GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק מויאל: אני מציע לוועדה לעשות את הדברים הבאים, קודם כל, כמו שעובדים עושים בהעסקת עובדים זרים, כל מי שמקבל את ההיתר חייב לחתום ולהתחייב שאם במידה והוא נתפס, לא צריך חקירה בשביל זה, לא צריך להקים יחידה בשביל זה.
יצחק מויאל: אם הוא נתפס שהוא העסיק עובד ואחר כך לקח ממנו כסף, הוא ייקנס במיליון שקל.
יצחק מויאל: בוא נראה איזה מעסיק ירצה לקחת אלפיים חמש מאות שקל, וייתנו לו קנס כזה גדול פעם ראשונה.
יצחק מויאל: בפעם השנייה, היה מי שאמר לי למה לא נעשה סנקציה על העובד?
יצחק מויאל: הרי, העובד המסכן מחפש עבודה.
יצחק מויאל: הרי, למה הוא משלם את האלפיים חמש מאות?
יצחק מויאל: כי הוא רוצה לעבוד.
יצחק מויאל: מי שמחזיק ברישיון הוא מספסר בזה.
יצחק מויאל: הדבר השני שכדאי לעשות, נגד חברות הבניה.
יצחק מויאל: עכשיו, דיבר פה בחור ממנהל האכיפה, זה אחד האגפים שלא מתפקד בכלל, ואני אומר את זה כיושב ראש ההסתדרות.
יצחק מויאל: הוא מסר פה אילו שהם מספרים והוא לא רצה לתת אינפורמציות.
יצחק מויאל: יש לנו בעיה בענף הבניה, אנחנו רואים את הנפגעים, אנחנו רואים את ההרוגים - - -
אבתיסאם מראענה: אנחנו נדבר על זה, אדוני.
יצחק מויאל: כן, אז לכן אני אומר שזו תופעה שמנהל האכיפה במנהל ההסדרה, אני אומר את זה כיושב ראש ההסתדרות באחריות, לא מתפקד.
רות וסרמן לנדה: מה אתה מציע?
רות וסרמן לנדה: להחמיר את הענישה, להחמיר את הקנסות על המעסיק, זה מה שאתה אומר?
יצחק מויאל: לא, מי שמקבל את ההיתר.
יצחק מויאל: אתם יודעים מי מקבל את ההיתר?
יצחק מויאל: מי מקבל את ההיתר להעסיק את העובדים הפלסטינים?
ענבל משש: קבלנים רשומים.
יצחק מויאל: ממש לא.
יצחק מויאל: מי מקבל את ההיתר?
ענבל משש: קבלן רשום, מי שהוא קבלן רשום מגיש בקשה.
אבתיסאם מראענה: אדוני, היא עונה לך, אנחנו לא פה במבחן אמריקאי, היא עונה לך.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להתקדם, כי יש לי נושא חשוב שלחשוב עוד.
יצחק מויאל: אז אני שואל, מי מקבל את ההיתר?
ענבל משש: להעסיק עובדים זרים?
יצחק מויאל: לא עובדים זרים, עובדים פלסטינים.
ענבל משש: פלסטינים בבניין?
ענבל משש: קבלן רשום שהגיש בקשה.
יצחק מויאל: אבל מי מביא את העובדים?
יצחק מויאל: זה לא הקבלן, מי שמביא את העובדים זה ראיס, זו התופעה.
יצחק מויאל: זה לא הקבלן, זאת אומרת מי שמביא את העובד הוא לא הקבלן.
אבתיסאם מראענה: אתה מדבר על הראיסים שמספסרים שם, אוקיי.
רות וסרמן לנדה: הם ישראלים?
רות וסרמן לנדה: איזו תעודת זהות יש להם?
יצחק מויאל: הם ערבים ישראלים, מדובר גם בעורכי דין ישראלים.
יצחק מויאל: מדובר בתופעה - - -
אבתיסאם מראענה: הם גם פלסטינים.
