ארז כהן:  זה קורה יום-יום, לחבריי ולאנשים קרובים אליי
ארז כהן:  כרגע אין מענה לשום חברה, כי אי אפשר להכריח עובדים, ואי אפשר להכריח את הלשכות להציב אדם בשעת צרה
אליהו מרידור:  אני מבקש להתפנות לצורך דברי סיכום
אליהו מרידור:  להבנתי, הלקונה המרכזית שלנו בתחום היא שבמקום להיות רוכשי שירות, כמבוטח שרוכש שירות של פיזיותרפיסט או של קרדיולוג – זכאי השירות הופכים להיות מעסיקים
אליהו מרידור:  מצד אחד, הם מעסיקים, ומצד שני – כופים עליהם את הדרך בה הם מעסיקים, בהנחה והם עומדים במבחן ההכנסה, כאלה שהם לא שר"מים
אליהו מרידור:  זה מרכז הבעיה שסביבה קורים כל המכאובים; אלה ששמענו עליהם היום ואלה שלא
אליהו מרידור:       הוועדה מבקשת ממשרד הביטחון לעדכן את הוועדה על התקדמות המכרז לחברות הסיעוד לנכי צה"ל; היכן זה עומד ואם חלילה ישנם קשיים חדשים או ממוחזרים
אליהו מרידור:  הוועדה מברכת את רשות האוכלוסין, ואת כל העוסקים בדבר מתוך רשות האוכלוסין, על פיתוח האפליקציה והקורס המקוון, שיפחיתו את הבירוקרטיה עבור המטופלים ובני משפחותיהם, ומבקשת לעשות ככל שביכולתה לקידום ולזירוז עלייתם לאוויר, ולעדכן את הוועדה על כל התקדמות; אם, חלילה, יהיו הפתעות לא חיוביות – שנדע עליהן מבעוד יום
אליהו מרידור:  הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין לשבת בהקדם גם על פתרון מוצע למחליפים של עובדים זרים בחופשה, ולעדכן את הוועדה על כך בעוד כשלושה שבועות
אליהו מרידור:  כמו כן, הוועדה תבחן את נושא ההתקשרות עם חברות הסיעוד ואת הטענות שהועלו בדיון, ותקיים על הנושא דיון ספציפי, שמיועד אך ורק לטובת העניין
אליהו מרידור:       בתוך העניין, אני מצפה ומבקש מהביטוח הלאומי לעדכן את כל הזכאים ששמורה להם הזכות האחרת, של להתקשר עם עובדים שלא באמצעות חברת הסיעוד; שיידעו על כך
אליהו מרידור:  אני מתכוון לבדוק באופן רנדומלי את הידיעה שמובאת בפני הזכאים ובני משפחותיהם
אליהו מרידור:       כמו כן, הוועדה תבחן את נושא החולים הסופניים והחמלתיים, שבתוכם נמצאים גם המונשמים
אליהו מרידור:  מדובר באוכלוסיות מאוד ממוקדות, שהמחויבות שלנו כחברה היא מתן מענה הולם עבורם באופן מידי; עלינו לחסוך מהם את כל הסבל הנוסף שהם סובלים מעבר למה שהם כבר סובלים, ובכך לפנות את זמנם באופן מיטבי לשאר הנושאים, כמו התמקדות בפרידה מהחולים הסופניים באופן מכובד ואנושי
אליהו מרידור:      הוועדה סיימה את הדיון
אליהו מרידור:  הישיבה נעולה
אליהו מרידור:  תודה רבה לכם
אליהו מרידור: צוהריים טובים
אליהו מרידור:  אני מקדם בברכה את הגעתו של חברי, סגן השר חבר הכנסת משה אבוטבול, ושל חברי חבר הכנסת אלון שוסטר, המעורב בכל נימי נשמתו ופועלו לטובת מתן מענה לכל נושא החקלאות, בין שלל עיסוקיו
אליהו מרידור:       הנוכחות המוגברת של המוזמנים מסבירה עד כמה הנושא שהיום עולה לדיון הוא נושא בוער
אליהו מרידור:  העסקת עובדים זרים במשק הישראלי היא פועל יוצא של צורך לאור העובדה שהתוצר המקומי לא יודע לספק, לצערנו, מענה הולם לכלל הענפים הזקוקים לעובדים זרים
אליהו מרידור:  משכך האינטרס הוא הדדי, מצד אחד של מדינת המוצא שממנה מגיעים העובדים לשפר את תנאי מחייתם של התושבים, לשפר את הכלכלה במדינתם, מחד
אליהו מרידור:  ומאידך, הצורך שלנו כמדינה מערבית מתקדמת לתת סעד לכלל הענפים שדורשים ואכן מקבלים
