GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:  תציגי את שמך, ולאחר מכן נתייחס גם כן לנציגת משרד העבודה והרווחה
אורי הלוי: אני אורי הלוי, עובדת סוציאלית בעיריית תל אביב
אורי הלוי:  רציתי בעניין הילדים לשאול אדוני, לגבי האכיפה, היה מוסכם באיזשהו אופן שלא נכנסים למוסדות החינוך מתוקף חוק חינוך חובה, ובשבועות האחרונים אנחנו עדים למקרים ששוטרי רשות האוכלוסין וההגירה נכנסו לתוך בתי הספר, גני הילדים, לאכיפה של הילדים בתוך המסגרות
יוסף אדלשטיין: לצערי את מוסרת פה דברים, ואני אשתמש בלשון עדינה, לא מדויקים
יוסף אדלשטיין:  אתם ניזונים, כל אחד פה מפיץ איזה פייק ניוז וזה רץ אצלכם לאורך ולרוחב
יוסף אדלשטיין:  אנחנו לא נכנסים למוסדות חינוך, אנחנו ממתינים עד סיום יום הלימודים, לוקחים את האמא ומבקשים ממנה שתוציא את הילד
יוסף אדלשטיין:       מוסדות החינוך וגני הילדים בתל אביב בעיקר לא יהפכו להיות עיר מקלט
יוסף אדלשטיין:  זה צריך להיות ברור
יוסף אדלשטיין:  אנחנו ברמת העיקרון, ורק לחדד לכם את הסיפור, בשאיפה ובדוגמה שעיכבנו את האמא ביום ראשון, שחררנו אותה בתנאים וביקשו ממנה להתייצב ביום חמישי ביחד עם הילד
יוסף אדלשטיין:  היא התייצבה ביום חמישי ללא הילד
יוסף אדלשטיין:  אז אנחנו לא נכנסים גם היום, למרות שהיא הפרה את התנאים, לא נכנסנו וביקשנו מהמנהלת שתוציא את הילד החוצה
יוסף אדלשטיין:  אז נא לדייק ולא לסלף את הדברים
שירה עבו: ביקשה המנהלת שתגיע העובדת הסוציאלית, ולא הגיעה עובדת סוציאלית
יוסף אדלשטיין: העובדת הסוציאלית תגיע למתקן ולא לרחוב בתל אביב
שירה עבו: והוצא ילד בן שמונה ונלקח למתקן אכיפה של רשות האוכלוסין היה שם ששה ימים- - -
יוסף אדלשטיין: אמרנו לאמא להביא אותו ביום חמישי
שירה עבו:  << אורח >>         ילד בן שמונה היה כלוא במתקן של רשות האוכלוסין- - -
אליהו מרידור: גברת שירה, אין ספק שאני אשמח ללמוד על עוד מקרים, שניונת את לא ברשות דיבור
אליהו מרידור:  אין ספק שמקרים כאלה צריכים להיבדק וייבדקו ואני אשמח לקבל עוד אינפורמציה
אליהו מרידור:  אני אוהב לעבוד עם נתונים, לא עם תחושות ולא עם חזיונות, אבל בהמשך להעברתו של מר אדלשטיין ולנקיטת המדינות שלי שאני מתווה אותה כאן, אני מבהיר עוד הבהרה, חלילה וחלילה וחלילה שמישהו יחשוב ששימוש נלוז בחיי ילד ובחירות הילד יכול להוות איזושהי מערכת הגנה והצדקה להימצאות שוהה בלתי חוקי
אליהו מרידור:  אז כשמאתגרים רשות אכיפה- - -
אורי הלוי: יש זמן ומקום, והם יודעים למצוא אותם, יודעים מצוא את האמא במקום העבודה או בבית, אין סיבה למצוא ילד גם לא בתחילת יום הלימודים וגם לא בסוף יום הלימודים, אנחנו רוצים שהילדים האלה, כל עוד הם כאן, ואני לא דנה אם הם צריכים להיות פה או לא צריכים להיות פה, שייכנסו למוסד חינוכי
אליהו מרידור: ראשית את צודקת לחלוטין לעניין התעסוקה שלהם והחינוך שלהם כל עוד הם כאן
אליהו מרידור:  יחד עם זאת, אני מאוד מקווה שאותו הורה של ילד בסטטוס הזה לא מספר לילד שלו שהוא בארץ חמדת אבות שלו
אליהו מרידור:  הילד צריך לדעת מהשנייה שהוא עומד על דעתו שהוא והוריו נמצאים כאן באופן שמסיג גבול, באופן בלתי חוקי ובאופן בלתי רצוי, וייתכן שמדינת ישראל על כל מוסדותיה ועם כל החמלה שהיא מפעילה ועם כל ההישענות על היחס והציפיה של העולם מאיתנו, ולאור עברינו, ייתכן שאנחנו ננקוט מהלכים שלא יהיו עד כדי כך מסבירי פנים
אליהו מרידור:       זה נכון שזה לא יהיה בתוך מוסדות החינוך, זה נכון שעדיף יהיה להרחיק את זה כמה שיותר משעות ההגעה למוסדות החינוך לא משנה אם בית ספר או גן או חוג, צודקת לחלוטין
אליהו מרידור:  לכן אמרתי באותה נשימה, קורים כאלה מקרים ,אני מבקש צוות הוועדה וצוות לשכתי ידע עליהם, ואני אבדוק את זה, ואני אערוב לכך שזה לא יקרה ושלא תהיה התנכלות
אליהו מרידור:  ואנחנו לא נשיג את מטרתנו הנכונה הצודקת והמתבקשת, באמצעות מהלכים פסולים ולא אנושים ולא חברתיים, כי אנחנו לא נהיה בהיבט טובל ושרץ בידו
אליהו מרידור:  לא כך יהיה
אורי הלוי: זה כל מה שביקשתי