אבתיסאם מראענה: הכל בסדר, בוא נתקדם, אדוני.
אבתיסאם מראענה: אנחנו כבר היינו בשיח הזה.
יצחק מויאל: אז מה שאני מציע, אל"ף, אני הייתי רוצה פה לשמוע מנציג התאחדות הקבלנים, אני יודע בוודאות שהיא מגנה את הדבר הזה, היא לא מוכנה.
יצחק מויאל: עכשיו הבעיה אמיתית, גם בנושא של הבטיחות, אין מספיק הגשת כתבי אישום על כלום.
אבתיסאם מראענה: אתה צודק.
יצחק מויאל: וזו הבעיה.
יצחק מויאל: אם אתם לוקחים קבלן שנתפס בהפרה כזו שמנצלת את המסכן הזה, שיוצא בשלוש בבוקר ובארבע בבוקר כדי להביא אוכל לילדים שלו ולא מכניסים אותו לבית סוהר, זה לא ייעצר.
יצחק מויאל: חייבים לעשות סנקציה רצינית, המשרד לביטחון פנים, משטרה, משרד המשפטים.
אבתיסאם מראענה: אתה צודק, אני מודה לך מאוד.
אבתיסאם מראענה: אני חייבת לעבור גם על הסוגיה של ההכשרות.
אבתיסאם מראענה: סיפור חשוב ביותר ויש לנו פה נציגות ונציגים שבהחלט עבדו קשה להכין לנו את המצגת וגם בכלל, והדברים האלה כן קורים ואפשר לסיים את הוועדה הזו היום במשהו שכן קורה.
אבתיסאם מראענה: אז, אני מודה לך אדוני מההסתדרות החדשה.
אבתיסאם מראענה: עו"ד ואאיל עבאדי, מה שלומך?
אבתיסאם מראענה: הסתדרות, ענף הבניה.
יצחק מויאל: הוא השתתף בכל הוועדות.
אבתיסאם מראענה: הוא חמוד, בסך הכל.
אבתיסאם מראענה: הוא עושה עבודה מהממת.
ואאיל עבאדי: מאז הוועדה הקודמת ולפני זה, אני פשוט עושה מחקר וסקר בשביל גברתי.
ואאיל עבאדי: התחלנו בהכשרות ואני שואל חמישים ואחד עובדים פלסטינים כל יום.
ואאיל עבאדי: אני שואל אותם על ההיתרים, איך המצב ומה המצב.
ואאיל עבאדי: לדעתי, איך שאני מתרשם, המצב לא הסתדר בכלל במאום, המצב אפילו החמיר.
ואאיל עבאדי: חלק מהעובדים אומרים שהיום הם משלמים שלושת אלפים שקל, ולא אלפיים ושש מאות איך שעבדו לפני שנה ושנתיים.
אבתיסאם מראענה: איך אתה מסביר את זה?
ואאיל עבאדי: הם רוצים לעבוד.
ואאיל עבאדי: הם קונים את ההיתר הזה ורושמים בו שבעה ימי עבודה בלבד, והולכים לעבוד עשרים וששה יום, ועשרים ושבעה יום.
ואאיל עבאדי: שניים שנהרגו בחברון, ביטוח לאומי ישלם להם על שבעה ימי עבודה את הזכויות שלהם, כאשר הם היו שנים עובדים עשרים וששה ואולי עשרים וחמישה ימים - - -
אבתיסאם מראענה: הוא לא ישלם להם, הם לא איתנו, לצערי.
אבתיסאם מראענה: למשפחות, התכוונת.
ואאיל עבאדי: ישלם למשפחות, נכון, סליחה גברתי.
ואאיל עבאדי: לכן, אני בראייה, בהתייעצות עם העובדים עצמם, אני חושב שהפתרון היחידי שאני רואה אותו לפחות, יכול להיות שמישהו ייראה פתרון אחר, שמי שמנפיק את ההיתר העסקה יהיה אותו אדם, אותו קבלן ואותה חברה, שתנפיק את תלוש השכר.