אליהו מרידור:       הדיון היום, לפרוטוקול, למרות שכולם יודעים מה הסיבה שלשמה הם הגיעו, עוסק בנושא העסקת עובדים זרים בתחום החקלאות
אליהו מרידור:  אנחנו ניגע היום, ככל שנספיק, בחמישה נושאים שקשורים בתחום העסקת עובדים זרים, והם יהיו, על-פי סדר כרונולוגי: מכסה, שכר, תנאי העסקה, משתלמים שמגיעים מחו"ל ושימוש בסמים בקרב העובדים הזרים
אליהו מרידור:  זה נושא שלצערי הוא לא זר לכל העוסקים בנושא, ומעסיק מאוד מאוד את כל המעורבים
אליהו מרידור:  נצטרך לתת על זה את הדעת ונרחיב על כלל הנושאים, ככל שהזמן יאפשר לנו
אליהו מרידור:  לאחר סקירה והתייחסות מפי כבוד סגן השר, אני אשמח להקשיב לנציגי משרדי הממשלה, ולאחר מכן לחקלאים ולנציגיהם
אליהו מרידור:  אז בבקשה, אדוני סגן השר
משה אבוטבול: כן, קודם כול, צוהריים טובים לכל החברים, לכל האנשים הנפלאים שנמצאים פה, החקלאים, הארגונים הטובים שעושים עבודה במשך כל השנה כולה למען עם ישראל, שתהיה לנו תוצרת ותנובה טובה בתוך הבית, וגם טרייה
משה אבוטבול:  ידידי היקר, חבר הכנסת אליהו רביבו, שבאמת מאוד מאוד שמחתי שהנושא של כל הוועדה המיוחדת לעובדים זרים מונח בכפו, והבשורה היא לא רק בעובדים זרים לגבי חקלאות, אלא גם כן עובדים זרים לדבר שהוא נדרש לא פחות, בעניין של האזרחים שלנו, גם הסיעודיים וגם אלה שנזקקים מבחינה רפואית לעובדים זרים
משה אבוטבול:  אני מאוד מאוד שמח שזה מונח לפתחך, אליהו היקר
משה אבוטבול:       באמת הרבה דברים חיכו הרבה זמן כדי שייפתרו ויבואו על פתרונם, ואפשר לומר עליך מה שנאמר במקורות: "יהיה מונח עד שיבוא אליהו"
משה אבוטבול:  אז הינה, אליהו הגיע
משה אבוטבול:  אנחנו מחכים גם לאליהו הנביא בפסח, אבל הינה, אליהו בינתיים, המדגמי, מגיע אלינו, ואני מקווה בעזרת השם שנוכל לפתור הרבה בעיות שנמצאות על הפתח
משה אבוטבול:       בהמשך אני אולי אדבר יותר, אני רק אומר ארבע בעיות
משה אבוטבול:  אני נמצא בתפקיד כשלושה חודשים, וכמו שאומרים, יהודי, מסבירים לו לאט – מבין מהר, והצבתי פחות או יותר במפגשים הרבים שלי, גם על החקלאים וגם עם כל מיני אנשים טובים שישבתי ללמוד מהם, כמובן גם גורמי המקצוע בתוך המשרד, כשישבנו איתם, גם אני וגם השר היקר שלנו השר אבי דיכטר, שהוא בעצם ממש חדור מטרה לעזור לחקלאים ולפתוח להם את כל הדלתות האפשריות כדי שיהיה להם קל לבצע את משימתם
משה אבוטבול:  ואמרתי, אנחנו מחלקים את העבודה
משה אבוטבול:  הם יעשו את "הזורעים בדמעה", ואנחנו נשלים את זה, "ברינה יקצורו"
משה אבוטבול:  נדאג שיהיו להם תנאים טובים לבצע את ה"ברינה"
משה אבוטבול:       הנושאים של העובדים הזרים הם בעצם דבר מאוד רחב, אדוני כבר ישמע מכל מיני אנשים טובים שנמצאים פה
משה אבוטבול:  אני רוצה להעלות רק ארבע נקודות חשובות ביותר, שהן הבסיס, וכמו שאומרים, "כל המוסיף מוסיפים לו"
משה אבוטבול:  מי שיש לו דברים אחרים שהוא רוצה להגיד, ודאי שידבר, אבל אני רוצה לדבר דווקא על ארבע בעיות מרכזיות שאסור לנו לסטות מהנושא הזה
משה אבוטבול:  ואני בטוח שאם כולנו נתכתב באותה שפה ונדבר על זה, וכמובן, תמיד יש לכל כלל יוצא מהכלל, אבל כדאי שנדר בדיוק את ארבע הבעיות המרכזיות