אליהו מרידור: על הכיפאק
אליהו מרידור:  אני מבקש לשמוע את נציגת הפרקליטות, חיכתה פה בהמתנה ממושכת, בסבלנות, צריכה כבר ללכת
אושרה פטל רוזנברג: שלום, צוהריים טובים, אושרה פטל רוזנברג, מהמחלקה הפלילית לפרקליטות המדינה
אושרה פטל רוזנברג:  שוחחנו עם מנהלת הוועדה בטרם הדיון, כדי להבין בדיוק למה אנחנו נדרשים
אושרה פטל רוזנברג:  אני חושבת שטרם הגענו במסגרת הדיון הזה לשלב שבו הפרקליטות בעצם נכנסת לתמונה
אושרה פטל רוזנברג:       אני רק אומר על קצה המזלג, ככל אנחנו בכל הנוגע לעובדים זרים, אנחנו מטפלים בעברות הקצה, בעברות החמורות של סחר בבני אדם למטרות עבדות, החזקה בתנאי עבדות, עבודות כפייה
אושרה פטל רוזנברג:  כשזה מגיע אלינו דרך המשטרה ומתעוררים חשדות, כמובן אנחנו בוחנים את התיקים ואוכפים במידה שיש תשתית ראייתית מתאימה
אושרה פטל רוזנברג:  ככל שלא קיימת תשתית ראייתית מספקת מבחינת אינדיקציות שונות, תלוי באיזו עבירה, ואני מניחה שאולי נגיע לזה בהמשך הדיונים של הוועדה הזאת ככל שנתקדם ונדון בעניינים שקשורים בסחר בבני אדם בהקשר של עובדים זרים כמובן, ככל שאין תשתית ראייתית מתאימה, אנחנו מעבירים את זה לגורמים מתאימים
אושרה פטל רוזנברג:       הרבה פעמים זה מועבר דרכנו דרך היחידה לתיאום, שנמצאת פה גברת דינה דומניץ לזרוע העבודה
אושרה פטל רוזנברג:  ואז בעצם האכיפה נעשית במישור הזה של דיני העבודה
אושרה פטל רוזנברג:  זה על קצה המזלג, ככל שיש ליושב הראש שאלות קונקרטיות אני אשמח להשיב, וגם בהמשך
אליהו מרידור: אני מודה לך, אנחנו נזדקק להתייחסותך במגוון נושאים, גם אם לא היום, ואנחנו נשמח לעשות את זה
אליהו מרידור:  יש לכם במה לסייע לנו
אליהו מרידור:  שני בר טוביה?
שני בר טוביה: תודה רבה
יריב לוין: כבוד יושב הראש, שואלת הגברת שלצידי, יגיעו גם לסיעוד במהלך הדיון פה?
אליהו מרידור: כפי שהגדרתי גם בישיבה הקודמת ובתחילת הדיון היום ובוודאי בזימון, מטרת כינוס הדיון הוא לקבל סקירה בעיקר ממר יוסי אדלשטיין, וככל ויוותר עוד זמן, תבקשו לשאול שאלה שהגורמים הרלוונטיים ידעו לענות עליה אני אשמח לאפשר
אליהו מרידור:  אבל גברתי המנהלת, כשמוזמנים לכאן אזרחים אמורה להיות איזושהי הבנה ותיאום ציפיות לגבי נסיבות הגעתם, במאמץ לא מבוטל אגב
אליהו מרידור:  הם הוזמנו לכאן היום?
מיכל דיבנר כרמל: הם ביקשו להשתתף
אליהו מרידור: יפה מאוד
אליהו מרידור:  אז אני מניח שתשובתי ולעצם העובדה שגברתי מנהלת הוועדה הבהירה להם חרף בקשתם להצטרף שזו לא מטרת הדיון
שני בר טוביה: תודה
שני בר טוביה:  שמי ד"ר שני בר טוביה אני מקדמת מדיניות של פורום ארגוני הפליטים ומבקשי המקלט בישראל, כבר הכרנו
שני בר טוביה:  אני עוסקת באוכלוסייה מאוד ספציפית שנמצאת תחת אחריותו של מר אדלשטיין, ומי שנמצא כאן בהגנה
אליהו מרידור: תגדירי הגנה
שני בר טוביה: הגנה מפני הרחקה
שני בר טוביה:  לא אוכפים נגדו
שני בר טוביה:  שזה, אגב, חוזר לעניין שחברתי העלתה, שהשקופית של הלא חוקיים פשוט מבלבלת כי רוב האנשים שנמצאים בשקופית הזאת אלו אנשים שאוכפים נגדם, בעוד שנגד זרים שאינם בני הרחקה לא אוכפים, ולכן הבלבול שלנו הוא כמובן, אינו באמת בלבול, ואנחנו מכירות את השקופית הזו גם משנים קודמות, אבל הבלבול שלנו הוא בהחלט במקומו
שני בר טוביה:      כיום יש בישראל שלוש קבוצות עיקריות של מוגנים מפני הרחקה
שני בר טוביה:  הוותיקים זה האריתראים והסודנים, ועד לא מזמן גם הקונגולזים, ויש קבוצה חדשה של אוקראינים שמוגנים כרגע גם הם מפני הרחקה
שני בר טוביה:  יש גם אנשים שנמצאים כאן עם אשרה 2(א)(5) כי בקשת המקלט שלהם לא נבדקה ויש אנשים שזה המצב שלהם גם שנים אפילו אם הם לא מאותן שלוש מדינות
שני בר טוביה:       אני אתמקד בעיקר בדבריי באלו שמוגנים בפני הרחקה, זאת אומרת שזו החלטה של הממשלה במודע החליטו שלא להרחיק אותם למדינות שלהם באופן עקבי, ומול בתי המשפט, אולי לא מול התקשורת, אומרים נציגי המדינה שזה מתוך הכרה בעיקרון non-refoulement לפחות לגבי האריתראים
אליהו מרידור: עיקרון מה?