ואאיל עבאדי: תשלום השכר יהיה מותאם לשעות ולמה שרשום.
ואאיל עבאדי: אם יעלה שחודש אחד יש לעובד שבעה ימים, ומה מוזר?
ואאיל עבאדי: ראיתי תלושים, יש בהם שבעה ימי עבודה - - -
אבתיסאם מראענה: אבל אדוני, למה אתה לא הולך למשטרה?
אבתיסאם מראענה: הנה, יש לנו שוטרת שאומרת יש חקירות כלכליות, למה אתה לא עושה עם זה כלום?
ואאיל עבאדי: העובד צריך.
אבתיסאם מראענה: לא, בחקירה הכלכלית, זה בדיוק מה שהיא אמרה, הוא לא צריך.
ואאיל עבאדי: אז ראיתי את זה רק בשבועיים האחרונים, גברתי.
אבתיסאם מראענה: מה ראית?
אבתיסאם מראענה: ראית את התופעה?
ואאיל עבאדי: ראיתי את התופעה.
ואאיל עבאדי: קיבלתי מהם תלושי שכר וראיתי את התלוש, שיש בו שבעה ימי עבודה, לא רשום שהוא מנצל יום חופשה או ימי מחלה.
ואאיל עבאדי: בנוסף, רשום שם שהוא צובר יום חופש בשבעה ימי עבודה.
אבתיסאם מראענה: אז אולי תתחילו לעבוד יותר טוב עם המשטרה?
אבתיסאם מראענה: זה בדיוק מה שהיא אומרת, אתה לא צריך את העובד שיתלונן על מנת שיהיו סנקציות.
אבתיסאם מראענה: זה מה שהיא אומרת, יש חקירות כלכליות וזה מה שעושים.
אבתיסאם מראענה: האמת אני אמרתי לה, אבל היא לקחה את זה כמשהו שהוא חתיכת דבר שמתכנס לו פה ככלי אכיפה שהוא נהיה חלק מהשיח בוועדה.
אבתיסאם מראענה: זו הפעם הראשונה שאני שומעת את זה פה, מה אני אעשה.
ואאיל עבאדי: גברתי, הפתרון הוא שיהיה תיאום מלא וסנכרון מלא בין ההיתר, התלוש והתשלום.
ואאיל עבאדי: התשלום חייב להיות בהעברה בנקאית ולא במזומן.
אבתיסאם מראענה: כן, הם דיברו על זה.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, אדוני, אתה רוצה להוסיף עוד משהו?
ואאיל עבאדי: לא, תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: יש לנו ח'אלד ד'וחי ואלעד כהנא.
ח'אלד דו'חי: אלעד איננו, אני נמצא כאן.
ח'אלד דו'חי: אני עו"ד, אני רכז תחום עובדים פלסטינים בעמותת "קו לעובד".
ח'אלד דו'חי: אני מופתע מכל מה שאמרו מכובדי לפניי.
ח'אלד דו'חי: אני שמעתי שהכול דבש, הכול הולך טוב, חקירות, אכיפות, הגשת כתבי אישום - - -
אבתיסאם מראענה: אדוני, אנחנו התקדמנו, אנחנו לפני חודש, פחות או יותר, לא היינו פה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא ידענו, לא שמענו, לא ראינו ולא היינו.
ח'אלד דו'חי: אני מרגיש שאני באתי מעולם אחר, זו ההרגשה לי.
אבתיסאם מראענה: נכון, אתה פעם ראשונה אצלנו בוועדה.
ח'אלד דו'חי: אני כמעט כל שבוע, אם לא פעם או פעמיים, במעברים ובמחסומים ואני פוגש מאות אם לא אלפי עובדים פלסטינים כל חודש.