משה אבוטבול:      הבעיה הראשונה שיש לנו בנושא הזה, מרגע שאפשרו לפני שנים רבות להביא גם כן את הנושא הזה של עובדים זרים, עשו תקלה מסוימת שהיא מתירה למעביד של אותו עובד זר לקזז מהעובד הזר סכום סמלי כזה, של כלכלה ומגורים וכל הדברים האלה, דבר שנגרע לפני למעלה משני עשורים, כלומר למעלה מעשרים שנה
משה אבוטבול:  אז באה המדינה ואמרה, אנחנו מאפשרים לך לקזז כ-400–500 שקלים לחודש מאותו שכר שאתה אמור לתת לו
משה אבוטבול:  היום, בפועל, מי שיודע את המצב, העלות נאבדת, יותר אפילו מ-2,500 לחודש עבור כל אחד, ולכן צריך לעדכן את התקנה הזאת בצורה ברורה ביותר, שהחקלאי יספוג כמה שפחות, כי אלה בעצם הוצאות שניתנות להוכחה
משה אבוטבול:  זאת בעיה אחת
משה אבוטבול:       יש שיחלקו ויגידו לי, לא, זה לא 2,500, זה רק 2,000, יש שיגידו, זה 3,000
משה אבוטבול:  אני לא נכנס לסכום, אבל אדוני, זה חלק מהמנדט שניתן בידך להגיע לחקר האמת, אבל ודאי ש-500 שקלים זה לעג לרש, זה ודאי לא ניתן, החקלאים משלמים הרבה יותר מזה
משה אבוטבול:  זוהי נקודה אחת
משה אבוטבול:      הנקודה השנייה, הנושא של האגרה
משה אבוטבול:  המדינה קבעה גם כן, באותה הזדמנות הושיטה יד לתוך כיסו של אותו חקלאי, והחליטה שהוא צריך לשלם אגרה על זה שהוא לוקח עובד זר
משה אבוטבול:  במקום לשמוח ולעודד שאנחנו עושים פריון בעבודה ויוצרים עבודה, הרי בסופו של דבר זה חוזר למדינה, המיסים והדברים שמסביב
משה אבוטבול:  אז השיתו על אותם חקלאים שעל כל עובד זר ישלמו כ-2,000 שקלים, שזה אגרה
משה אבוטבול:  זה מציק, זה מיותר, זה דבר שלא צריך להיות בנושא הזה, אין את זה בשום תחום אחר
משה אבוטבול:  בשום דיני עבודה אין דבר כזה שקונסים, או לא יודע מה, את אותם מעסיקים שצריכים לשלם את זה
משה אבוטבול:  ואנחנו רק צריכים לחשוב שמדובר פה בכמות של עובדים
משה אבוטבול:  נניח, אחד שיש לו 50 עובדים או 20 עובדים, תכפיל את זה, זה באמת דבר שאי אפשר
משה אבוטבול:  גם המצב הכלכלי של החקלאים היום הוא לא כזה שאתה יכול לבוא לבקש את זה מהם, למרות כל הלשונות הרעים
משה אבוטבול:  יש ויכוח ברחוב, כן? האם החקלאים הם מיליארדים או רק מיליונרים
משה אבוטבול:  אני רוצה להגיד לך, אליהו, הם לא מיליונרים ולא מיליארדרים
משה אבוטבול:  אנחנו רוצים רק דבר אחד, שהם יתפרנסו בכבוד, ושאנחנו בעזרת השם נראה אותם מחייכים ועובדים למען עם ישראל
משה אבוטבול:  זוהי הנקודה השנייה, של האגרה, שאני אשמח שתינתן על זה הדעת
משה אבוטבול:       הנקודה השלישית היא הנושא של הפנסיה
משה אבוטבול:  מייד לאחר בואו של עובד זר, והוא עושה את מה שהוא עושה, לא יודע כמה שנים וכמה זמן, שיטת העוקץ פועלת, ומייד איך שהוא יוצא מהארץ מוגשים בפני אותו חקלאי, כן? בסך הכול עשה לו טובה, נתן לו לבוא לאכול וכו', מושתים עליו כל מיני פנסיות למיניהן, שאתה יודע מה? היה שווה להגיע לארץ רק כדי לדעת כמה שאנחנו נדיבים
משה אבוטבול:       אנחנו בנושא הזה צריכים לבוא ולדעת להגיב
משה אבוטבול:  קודם כול הם מלווים בעורכי דין מאוד חזקים, שאותם חקלאים לא תמיד יכולים לעמוד באותם קנסות, באותם דברים שמפילים עליהם
משה אבוטבול:  אבל רק דבר אני רוצה להבין, אותו בן אדם שהגיע אלינו, הגיע אלינו מתאילנד
משה אבוטבול:  אני לא רוצה להגיד לך כמה הוא מקבל בחודש עבור עבודה שמה
משה אבוטבול:  זה נע אולי בין 100 דולר ל-150 דולר
משה אבוטבול:  פה הוא מקבל פי כמה וכמה, אולי פי עשרים, פי שלושים, אינני יודע כמה, נגיע גם לסכומים