שני בר טוביה: עיקרון non-refoulement, זה השם שלו בלועזית עיקרון אי ההרחקה זה התרגום המדויק שלו
שני בר טוביה:  האנשים האלו שאני מדברת עליהם, שתי הקבוצות הראשונות האריתראים והסודנים חיים בסטטוס הזה מעל עשור, בין 5-12 שנים, זאת אומרת הם כולם וותיקים, והשורה התחתונה של הדברים שאני רוצה לומר ואפרט אחר כך לגביה, היא שהסיטואציה בישראל שנוצרה היא סיטואציה מאוד ייחודית בהשוואה למדינות אחרות, שחיים כאן אנשים שהמדינה מכירה בכך שהם זקוקים להגנה, ונותנת להם להישאר בשל כך ולא מרחיקה אותם כמדיניות
אליהו מרידור: לא בהכרח, בואו נדייק
אליהו מרידור:  מר אדלשטיין אני רוצה שנתכנס
אליהו מרידור:  לא כל מי שמקבל אישור שהייה בדיעבד זה בגלל שהוא זקוק להגנה
שני בר טוביה: אני דיברתי על מי שכן, דיברתי על האריתראים, הסודנים והאוקראינים
אליהו מרידור: לא לא, גם בתוך הסודנים לדוגמא, לא כל מי ששוהה כאן זה בגלל שהוא זקוק להגנה
אליהו מרידור:  כשלמדינת ישראל אין הסכם ויחסים דיפלומטים עם מדינה כלשהי, ואסור לי שלא ברצונו של אותו מועמד להרחקה להרחיק אותו למדינת צד שלישי, אז once אני נאלץ להסכים עם הקיום שלו, אבל זה לא כי החיים שלו היו בסכנה, וזה לא בגלל שטווחים בו אם הוא יגיע לארץ המוצא שלו, ולראייה חלק לא קטן מהם מתרצים ועוזבים מרצון עם נדוניה מאוד מאוד מכובדת מאיתנו כמדינה
שני בר טוביה: אני מאוד אשמח שנדבר על יציאה מרצון, כי זה היה נושא הדוקטורנט שלי, אני ברצינות אשמח שנדבר על זה בהרחבה ומה זה המונח הזה של יציאה מרצון והאם זה כך היה בישראל? אבל זה לחלוטין סטייה מהשורה התחתונה והחשובה שאנחנו עוסקים בה
שני בר טוביה:       גם אם נגביל את עצמנו לדבר רק על אריתראים אין לי בעיה עם זה, קודם כל הם הרוב כאן, ודבר שני המדיניות שהם זוכים אליה היא זהה לחלוטין למדיניות שהסודנים זוכים אליה וגם האוקראינים זה נראה שזה הולך לאותו כיון
שני בר טוביה:  אז אין לי בעיה שבזמן שאתה שומע את הביקורת שלי תדמיין בראש רק אריתראים
שני בר טוביה:  שלגבי האריתראים המדיניות חד משמעית אומרת עקרון ה-non-refoulement, אי אפשר להחזיר אותם לאריתריאה, אין אף מדינה בעולם שמחזירה אותם לאריתריאה ולכן הם כאן ומקבלים אשרות
שני בר טוביה:  אז זה ככה לגבי המעמד שלהם
שני בר טוביה:      אז התחלתי להגיד שהסיטואציה של לתת לבן אדם להישאר כאן ללא זכויות היא סיטואציה סופר נדירה בקרב מדינות מערביות, למעשה אין אף מדינה שבאופן עקבי לקבוצה כה גדולה נותנת להישאר אבל בלי זכויות
שני בר טוביה:  כי זה גם לא אינטרס של המדינה, כי אתה מדרדר קבוצה שלמה באופן אחיד לשוליים של החברה וזה לא טוב לא אחד
שני בר טוביה:       אז ישראל היא מדינה חריגה שהיא נובעת מכמה גורמים ויש לה כמה השלכות
שני בר טוביה:  הגורם העיקרי שהיא נובעת ממנו זה מערכת המקלט, לצערי, ואני באמת משתדלת שלא לנקוט במילים חריפות, מערכת המקלט זו מערכת שראויה לכל מילה חריפה שקיימת בלקסיקון, גם מבקר המדינה אמר את זה כמובן יותר בעדינות ממני
שני בר טוביה:  בתי המשפט בערכאות שונות אמרו את זה לאורך השנים, שוב, ביותר עדינות ממני, נציבות האו"ם לפליטים, משפטנים, למעשה זה דבר די ידוע, יושב פה מבקש מקלט שמחכה עשר שנים, ולא שום דבר נדיר במיוחד
שני בר טוביה:  זו מערכת לדחיית בקשות מקלט או לאי בדיקת בקשות מקלט