ח'אלד דו'חי: אני נמנע מלהגיד שזו תופעה, זו לא תופעה, זה הכלל.
ח'אלד דו'חי: הסחר והספסרות של העובדים הפלסטינים הוא הכלל, הוא שני שליש מהעובדים הפלסטינים, זו הכמות האמתית.
ח'אלד דו'חי: אנחנו מדברים, לא כמו שאמר אדוני העשרים וארבעה מיליארד, אלא שניים ומשהו מיליארד שקל בשנה, זו העובדה של העובדים הפלסטינים.
ח'אלד דו'חי: בוא נקרא לילד בשמו, אני רואה שהבעיה כאן היא עצם קיום מדור התשלומים.
ח'אלד דו'חי: מדור התשלומים קם על מנת להבטיח את זכויות העובדים הפלסטינים, עכשיו מדור התשלומים הוא רק פוגע בעובדים הפלסטינים.
ח'אלד דו'חי: הוא זה שמונע מהתקדמות כל רפורמה שהיא.
ח'אלד דו'חי: יש רפורמה שהיא כתובה טוב, בוא נגיד כמעט כתובה טוב, היא נתונה לשיפור, לצערי היא לא מקודמת בשטח.
ח'אלד דו'חי: למה צריך להמציא כל מיני רפורמות, וועדות וכל מיני יש את השיטה של העסקת עובדים זרים, יש שיטת התאגידים, מדוע לא מיישמים אותם גם כן על עובדים פלסטינים ואז נפתור חלק מהבעיה ואז נפתור חלק מהבעיה.
ח'אלד דו'חי: אם נסתכל על תלוש השכר שקוראים לו תלוש שכר, זה לא תלוש שכר, אפילו כותרתו היא "פירוט משכורת".
ח'אלד דו'חי: לא מדובר על תלוש שכר, מי שמנפיק תלוש משכורת זה המעסיק עצמו, לא מדור התשלומים, בשביל מה התיווך, תמיד צריך להגיד מסביב.
ח'אלד דו'חי: עכשיו, עוד דבר פאסיבי ששמעתי כאן והתרשמתי ממנו, כולם מחכים שהעובדים והאנשים יבואו.
ח'אלד דו'חי: אנחנו מדברים על תופעה של מיליארדי שקלים, סליחה על המילה תופעה, על דבר שמשגשג של מיליארדי שקלים בשנה ואף אחד לא לוקח יוזמה, למה בגלל שמדובר בעובדים פלסטינים?
ח'אלד דו'חי: אנשים מתעשרים משמאל וימין על גבי העובדים האלה, ואף אחד לא עושה שום דבר.
ח'אלד דו'חי: מחכים שהעובד שמתעורר בשעה שלוש בבוקר שהוא יבוא ויגיש תלונה, כולם מחכים לעובד שהוא ייקח את היוזמה.
ח'אלד דו'חי: לעובד יש ילדים, הוא צריך לפרנס את הילדים, זה מה שקורה.
ח'אלד דו'חי: אבל, אם נצא לשטח, אני מכל העשרה עובדים שאני פוגש, שבעה אפילו שמונה, פעם הגיעו אליי קבוצה של שלושים עובדים, כולם משלמים כסף תמורת ההיתר הזה, כמה?
ח'אלד דו'חי: זה אפילו עלה, אני אתקן את אדוני, שמעתי עובדים ששילמו ארבעת אלפים שקלים גם כן ל- - -.
ח'אלד דו'חי: אני מרגיש שהחיבור או שיתוף הפעולה בין האגפים, אם זה משטרה או אם זה מדור תשלומים ורשות המיסים, לצערי בקטע הזה, אני מרגיש שאני בעולם השלישי.
ח'אלד דו'חי: זו האמת, ובוא נגיד את האמת, אין שיתוף פעולה, אין טיפול, אף אחד לא עושה כלום והגלגל מסתובב.
ח'אלד דו'חי: לצערי, זה מה שקורה.
אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, ח'אלד.
אבתיסאם מראענה: כן, יש פה סוגיה שבהחלט יש לנו הרבה סבלנות לטפל בה, אנחנו על זה.
אבתיסאם מראענה: אני כן רואה דברים, אני כן רואה שינויים, אני לא יכולה לבטל.
אבתיסאם מראענה: איפה שהיינו פה לפני כמה חודשים, לעומת מה שאנחנו כאן, כרגע.
אבתיסאם מראענה: אני באמת אומרת את זה ולא בציניות, היינו בסיטואציה לא יודעים, לא ידענו, לא היינו ולא שמענו, באמת זו הייתה הסיטואציה.
אבתיסאם מראענה: היום כולם שומעים ומבינות ומבינים, יש התקדמות, יש חקירה, חקירה כלכלית, למדנו היום.
אבתיסאם מראענה: רשות האוכלוסין מכנסת ישיבות בין משרדיות, הכל טוב, אני מפרגנת על תהליכים.
אבתיסאם מראענה: בוא ניתן מוטיבציה כי יש לנו מטרה למגר את התופעה, ובהחלט תפקידי לעודד, וכן גם לפרגן בכיף ובאהבה מאוד גדולה.
אבתיסאם מראענה: אסף אדיב הוא רוצה לדבר והוא איתנו בזום.
אבתיסאם מראענה: בינתיים, ששי שדה הוא נמצא איתנו כאן, שלום מה שלומך?
ששי שדה: תודה רבה.
ששי שדה: ראשית, אני מעריך מאוד את העובדה שלך, את מה שאת עושה.
ששי שדה: מה שציינת כאן הוא בהחלט נכון וראוי, יש התקדמות.
ששי שדה: אבל, ההתקדמות היא באכיפה, גברתי, והשיטה החדשה מנציחה גם את המונופולים וגם את הסדר הזה, שימשיך להיות שבסוף מי שמשלם על זה הם העובדים הפלסטינים.
ששי שדה: הם משלמים על זה בין אם זה בדם, בתאונות העובדה, שזה דיון ההמשך שלך, ובין אם זה בכסף שהם משלמים כל חודש למאכערים שיורד להם מפרנסתם - - -
ששי שדה: כמו שאמר ידידי כאן, כולם מתעשרים על חשבונם.
ששי שדה: השיטה הזו לא עובדת, האכיפה היא טובה, מה שאת עושה הוא מצוין.
ששי שדה: האכיפה היא טובה, צריכה להיות אכיפה, היא צריכה להיות נשכנית ומאוד חזקה, אבל היא לא תפתור לנו את הבעיות.
ששי שדה: יש לנו מאות קבלנים, אני לא מאמין שבאכיפה נצליח להגיע למאות קבלנים.
ששי שדה: נשאלה השאלה מדוע עובד בכלל מסכים לשלם שלושת אלפים, ארבעת אלפים, אלפיים שקל, לא יודע, סכומים הזויים, כל סכום שעלה כאן הוא הזוי.
ששי שדה: התשובה היא כן, כי הוא באמת רוצה להתפרנס, אבל למה כאשר יש לו אפשרויות אחרות, הוא מעדיף לשלם למאכער שלושת אלפים, ארבעת אלפים שקל ולא להירשם סתם לאפליקציה אל-מונסק או כל דבר אחר.
ששי שדה: כי משתי סיבות, אחת, המאכער נותן לו אפשרות ליציבות תעסוקתית, הוא נותן לו חצי שנה עכשיו היתר העסקה.
ששי שדה: שתיים, המאכער גם דואג לו למשכורת, הוא דואג לו לחמש מאות שקל יומית.
ששי שדה: אם הוא יילך באופן אישי, שהוא יעשה משא ומתן בעצמו למעסיק, הוא יקבל מאתיים שקל.
ששי שדה: איפה הוא מרוויח יותר?