משה אבוטבול:  אבל אחרי זה הוא מקבל פנסיה של אמריקה, הוא מקבל גם את הפנסיה שלנו פה
משה אבוטבול:       אז בסדר, באנו לקראתו שלא נתנו לו את השכר שהוא מקבל שמה, כי הוא בא לפה כדי לקבל יותר
משה אבוטבול:  אבל לפחות שאת הפנסיה ישלמו לפי אותן אמות מידה מארץ המוצא שלנו
משה אבוטבול:  למה אותו חקלאי צריך לבוא ולשלם פעמיים, על זה שבסך הכול הוא רוצה להחיות את החקלאות בישראל?      מעבר לפנסיה, שזה פשוט לבוא להזיק לחקלאי, וכל זה בגלל ששוב, אנחנו צריכים להתייפייף לפני כל מיני ארגונים ואנשים וכו', הכול טוב ויפה
משה אבוטבול:  אתה מרחם על אותו תאילנדי, תרחם גם על אותו חקלאי באותה מידה שווה, ואל תחשוב שאותו חקלאי, כמו שאמרתי, יש לו מקורות
משה אבוטבול:  בטוח דבר אחד: בישראל לא מגדלים כסף על העצים
משה אבוטבול:  זה אני מתחייב לך, תבוא איתי לכל סיור
משה אבוטבול:  בדוק
משה אבוטבול:  אין גידולים מהסוג הזה
משה אבוטבול:  מגדלים דברים ירוקים, אבל לא את זה
משה אבוטבול:  אולי גת ודברים אחרים
משה אבוטבול:       דבר אחרון, וזה מה שחשוב לנו, מגיעים אלינו מאותם עובדים זרים כאלה, שאתה מבין שאתה סובל מהם פעמיים
משה אבוטבול:  פעם ראשונה אתה עומד בנמל התעופה כדי לקבל אותו, פתאום אתה מקבל בשורה טובה, תחזיר את הבלונים שהבאת כדי לקבל אותו, כי הוא בכלל לא בא אליך
משה אבוטבול:  הוא אומר לך, אדוני, תודה שבאת, יישר כוח על הביקור, תודה שהבאת אותי, אבל אני כבר סגור אצל אנשים אחרים, וזה גורם לאותו חקלאי עוגמת נפש מאוד גדולה
משה אבוטבול:  זה במקרה הטוב
משה אבוטבול:       במקרה הרע הוא בא לחודשיים-שלושה, אחרי זה הוא נותן טיל כי הוא מצא מישהו יותר נחמד שמקבל אותו ומשלם לו כמה אגורות יותר
משה אבוטבול:  יש בנושא הזה דבר גרוע יותר, שאותו חקלאי מצפה לקבל מישהו שקצת מבין בתחום
משה אבוטבול:  מגיע לך, אתה מבין שאולי הוא היה איזה, לא יודע באיזו עבודה הוא עבד שמה, אולי בניקיון, אולי נהג מונית או משהו, הוא מגיע אליך
משה אבוטבול:  לוקח זמן עד שאתה מתחיל ללמד אותו את רזי החקלאות, ובוא נאמר ככה, ואליהו, זה הכי כואב, במקום שאתה תעסיק אותו, הוא מעסיק אותך
משה אבוטבול:  מבזבז את זמנך ועוד לוקח על זה כסף וכו'
משה אבוטבול:       צריך להקים ועדת השמה בנושא הזה, לדעת בדיוק לאבחן
משה אבוטבול:  ההוא עבד בניקיון – שילך לניקיון; ההוא עבד בתור אחד שמבין בחקלאות – שלח אותו לחקלאות
משה אבוטבול:  אבל לעשות לנו איזה מישמש כזה, שאותם חקלאים מקבלים מישהו שלא מבין בזה, זה כמו להיכנס לבית מרקחת ולבקש לקנות שם מסמרים
משה אבוטבול:  זה בדיוק מה שעושים להם
משה אבוטבול:       לכן בנושא הזה חייבים לדעת שצריך מקצועיות ולהביא אנשים טובים
משה אבוטבול:  כי אותו עובד, כתוב: "עבדא בהפקרא ניחא ליה"
משה אבוטבול:  יותר נוח לו הדבר, מה שמעניין את אותו עובד זר זה לחכות לרגע שהוא יוכל קצת להתפרק, גמר את העבודה, לטוס למסעדה בתל אביב, לזלול שמה, להיות שמה וזה, ואחרי זה לחזור
משה אבוטבול:  הוא לא בא עם איזה אידאל ציוני כמו אלה שנמצאים פה, שמעניינים אותם הגידולים ודברים מהסוג הזה
משה אבוטבול:  ולכן גם תמצא את הבעיה שציינת, אדוני היושב-ראש, של סמים וכו' וכו'
משה אבוטבול:       אני לא יכול להיכנס פה לבעיות, כי רבות הן