שני בר טוביה:  ושוב, אפשר להרחיב על זה, אפשר על זה לדבר בשלושה דיונים והלוואי שזה יקרה בוועדה הזאת, שניכנס לעומקם של הדברים בכל מה שקשור למערכת המקלט בישראל, זה יהיה מדהים, וזו תהיה הפעם הראשונה שהכנסת עוסקת בזה ברצינות
אליהו מרידור: אז ראשית אני מתחייב בפנייך שיש לנו את הזמן הזה, לא היום
שני בר טוביה: לקיים דיון על מערכת המקלט? מושלם
אליהו מרידור: כן, כן, אני רק מבקש שיהיה ברור לכולנו שכשאני נענה לבקשה לנהל דיון או לזמן דיון בנושא מסוים, יש לכל מטבע שני צדדים, אוקיי? זה לא יהיה חד ערכי בחיים
אליהו מרידור:  וצריכים לקחת בחשבון שלא בהכרח כל מה שיידון סביב אותו נושא, משרת את האג'נדה שלשמה התבקשנו לדון בזה
אליהו מרידור:  בראש פתוח נשמע סקירה, נקבל התייחסות
אליהו מרידור:  צריך לקיים איזשהו סיור ודיון בחפץ לב
שני בר טוביה: אני אתעכב על הנקודה הזאת כי היא חשובה, אני פגשתי את מערכת המקלט בישראל בפעם הראשונה בשנת 2015
אליהו מרידור: אנחנו רק מתכנסים, יש לנו עוד- - -
שני בר טוביה: אוקיי, אז אני לא אתעכב על הנקודה הזאת
שני בר טוביה:  אני מקווה שאתה מאמין לי או תאמין לי שאני אגיד לך בכנות שהמפגש הראשון שלי עם מערכת המקלט בישראל היה לי, כאזרחית, מפגש עצוב
שני בר טוביה:  היה לי פשוט עצוב, הייתי בהלם
שני בר טוביה:  אבל בסדר, אנחנו שוב נגיע לנקודות האלה בדיון המשך וזה יהיה נהדר
אליהו מרידור: אז אני רק נותן לך פה הערת ביניים, בסדר? ביקרתי לאחרונה במחלקת פנימית ט' בבית חולים, מפגש מטלטל
אליהו מרידור:  מטלטל
אליהו מרידור:  לא יכולתי לשתות כוס מים כמה שעות
אליהו מרידור:  קשה
אליהו מרידור:  לפני שבועיים הייתי יום שלם בסיור עם נציבת השב"ס בכמה בתי כלא, הצטמררתי, ויצא ליבי על חלק מהאנשים שחיים שם, שמשלמים את חובם למדינה
אליהו מרידור:  האם עדיין ניתן לשנות את המציאות? לשנות את הנסיבות שבעטיין הם הגיעו? לא
אליהו מרידור:  לא אלה בפנימית ט' ולא אלה שנמצאים באיילון
אליהו מרידור:  אז אני מבין שהמפגש היה מטלטל אך זה עדיין לא הופך אותנו כמדינה למשהו שניתן היה להבין מדברייך קודם, או לא מצדיק את עצם כניסתם לארץ, ובחירתנו כמקום להיטמע בו
שני בר טוביה: אגב, הבקשות של רובם לא נדחו גם עדיין, אלא הם פשוט לא נענו
יוסף אדלשטיין: גם אלו שנדחו לא עוזבים את המדינה, זה לא משנה
אליהו מרידור: יפה מאוד, צריך להגיד את הכל באותה נשימה
שני בר טוביה: כי הם נמצאים תחת הגנה מפני הרחקה
שני בר טוביה:  טוב מאוד שהם לא עוזבים את המדינה, כי אז היינו במצב שפליטים שבכל מקום אחר היו תחת הגנה, עזבו את מדינת ישראל חזרה לסכנה
יוסף אדלשטיין: אנחנו לא מקום אחר, אנחנו כאן ומי שנבדק ונבחן ובקשתו נדחה הוא בלאו העי נשאר כאן, אז זה לא משנה
שני בר טוביה: טוב מאוד שמי שמסוכן לו במדינתו בלאו הכי נשאר פה, כי מערכת המקלט של ישראל היא לא ערובה לכלום
שני בר טוביה:  אין פליט שמצליח לקבל מעמד פליט במדינת ישראל, אתה יודע את זה כמוני
יוסף אדלשטיין: אני בוודאי יודע
שני בר טוביה: האשרות שהם כן מקבלים כי בקשות המקלט לא נבחנות ואין מעמד תושב, ונמצאים כאן 15 שנים על אותו מעמד שציינתי, הן לא נראות כמו אשרות, ומבחינת רשות האוכלוסין הן גם בספק אשרות, הן קצרות מועד, צריך לחדש אותן לעיתים מאוד קרובות
אליהו מרידור: אני מניח שאת יודעת למה
אליהו מרידור:  מה הסיבה?