ששי שדה: הוא מרוויח יותר דרך המאכער.
ששי שדה: אז, בשיטה הזו, כמו שהיא עובדת, לא יעזור לנו כלום, אכיפה או לא אכיפה, אז יתפסו עשרה ויענישו אותם, עדיין התופעה תמשיך ותהיה.
ששי שדה: אגב, הקבלנים, אלה שמעסיקים את הפועלים, הם שותפים עם המאכערים, הם מקבלים לא מעט, אפילו הרבה יותר מהמאכער תשלום תמורת זה שהם מעסיקים את אותו עובד דרך המאכער.
ששי שדה: זאת אומרת, יש כאן מעגל כזה שכולם שותפים לו, כולם מרוויחים ממנו על חשבון אותו עובד וזה גם בא בסוף על חשבון ההדרכות, כן?
ששי שדה: לכן, לדעתנו, מה שצריך לעשות הוא לשנות את השיטה, מבלי לבטל את האכיפה, מה שאתם עושים הוא נהדר.
ששי שדה: יש לשנות את השיטה, לעבור לשיטת התאגידים.
ששי שדה: יש לנו את העובדים הזרים, המצב שלהם הוא לא מאה ממאה, הוא לא הכי טוב בעולם, אבל הוא הרבה יותר טוב מהמצב של הפלסטינים.
ששי שדה: צריך לחשוב על הנושא הזה, לפחות בהתחלה, וזה גם ידליק לנו את הנורות, צריך לאפשר למעסיקים שרוצים, להתחיל לעבוד דרך שיטת התאגידים ובאופן זה אולי נצליח להביא את הענף הזה למקום הרבה יותר טוב בעוד חצי שנה, בעוד שנה.
אבתיסאם מראענה: אסף אדיב, בבקשה.
אסף אדיב: כן, שלום, חברת הכנסת מראענה ולחברי הוועדה אשר משתתפים בוועדה.
אסף אדיב: אני עוקב אחרי הוועדה כבר מאז ספטמבר ואני רואה שיש פה דיבור, מאמצים וישיבות כיצד לעשות אכיפה.
אסף אדיב: האמת שאני מתפלא על הטענה שאנחנו לא יכולים לבדוק ולוודא שמעסיקים אינם מעסיקים את העובד.
אסף אדיב: הרי, בביקור רנדומאלי בכל אתר בניה, אם אנחנו מדברים על חצי או מעל חצי של העובדים הפלסטינים שמועסקים באתרי בניה שאינם של המעסיק שנתן להם את ההיתר, הרי אפשר בכל ביקור כזה למצוא את העובדים האלה ולאתר עובדים שלא נמצאים אצל המעסיק שלהם בפועל.
אסף אדיב: כלומר, הם עובדים אצל מישהו והם קיבלו היתר ממישהו אחר, אני פגשתי עובדים שמראים לי את ההיתר ולא יודעים אפילו את השם של המעסיק הפורמלי שלהם - - -
אבתיסאם מראענה: אסף, אנחנו דיברנו על הסוגיה הזו בדיונים קודמים, אני מבקשת.
אסף אדיב: לכן, הטענה שאי אפשר למצוא את המעסיקים האלה - - -
אבתיסאם מראענה: נכון, אוקיי.
אסף אדיב: אפשר למצוא אלפים כאלה.
אסף אדיב: עכשיו, אני מסכים עם מה שאמר קודמי, ששי, שהשיטה הקיימת היום והאכיפה ככל שהיא תהיה, ככל שהיא חשובה וככל שתעשו צעדים לאכיפה, זה דבר מבורך וחשוב.
אסף אדיב: אבל, זה כמו לעבוד מול הים ולנסות להוריד את הים במקל גומי.
אסף אדיב: צריך להעביר את ההיתרים לידיים של העובדים, צריך לעשות שינוי של השיטה ולהעביר את ההיתר.