משה אבוטבול:  אבל דבר אחד צריך לדעת, שיש פה נטל עצום על החקלאים
משה אבוטבול:  אנחנו, במשרד אצלנו, למרות זאת אני והשר והצוות המקצועי שיציג את עמדתו בהמשך, סבורים שצריכים להגדיל את המכסה של אותם עובדים זרים לחקלאות
משה אבוטבול:  צריך להוסיף את זה, להגיע אפילו עד 45 אלף, למה? כי ברגע שיש רוויה, אין איום על אותו חקלאי שכאילו מרגיש, אם לא, יברח לי אותו עובד, לא, יש
משה אבוטבול:  אנחנו צריכים שיהיה לנו ספייר, ושלא נתחיל ללקט
משה אבוטבול:       יש בנושא הזה אבחונים נוספים, שוודאי ידברו על זה, ההבדל בין אותם עובדים זרים לעבודה קלאסית שוטפת לבין אלה שצריכים אותם עונתית, לתקופות מסוימות
משה אבוטבול:  יש כל כך הרבה מאפיינים בנושא הזה, ואי אפשר לעשות את זה כזה חלק
משה אבוטבול:  ואם אנחנו בסופו של דבר נעשה את זה בצורה חובבנית ובלי ניסיון מוקדם, בלי לעשות תחקיר בנושא, איך אמר מי שאמר? יש לנו מספיק ניסיון עם אנשים שאין להם ניסיון
משה אבוטבול:       לכן באמת חשוב לנו שבעזרת השם, אנחנו יודעים שאתה ממש אדם ממוקדם, יש לך באמת גם עבר מפואר וגם עתיד זוהר, אנא, מבקשים ממך, גם בשמי, בשם השר, בשם המשרד, קח אותנו לידיים הטובות שלך, תשמע את כולם, תאזין לכולם
משה אבוטבול:  לא בטוח שבאותו רגע יהיה הפתרון, אבל ברגע שיודעים את רוב הבעיות ויודעים שיש המון בעיות, אנחנו לא מציפים את הכול, ואני בטוח שאתה תשמע עוד במשך הוועדות האלה
משה אבוטבול:  אבל ברגע שאתה תדפוק על השולחן לכל אותם מקבלי ההחלטות שהם יעשו את העבודה הטובה וייעדו משאבים בינינו לבין המשרד, אתה צריך לשבת עם השר, לשבת עם אנשי המקצוע שלנו, לשמוע קצת יותר
משה אבוטבול:       אבל מה נאמר לך, אתה קצת תשמע את הדגימות של הכאבים של האנשים שנמצאים פה, וחלקם גם נמצאים בזום, וגם זום לטובה, אבל במקרה הזה לא כל כך לטובה
משה אבוטבול:  תשמע מה בדיוק הם סובלים, ואני בטוח שיחד עם החברים הטובים שלי, בנושאים החקלאיים, אם זה אלון שגם היה שר במשרד, ועוד כמה חברים טובים בלובי החקלאי
משה אבוטבול:  אנחנו נעזור לך להגיע לפתרונות הכי טובים
משה אבוטבול:  תודה לכל מי שהגיע, אבל עכשיו, אחרי שתקבלו את רשות הדיבור, זה הזמן שלכם באמת לקבל את האוזן הקשבת של היושב-ראש
משה אבוטבול:  אני בטוח שאתם תצאו בסופו של תהליך מרוצים
משה אבוטבול:  תודה רבה
אליהו מרידור: תודה רבה, אני מאוד מודה לך, אדוני סגן השר
אליהו מרידור:  אין ספק שמי שלא יודע באיזה תחום אתה עוסק ועל מה אתה מופקד, ושומע את ההירתמות שלך ואת הרגש שמצוי בתוך דבריך, יכול להתרשם שאתה סגן שר הבריאות ואתה מדבר על מטופלים סיעודיים שנואקים
אליהו מרידור:  אפשר רק להתקנא
אליהו מרידור:  אני אומר את זה לכם, כחקלאים, שמגיע בן-אדם שזה לא עולם התוכן השוטף שלו
אליהו מרידור:  צריך לומר את האמת, מגיע מאזור מוניציפלי על מלא מלא מלא
אליהו מרידור:  מבורך ומוצלח מאוד, אבל לא חקלאי
אליהו מרידור:  נראה שיועדת לכך
אליהו מרידור:  שזה התחום שאתה עכשיו מגיע באמת לטפל בו
אליהו מרידור:  אני מבקש ברשותכם להעביר את רשות הדיבור לחברי אלון, שזה באמת מרכז חייב
אלון שוסטר: לא מעט
אלון שוסטר:  תודה היושב-ראש, תודה לסגן השר
אלון שוסטר:  אגב, מומחה לנושא אמר לי שכ-50% מתרי"ג המצוות הן תלויות בארץ, קשורות בין השאר לזה