שני בר טוביה: בטח שאני יודעת למה
שני בר טוביה:  כי המדינה מצד אחד לא יכולה להרחיק אותם, מצד שני, לא רוצה, לפחות רוב הממשלות בעשור האחרון, לא רוצה לתת להם את הזכויות שלהם
שני בר טוביה:  אז זה פתרון הביניים שנמצא
אליהו מרידור: לא את הזכויות שלהם, חשוב שנבהיר
אליהו מרידור:  מדינת ישראל רוצה לוודא שהיא שולטת על האירוע
אליהו מרידור:  זה אירוע לא פשוט
שני בר טוביה: יושב ראש הוועדה הם כאן 15 שנים, בן אדם שחי 15 שנים הם חתיכת נייר שאומרים להם כל הזמן שהיא זמנית ושהוא לא יורחק למדינתו, אבל היא זמנית והיא לא מקנה לו זכויות
שני בר טוביה:  ועם המספר שכתוב עליה הוא לא יכול לשלם בכרטיס אשראי
אליהו מרידור: זה אני מבין לחלוטין, אין לי אינטרס לגרום לו ולסביבה שלו, כפי שאמרתי קודם, להאמין ולהשתכנע שיש לו עתיד כאן, ברגע הראשון שיש לי איך להוציא אותו מכאן, אני עושה את זה לאחר כבוד, חד משמעית
אליהו מרידור:  לא משנה אם 15 שנים, 15 ימים או 35 שנים
אליהו מרידור:  הוא אף פעם לא היה רצוי כאן, הוא הסיג גבול, הוא עשה גניבת דעת, הוא מנצל את המשאבים שלי כמדינה שמיודעים לאוכלוסייה שזכאית לה
אליהו מרידור:  חד משמעית
אליהו מרידור:  זה עדיין לא אומר שבזמן שהוא כאן, אני אאפשר למישהו להתנכר לו, אני אאפשר למישהו לא לאפשר לו זכות חיים בסיסית, ואני מדגיש בסיסית
אליהו מרידור:       אני לעולם לא ארצה שהוא יהיה שכן שלי, אני לעולם לא ארצה שהוא יצא עם הבת שלי, אני לעולם לא ארצה שהוא יצא איתי לבית מלון
אליהו מרידור:  הוא לא רצוי כאן
אליהו מרידור:  אל תפרשו אותי לא נכון
אליהו מרידור:  כשאנחנו אומרים שהמדינה מאריכה מעת לעת לפרקים קצרים, so what? היא מאריכה יותר מידי, ואני מצפה מהמדינה ומרשויות האכיפה למצוא איך לצמצם את הסיבה שבעטיין היא מאריכה את השהות שלו כאן
אליהו מרידור:  הנה אני אומר את זה גם לך מר אדלשטיין, תהיו יצירתיים, אני לא רוצה אותם כאן
אליהו מרידור:       ועוד פעם אני מבהיר, ואני מבקש לא להידרש לכאן להבהרה הזאת כל פעם, כל זמן שהם כאן הם ראויים לכל הכבוד ולשוויון המעמד האזרחי כמי שעבד וצריך לקבל בזמן ומשכורת סבירה ותנאי מגורים, אם אני גם כמעסיק שלו גם אמור לדאוג לו למגורים
אליהו מרידור:  לא לבתי מלון, לא לבתי הבראה, לא לתשלום עבודה ביום שבתון כי זה היה יום בחירה, כי אין ולא יהיה לו לעולם זכות בחירה במדינת ישראל, אם לא הובהרתי עד עכשיו, עשיתי את זה כאן ועכשיו
אליהו מרידור:  בואי תסיימי כי אנחנו רוצים להתייחס לעוד אנשים שמחכים פה כמה שעות
שני בר טוביה: אז אני אוותר על הנקודות הספציפיות שרציתי להעלות כדי לשמוע תשובות ממר אדלשטיין כי אתה מעלה פה דברים חשובים ואני גם מעריכה את הכנות שלך
אליהו מרידור: חד משמעית
שני בר טוביה: כל הזמן הייתי אומרת לסטודנטים שלי, מי שיגיד לי אדם לא יהודי לא צריך לחיות במדינת ישראל, נקודה
שני בר טוביה:  אני אומרת זו תפיסה קוהרנטית, היא לא התפיסה שלי- - -
אליהו מרידור: אוי ואבוי, אל תעלי את זה על דל שפתותיך
אליהו מרידור:  אוי ואבוי תקשיבי, גברתי המלומדת, אני יהודי, דתי, ימני, אמוני, מאמין בלב שלם שכל מי שיש לו זכות לחיות כאן, ללא הבדל דת גזע ומין, זכאי לשוויון הזדמנויות שווה, אם לא יותר מזה
אליהו מרידור:  אנחנו מחויבים לו ואנחנו לא יכולים לצפות רק לערבות הדדית ולא לתת אותה
אליהו מרידור:  אחינו הבדואים, אחינו הדרוזים, ערביי ישראל, הצ'רקסיים, הנוצרים, כל מי שנמצא פה בתושבות קבע, והוא תושב המדינה, אח שלי הוא