אלון שוסטר:       אני רוצה לומר ככה, אנחנו חיים בעולם הפוך
אלון שוסטר:  האוצר שרוממות השוק החופשי נמצאת בגרונו ובאידיאולוגיה, מחזיק את כל הקלפים באופן ריכוזי מופלא, מצד אחד, לטעמי מופקר, מצד מהותי
אלון שוסטר:  עומדים פה יצרנים, אגב, אני מפה יוצא לנושא דומה בדיוק, לסיעודיים, אנחנו בעצמנו, הורינו, אחינו, שזקוקים לעובדים ראויים מארצות הים, ולא נותנים
אלון שוסטר:  למה? ככה
אלון שוסטר:  ואם נותנים, בעלויות מטורפות, אותו דבר אחד לאחד
אלון שוסטר:       אז האחיזה הזאת בעקרונות של שוק מתוכנן, אבל מתוכנן טיפש, היא מופלאה בעיניי, וצריך לשנות את זה מן היסוד
אלון שוסטר:  שלא לדבר על הקשיחות האכזרית, הייתי אומר, כלפי עצמנו וכמובן כלפי היצרנים, במקרה הזה החקלאים
אלון שוסטר:       אנחנו צריכים לדבר על הגברת הזמינות, הירדנים לא רק לתיירות אלא גם לחקלאות
אלון שוסטר:  הפלסטינים באופן שוטף אינטרס לאומי ממדרגה ראשונה, וכמובן מדינות הים, עובדים זרים, כולל הסטודנטים
אלון שוסטר:  לוודא שכל מה שהחקלאות זקוקה לו, ואגב, אחרים, ושאין מי שכאן בארץ רוצה לעשות, שיהיה זמין
אלון שוסטר:  כל כך פשוט, כל כך נכון, נמצא אפילו בעקרונות הרפורמה שמתעכבת ולא נעסוק בה כרגע
אלון שוסטר:      הקטנת העלויות, גם בזה נגעת, סגן השר, אני לא רוצה להיכנס
אלון שוסטר:  כמובן, צריך למצוא את האיזון בין החוק הבין-לאומי לבין לשמור על החקלאי
אלון שוסטר:       והערה חשובה שגם אותה שמענו, לעסוק בשאלת "הברחנים"
אלון שוסטר:  אחד משניים, או שעושים מיון ראוי, כמו שהיה בעבר, ואפשר להניח שברוב המקרים מי שיגיע יהיו עובדים מתאימים ומקצועיים ואמינים; או ברגע שמישהו בורח – מייד לאשר את העובד הנוסף, אחר, וגם את זה לא נותנים
אלון שוסטר:  או, מה שנראה יותר קשוח אולי מבחינות חוקתיות, זה להגביל את התנועה של מי שבא לעבוד במקום מסוים בארץ
אלון שוסטר:  פה זה לא שווייץ
אלון שוסטר:       בקיצור, אלה שלושת הדברים: הגברת הזמינות, הקטנת עלויות ולהפסיק עם ההפקרות של התנועה למי שבא לעבוד במקום מסוים
אליהו מרידור: אני מאוד מאוד מודה לך
אליהו מרידור:  אני רק מבהיר שיש חלק מאוד מאוד גדול מהנושאים ומהמכאובים שמוצפים כאן, בין היתר גם מתוך החומר שלמדתי ומפגישות שקיימתי עם חקלאים ואיגודים בתחום, לבין שאר נושאי ההעסקה בענפים אחרים שמתמודדים איתם בהבאת עובדים זרים
אליהו מרידור:      אז כשאתם מציפים כאב שנוגע לתחום החקלאות, הטיפול שבו ייתן מענה גם לשאר הענפים, וכן הלאה
אליהו מרידור:  כשאני עוסק בתחום המלונאות ובתחום הסיעוד, ואנחנו נצליח בעזרת השם להביא הישגים, אני משוכנע ומקווה שאכן זה ישפיע גם לכיוון הענף שלכם
אליהו מרידור:      לפני שאנחנו נעבור ונפנה לנציגת רשות האוכלוסין, אני אתייחס לכמה עובדות, שנשים אותן על השולחן, שהן נתונים עובדתיים
אליהו מרידור:      היום בחקלאות מועסקים על פי רוב שני סוגים של אוכלוסיות: עובדים זרים, שמגיעים מתאילנד, מממלכת תאילנד, ומהרשות הפלסטינית
אליהו מרידור:  מותר להעסיק כמובן, הלוואי שהיינו יכולים למצוא אנשים
אליהו מרידור:  לצערנו, כפי שאמרתי בפתיחת דבריי, אין תושבי מדינת ישראל, בטח לא מקרב היהודים, שמעוניינים ומוכנים להירתם לעבוד בחקלאות
אליהו מרידור:  משכך, העובדים שאנחנו רואים הם מתאילנד ומהרשות הפלסטינית
אליהו מרידור:      שיעור העובדים הלא חוקיים בענף החקלאות מהמדווח הוא 24% לכל הפחות
אליהו מרידור:  זה השיעור הגבוה ביותר בתחומי ההעסקה במשק
אליהו מרידור:  ולצד זאת יש מיעוט אכיפה
אליהו מרידור:  פעם אחת זה לאור העובדה שאזורים נרחבים נמצאים במקומות מרוחקים ופחות נגישים, פעם שנייה כי גם המדינה וגורמי האכיפה שהם קצרי משאבים, מבינים שצריך להתחשב ולא להיות בררנים, בלשון המעטה, בכל האכיפה
אליהו מרידור:       לעובדים אכן, אדוני סגן השר, מותר לקזז 580 ש"ח לעובד, כשאני מודע לעובדה שעלות השהייה עולה הרבה הרבה הרבה יותר
אליהו מרידור:  לצערנו, צו ההרחבה בחקלאות עומד על 750 ש"ח לחודש, סכום שהוא סכום גבוה ומנותק מן העובדה שהעובדים מגיעים באמת מאזורים לא מפותחים
אליהו מרידור:       אני מקדם בברכה את הגעתו הנמרצת של חברי חבר הכנסת אחמד טיבי, שחרף העובדה שהוא אינו חבר מן המניין בוועדה, מרבה להגיע לדיוני הוועדה, זה יכול להסביר עד כמה שנושאים האלה חמים על סדר היום וגם נוגעים בחלק מאוד מאוד מאוד גדול מכלל האוכלוסיות
אליהו מרידור:       האגרה השנתית שמשולמת עומדת על 1,300 שקלים
אליהו מרידור:  גם כאן צריך לומר ביושר, זו האגרה הנמוכה ביותר
אליהו מרידור:  אני אשמח אחרי כן לתת לך רשות דיבור, אדוני, וללמוד ולהשכיל
אליהו מרידור:  אני מכיר שזה 1,300 שקלים, אני אשמח להפנות את זה לגורמים הממשלתיים הרלוונטיים
אליהו מרידור:      במדינת ישראל יש כ-4,000 עובדים זרים שהם תחת ההגדרה "משתלמים"
אליהו מרידור:  המכסה היא 4,000, כשבפועל מגיעים 3,850, שזה באמת אחוז ניצול מאוד מאוד גבוה, אבל לצד העובדה שהם לא מנצלים את כל המכסה, בחוות הדעת שאנחנו מקבלים, החקלאים אומרים שההגעה הנוכחית היא די והותר
אליהו מרידור:      אז רשות הדיבור הראשונה הייתה אמורה להינתן לנציגת רשות האוכלוסין, וגם השאלות, אבל התבקשתי לתת קדימות לאסף לוי, שהוא נציג משרד החקלאות
אליהו מרידור:  ואני ארצה לשוחח איתך לגבי מכסת העובדים הזרים
אליהו מרידור:  כפי שאמרתי, משרש החקלאות מנסה זה שנים רבות להגדיל את המכסה
אליהו מרידור:  האוצר טוען שזה פוגע בהעסקה של ישראלים
אליהו מרידור:  הניסיון המוכח מראה לנו שאין ישראלים בנמצא שמסכימים להירתם
אליהו מרידור:  מתוך מה שלמדתי, אפילו בני משפחה מדרגה שנייה ואפילו ראשונה אינם מסכימים להירתם, או שלא בנויים כבר, לא מנטלית ולא פיזית להירתם ולסייע בתחום
אליהו מרידור:       וכפי שאמר כבוד סגן השר המופקד על התחום, עידוד החקלאות במדינת ישראל הוא אינטרס מהמעלות הראשונות שיש לנו כמדינה
אליהו מרידור:  גם בגלל הציונות שבנו
אליהו מרידור:  בנינו את המדינה באמצעות ידיים עובדות ומתיישבות, וגם בגלל השאיפה שלנו לעצמאות בכל ההיבטים, ולחוסן
אליהו מרידור:  כשמדינה נשענת על מיקור חוץ במגוון נושאים, המעמד שלה והיציבות שלה מאוד מאוד מאוד ראויים
אליהו מרידור:  אז היופי בלעודד חקלאות תוצרת כחול-לבן הוא אינטרס מהמעלה הראשונה, ואנחנו חייבים להיות קשובים ולאפשר לחקלאים מצד אחד באמת לנצל את הפוטנציאל הגלום באדמתנו המבורכת, ומאידך באמת לבחון ולהיות ערניים כמקיימים רגולציה בתחום
אליהו מרידור:       כפי שאמרתי, השאיפה שלנו היא לוודא שמצד אחד התחום מקבל מענה הולם וראוי, כדי שהוא יוכל לממש את הפוטנציאל, ומצד שני, שאנחנו לא מוותרים על מימוש פוטנציאל בייצור מקומי, של ידיים עובדות מקומיות