אליהו מרידור:  זה לא משנה אם אנחנו מאמינים באותן אמונות, זה לא משנה אם אנחנו מתפללים לאותו אל
אליהו מרידור:  אל תבלבלו את השוהים הבלתי חוקיים עם אחינו תושבי מדינת ישראל ללא הבדלי דת גזע ומין
אליהו מרידור:  אל תבלבלו את זה
שני בר טוביה: החצי השני של המשפט שלי - - -
אליהו מרידור: לא, לא אל אי אפשר להתחיל אותו בכלל, כי תמיד יכולים לגזור את זה וליצור איזושהי אינטרפרטציה שהיא שונה לחלוטין מאמונתי וגישתי
שני בר טוביה: אני רק אומרת, שזה הקול שדיברו רוב הממשלות הקודמות, טענו שהן מאחדות את עיקרון הפליטים, מאחדות את עיקרון אי ההחזרה, לא רוצות למשוך את חתימתה של אמנת הפליטים, תתכבד מדינת ישראל ותעמוד במחויבותיה מתוקף הדין הבינלאומי שהיא לקחה על עצמה
שני בר טוביה:  אם הממשלה רוצה למשוך את חתימה מאמנת הפליטים אנחנו נהיה בדיוק אחר לחלוטין
שני בר טוביה:  כל מה שאנחנו אומרות זה שאם יש טענה שישראל מכבדת את החוק הבינלאומי בנושא הזה, ואם הטענה הזאת לא נכונה עובדתית אז אנחנו נהיה שם כדי להצביע על הפער הזה
שני בר טוביה:  וזה מה שרציתי לעשות היום
אליהו מרידור: הבנתי, אני מבין את מה שאת אומרת
אליהו מרידור:  אנחנו נצטרך לשוחח על כך ואף לנהל על כך דיון מעמיק
אליהו מרידור:  אם גישתי הובנה מספיק או לא, אני אומר את אשר על ליבי, גם אם זה לא משתדך בהכרח לתפיסות של חלק מחבריי לקואליציה ולמחנה הימני, אז גם אם אני יושב מולכם ואני אומר דברים שנוגדים את האמונה שלכם ואת השאיפה שלכם, אני אומר אותה בנועם אבל ביושר
אורי הלוי: אני רק אגיד עוד משפט ברשותך
אורי הלוי:  אני מסכימה עם זה, ואתה אמרת את זה, שזה דורש דיון מעמיק ושזה צריך לקרות - - -
אליהו מרידור: נכון, וגם סיורים בחוץ
אורי הלוי: אני אולי מאותו אזור של השולחן אבל אני עובדת ציבור ועובדת מדינה, ואנחנו מזמינים אותך באמת לבוא ולנהל את השיח הזה בצורה מעמיקה, לפגוש את האנשים, להבין את הדברים שעומדים מאחורי זה
אליהו מרידור: אני מתחייב בפניך ובפני כלל הנוכחים שאשאף לכך, בלי נדר, שגם אם חברי לאופוזיציה לא יחדלו מלילות ההטרלה הבלתי פוסקים ובמינימום זמן שיהיה לי אני אחלק את שעותיי בין המחויבויות הפרלמנטריות שלי בתוך ומחוץ למשכן, כנ"ל אצלכם, לבין ביתי
אליהו מרידור:  מר דורון תשתית מרשות האכיפה והגביה
דורון תשתית: שלום אדוני, תודה רבה, אני מבקש להעלות פן קצת שונה, אני מנהל המרכז לגביית קנסות, אחראי על גביית כל היטלי החובה שמוטלים על אזרחי מדינת ישראל, בכלל זה אגרות רכב, קנסות, וכולי
דורון תשתית:  אחת הבעית שאנחנו נתקלים בנושא הזה של עובדים זרים ומסתננים הוא שכל ארגון ממשלתי משתמש במספר מזהה אחר
דורון תשתית:  זאת אומרת אני מקבל תיק על אותו בן אדם, מספר אחד של רשות האוכלוסין, מספר אחר של ביטוח לאומי- -
אליהו מרידור: אוי ואבוי
דורון תשתית: - - ואני מוצא את עצמי לפעמים מחפש מחט בערמת שחת
דורון תשתית:  אנחנו פונים מפה כדי שהוועדה והחברים שלנו מרשות האוכלוסין
דורון תשתית:  צריך למצוא פתרון שגם יעזור לסוגיות שעלו פה, של מספר אחד מזהה
דורון תשתית:  אני מכיר את הרגישות שלכאורה יש בזה איזושהי התחלה של התאזרחות וכו'
דורון תשתית:  יש פתרונות אחרים, להשתמש בדרכון שלהם, אבל מדינת ישראל כשמדברת על אדם, צריך להיות לו מספר מזהה אחד וחד ערכי, שיהיה מצידי מידת הנעליים שלו, שלא יהיה שום שמץ של התאזרחות
דורון תשתית:       אבל לא יכול להיות מצב שאני מקבל ממשטרת ישראל אם הוא עשה עבירת תנועה פותחת תיק אחד, בתי משפט פותחים לי מספר אחר וכו' וכו', ואני מוקף בעשרות