אליהו מרידור:       אני מבקש לקבל ממשרד החקלאות, ולאחר מכן ממשרד האוצר, את המחקרים
אליהו מרידור:  והנכונות מכל אחד מהגופים להקשיב צד אחד לצד השני בהמשך לדבריי
אליהו מרידור:  אסף לוי, בבקשה, רשות הדיבור
ד"ר אסף לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ד"ר אסף לוי, סמנכ"ל גורמי ייצור במשרד החקלאות ופיתוח הכפר
ד"ר אסף לוי:  דבר ראשון, אני מבקש להודות ולאחל בהצלחה לגברתי מנהלת הוועדה
ד"ר אסף לוי:  שנים רבות עבדנו יחד בוועדת הכלכלה, ובהחלט מינוי ובחירה טובה, ואני בטוח שתהיה לנו עבודה משותפת יחד
ד"ר אסף לוי:  אדוני, כבוד סגן השר
ד"ר אסף לוי:       אני לא אבכה איפה אף אחד, ואני אגיד שמסכת העובדים הזרים היא משאב במחסור
ד"ר אסף לוי:  על היחידה שלי נגזרה העבודה הקשה להגיד למי לא ולמי כן
ד"ר אסף לוי:  כמה מילות רקע איך אנחנו מקצים את מכסת העובדים הזרים
ד"ר אסף לוי:      אנחנו, יחד עם רשות האוכלוסין עובדים יחד בשיתוף פעולה, אנחנו מוצאים חברים לחקלאות, אנשים קשובים לחקלאות, ועובדים יחד למען החקלאות כדי שנוכל לחזק את הדבר החשוב שנקרא חקלאות, שלא דואג רק לביטחון המזון למדינת ישראל
ד"ר אסף לוי:  עיקר החקלאות נמצאת בפריפריה, ובעיקר בפריפריה הרחוקה על גבולות מדינת ישראל, עם מי שיש הסכמי שלום ואיפה שאין הסכמי שלום
ד"ר אסף לוי:      אנחנו אחת לשלוש שנים עושים סקר חקלאות, זה נקרא מפקד חקלאות, שאנחנו בודקים את תשומת העבודה, החקלאות הנדרשת, העבודה השכירה בניכוי עבודה עצמית
ד"ר אסף לוי:  כל חקלאי נדרש להגיש חוברת מפורטת על מפרט השטחים והגידולים שלו
ד"ר אסף לוי:  יש לנו במשרד החקלאות יחידה שנקראת "שירות ההדרכה והמקצוע", שכמעט לכל גידול הם עוזרים לנו לקבוע מקדם, שאומר כמה כוח עבודה שכירה צריך לכל גידול
ד"ר אסף לוי:  יש לנו מעל 150 מקדמים, ואז יש לנו את הביקוש הנורמטיבי, כמה עבודה שכירה צריך בחקלאות
ד"ר אסף לוי:       לפי המפקד האחרון שנעשה ב-2020 על נתוני 2019, הביקוש הנורמטיבי לעובדים הוא כ-50,000 עובדים
ד"ר אסף לוי:  המכסה, נכון להיום לשנת 2023, היא 31,200, ועד שנת 2021 היא הייתה רק 25,200
ד"ר אסף לוי:  הקדנציה האחרונה, יש לי הרבה ביקורת, וגם לחברים פה, הרבה ביקורת על התייחסותה לחקלאות, אבל דבר אחד הם כן הצליחו לא להרוס, וזה להגדיל את המכסה של העובדים הזרים ב-6,000 עובדים, שבשיתוף פעולה עם רשות האוכלוסין היא תיכנס בשתי פעימות
ד"ר אסף לוי:  והשנה ההקצאה היא כ-31,000 עובדים
ד"ר אסף לוי:      אז חד-משמעית המחסור בעובדים זרים הוא גורם מגביל להתפתחות החקלאות ולספק תוצרת חקלאית טרייה
ד"ר אסף לוי:  ידידיי החקלאים פה תכף יגידו שנשאר יבול על העצים
ד"ר אסף לוי:  הם לא מגדלים כמה שהם יכולים או כמה שהם רוצים בגלל תשומת העבודה
ד"ר אסף לוי:       אדוני היושב-ראש אמר את זה יפה
ד"ר אסף לוי:  משרד החקלאות ניסה שנים רבות גם לבטל את המכסה וגם להגדיל אותה לכמות שתאפשר את מיצוי היכולת של הפיתוח החקלאי
ד"ר אסף לוי:      דבר שלא נאמר פה, שעובד זר לחקלאות מגיע לחמש שנים
ד"ר אסף לוי:  או חקלאי לא יכול להזמין את העובד החדש, עד שהעובד הישן לא יצא מגבולות מדינת ישראל
ד"ר אסף לוי:  הדבר הזה יוצר פער חיכוך של כמעט 5,000 עובדים בשנה שלא נמצאים בפועל בחקלאות