דורון תשתית:  וזה לא רק לרעתם, נתקלנו עם עשרות אלפי דוחות, קורונה למשל, שמה אני אעשה עם המספר הזה? זה מספר סתמי
דורון תשתית:  ולא רק זה, אנחנו גובים פיצוי לנפגע עבירה, של עובדות בתעשיית המין וכו', ואני מקבל מספרים שאין בינם ובין המציאות שום דבר
דורון תשתית:  אני לא יכול לאתר את אותה גברת שגביתי עבורה פיצוי במאות אלפי שקלים
דורון תשתית:  אני לא חושב שזה מטרת הדיון, אני אשמח לבוא, יש לנו רעיונות
אליהו מרידור: תן לנו לעדכן אותך שבמהלך הדיון, שלא לקחת בו חלק, אני ביקשתי, אני לא ידעתי שהמציאות הזאת קיימת, ביקשתי שכולנו נדבר באותה שפה, עם אותו שוהה, ברמת האפיון שלו על ידי טביעת אצבע, קודם כל, ובוודאי מספר מזהה כלשהו
אורי הלוי: לילדים אין מספר זיהוי בכלל
אורי הלוי:  יש לו מספר בחינוך, מספר ברווחה, מספר אחר במשרד הבריאות, כל משרד ממשלתי נותן לילדים מספר אחר
אורי הלוי:  עכשיו בואו נלך על האסונות, והנה פוקדים אסונות, רעידת אדמה קשה כל דרום תל אביב קורס חס ושלום, אין מספרים לילדים, אתה לא יודע מי ילד של מי
אורי הלוי:  אין מספרים לילדים
אורי הלוי:  7,000 ילדים ללא מספרים
אליהו מרידור: ילד שנולד, אדוני
יוסף אדלשטיין: אדוני יושב הראש, זה בלתי סביר שאנשים פה ישבו בוועדה ויגידו דברי הבל שאין מאחוריהם שום דבר
יוסף אדלשטיין:  זה פשוט לא ייאמן
אליהו מרידור: בשביל זה אתה פה
אורי הלוי: אנחנו אנשי מקצוע, אנחנו לא מהרחוב
יוסף אדלשטיין: את אשת מקצוע אבל- - -
אורי הלוי: בעיריית תל אביב, אני מכירה, אני עובדת מול משרדי הממשלה אופן רשמי, אני עובדת מדינה
אורי הלוי:  אין לילדים האלה מספרים, אין
אורי הלוי:  אתה רוצה להוציא לו מספר של משרד הרווחה זה מספר אחד, בחינוך זה מספר אחר, בקופת החולים מספר אחר
אורי הלוי:  אין מספרים אנחנו יודעים את זה
יוסף אדלשטיין: יש להם מספר, זה מספר אחוד, יש להם מספר
אורי הלוי: אין להם מספר, אני רואה את כל תעודות הלידה שלהם
אורי הלוי:  כל אמא עם שניים-שלושה ילדים הולכת עם כל הרשימה של הילדים שלה עם כל המספרים לכל המשרדים השונים
יוסף אדלשטיין: יש להם הרבה מספרים אבל יש להם מספר
יוסף אדלשטיין:  מכיוון שזו חלק מהבעיה, שרשויות משרד החינוך, ומשד הבריאות והרשות המקומית, מערכות המחשוב שלהם בנויות על מספר זהות ישראלי, הם יודעים לקלוט מספרים
יוסף אדלשטיין:  אנחנו, ביקורת גבולות, כל נתין זר שמגיע למדינת ישראל מגיע עם מספר דרכון שזה הזיהוי החד ערכי שלו ובתוך מספר דרכון יש אותיות, סימנים, והם לא יודעים לקלוט את זה, ולכן, מכיוון שהם לא עשו התאמה למערכת המחשוב של זרים, אז הם ממציאים לעצמם, כל אחד, מספר רנדומלי שיוצא
יוסף אדלשטיין:       את יכולה היום לבוא למשטרה הוא ייתפס בתחנת לב תל אביב ויתנו לו מספר אחד, ואחרי יומיים יתפסו אותו ביפתח יתנו לו מספר אחר, כי נותנים לו מספר רנדומלי
יוסף אדלשטיין:  לכן אני אומר, אנחנו מכירים את הסוגייה הזאת ויש הצעת החלטה לממשלה שבוא כל הרשויות להתאים את מערכת המחשוב למספר דרכון עם סימנים ואותיות
יוסף אדלשטיין:  לבן אדם שמגיע לארץ, לא חשוב מאיפה, ישנם כאלה שיש להם סימנים בפנים, כולם יצטרכו ללמוד את המספר הזה והוא ירוץ לאורך ולרוחב, במשרד החינוך במשרד הרווחה ובעיריית תל אביב
אורי הלוי: זה לא עונה על הילדים שנולדו פה, אני רואה את תעודות הלידה שלהם ואני יודעת על מה מדובר, ולא הייתי מעיזה להגיד דברים מול יושב הראש להגיד את הדברים האלו
אליהו מרידור: מר אדלשטיין שתי שאלות, נולד ילד לנתין זר, מנפיקים לו תעודת לידה
אליהו מרידור:  היא ממוספרת?
יוסף אדלשטיין: כשנולד ילד לנתין זר, בהנחה שהאמא דיווחה בבית החולים את המספר הזר שלה, בית החולים מוציא תעודת לידת חי עם המספר של האמא
יוסף אדלשטיין:  אצלנו הילד נרשם עם המספר המזהה של האמא, והוא מקבל את ספרת הביקורת 1, 2, 3 כמספר הילדים
יוסף אדלשטיין:  זאת אומרת לכל ילד יש רשומה
יוסף אדלשטיין:  מה שקורה זה לא מעט פעמים שהאמא מגיעה לבית החולים ומכל מיני סיבות שהם רוצים לשלם לא רוצים לשלם, הם אומרים שאין להם מספר מזהה והם אומרים שקוראים לה שרה
אליהו מרידור: זאת אומרת שאתה אומר לי שאם גברתי העובדת הסוציאלית פוגשת ילד בן שמונה שבתעודת הלידה שלו אין מספר, אנחנו יודעים שהאמא ככל הנראה לא שילמה
אורי הלוי: זה לא נכון אדוני
אורי הלוי:  אני אגיד
אורי הלוי:  אמא למשל, מבקשת מקלט, שרשות האוכלוסין וההגירה נתנה לה תעודת שהייה זמנית, 4628
אורי הלוי:  היא מוציאה את התעודה הזאת בבית החולים, היא לא ברת גירוש היא לא מפחדת, היא הולכת לעמדת האוכלוסין וההגירה ומוציאה תעודת ולד חי
אורי הלוי:  השם של האמה ושל האבא כיום, ולשמחתנו גם האבא, נרשם ללא מספר
אורי הלוי:  אין על התעודה הזאת מספר
אורי הלוי:  אתם רוצים שאני אביא דוגמאות?
יוסף אדלשטיין: למה את אומרת דברים שאת לא אחראית עליהם?
אורי הלוי: אני אחראית
אורי הלוי:  אולי אצלך יש איזשהו נתון פנימי
אורי הלוי:  אני אחפש יש לי בטלפון כאלה
יוסף אדלשטיין: כל מי שנולד בבית חולים והיא מסרה את ה-4628 בתעודת לידת חי מופיע השם שלה, והמספר המזהה שלה
יוסף אדלשטיין:  ברגע שתעודת לידת החי מגיעה אלינו בדחיפה מבית החולים, אנחנו רושמים את הילד פה ביחד- - -
אליהו מרידור: אני מתנצל שאני קוטע אותך באמצע תשובה מנומקת, אני עושה את זה רק בגלל שהשתכנעתי שזה לא יסתיים בתשובה הזאת
אליהו מרידור:  אני קובע, גברתי מנהלת הוועדה, שאנחנו נקיים דיון ייעודי על הנושא הזה, את תצטרכי להצטייד בכמה דוגמאות
תמר להבי: תמר להבי משרד הרווחה, בוועדה מיוחדת לפניות הציבור בחבר הכנסת פינדרוס, התקיים דיון לפני שבועיים אצל רייכלר
שני בר טוביה: רייכלר בוועדת העבודה והרווחה ושם מה שעלה, להבנתי, שמערך הדיגיטל הלאומי, בגלל שעד עכשיו לא הצליחו להשיג את הסכמת רשות האוכלוסין, מה שעלה בדיונים, אני קראתי את הפרוטוקול אחר כך, להנפיק את המספר הזה שמערך הדיגיטל הלאומי ניסה לבקש שיונפק לכל זר בישראל
שני בר טוביה:  הם עד עכשיו לא הצליחו להגיע להסכמה בינם לבין רשות האוכלוסין, אבל מערך הדיגיטל הלאומי מאוד רוצה לפתור את זה
אליהו מרידור: אומרת לנו כאן גברתי היועצת המשפטית, שיש להם הצעה בנושא
נעה בן שבת: למערך הדיגיטל הלאומי יש הצעה בנושא פתרון
יוסף אדלשטיין: מערך הדיגיטל הלאומי מציע להביא עוד מספר פיקטיבי
אליהו מרידור: שידרוס את האחרים?
נועה נאמן: עורכת דין נועה נאמן מיחידת הממונה על זכויות עובדים זרים
נועה נאמן:  נפגשנו אתמול
אליהו מרידור: נכון
נועה נאמן: בעקבות הוועדה שהייתה לפני כמה זמן, יהיה מספר אחיד לכל העובדים, זה יקל על המעסיקים לשלם גם בביטוח הלאומי, או קבלת דמי לידה אחר כך
אליהו מרידור:  אני מבין שיש כבר המון שנים החלטה כוללת שיש הצעה שרוצים לקבל, יש תובנות לגביהן, ולקדם את זה וזה בינתיים לא מתקדם
אליהו מרידור:  עורכת דין מיטל בק הייתה אמורה להיות איתנו בזום, ביקשה את רשום הדיבור
אליהו מרידור:  ברוכה הבאה מקרוב ומרחוק
אליהו מרידור:  אני מתנצל אבל יש לנו עוד דקה וחצי שמותר לקיים את הדיון, אז אנחנו נתכנס לתוך זה
מיטל בק: אני אקצר, שמי מיטל בק, אני עורכת דין ועובדת סוציאלית במועצה לשלום הילד
מיטל בק:  אנחנו גם מפעילים מרכז פניות וסיוע ומקבלים פניות גם מילדים חסרי מעמד