אסף אדיב: ההיתר צריך להיות בידיים של העובד, כפי שאת שאלת את הנציג של המתפ"ש האם זה נמצא בתוך הכרטיס המגנטי שלו.
אסף אדיב: כן, זה נמצא בכרטיס המגנטי שלו, אבל רק בתנאי שיש מעסיק שנתן לו את זה.
אסף אדיב: בואו נעביר את זה, אם העובד הזה הוא זכאי להיכנס לעבוד, תן לו את האפשרות להיכנס לעבוד, תן לו היתר עבודה לבניה, לשנה, לשנתיים בלי שכר כפי שהוא מקבל את המגנטי לארבע שנים, העובד הזה ייכנס, יחפש עבודה.
אסף אדיב: לא צריך תאגידים, התאגידים האלה זה עוד מאכער שיהיה על הגב של העובדים.
אסף אדיב: צריך עובדים חופשיים שמותר להם להיכנס ולצאת ממקום העבודה כאשר הם מרגישים שזה מתאים להם או לא מתאים להם.
אסף אדיב: שם זה הפתרון.
אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, הנקודה מאוד ברורה.
אבתיסאם מראענה: נעמי טירנובר, בבקשה.
נעמי טירנובר: אז נעים מאוד, גם אני פה פעם ראשונה.
נעמי טירנובר: הוועדה הזו עושה פעילות חשובה.
נעמי טירנובר: אני בתפקיד שלי רכזת מוקד ידע בנושא כוח אדם.
נעמי טירנובר: כל הפניות של המעסיקים בנושא עובדים, גם בנושא הספסרות, מגיעים אליי מדי יום.
אבתיסאם מראענה: אתם התאחדות בוני הארץ.
נעמי טירנובר: התאחדות הקבלנים בוני הארץ, כן.
נעמי טירנובר: אני יודעת שבדיונים קודמים נזכרו עוד דברים, אבל הוועדה עכשיו מדברת בעיקר על אכיפה, שזה דבר חשוב ונעשות פעולות.
נעמי טירנובר: גם אנחנו כהתאחדות נלחמים בזה, שלא תתבלבלו.
נעמי טירנובר: זה פוגע בקבלנים שעובדים בצורה מסודרת, נאמר פה שכמעט כולם מספסרים, אז זה לא נכון, למרות שהתופעה היא אדירה, היא לא הייתה ככה.
נעמי טירנובר: אני רוצה לחזור רגע צעד אחורה מדוע זה קרה במילה.
נעמי טירנובר: בהחלטת הממשלה, שבמסגרתה שונה המודל, הוחלט על מאגר עובדים.
נעמי טירנובר: המאגר הזה הוא נבנה בצורה יפה והחשיבה מאחוריו הייתה יפה, אבל לא עד הסוף.
נעמי טירנובר: דיברו פה על העסקה לא ישירה, זאת אומרת שמעסיק מחזיק בהיתר והעובד הולך לעבוד במקומות אחרים, חוץ מזה שזה עושה בעיות אחר כך עם התאונות העבודה וכל זה.
נעמי טירנובר: במאגר עצמו מופיעים עובדים שכבר מועסקים, בטענות של חופש העיסוק וכל מיני כאלה.
נעמי טירנובר: הבעיה היא שזה מגביר את התופעה, זאת אומרת מעסיק יכול לפנות לעובד שכבר מועסק, להגיד לו בוא אליי שבוע, שבועיים, חודש, הוא לא חייב להחליף את ההיתר והוא הולך אליו.
נעמי טירנובר: מצד שני, מעסיק שמחזיק בהיתר, מחכה לעובד והוא מסתכן בזה שהוא מחזיק היתר של עובד שלא מגיע לעבוד.
אבתיסאם מראענה: כנראה זה משתלם לו, כי אף אחד לא מסתכל על זה.
נעמי טירנובר: זו בעיה אחת.
נעמי טירנובר: אני רוצה להעלות פה עוד נושא שהוא המיונים.
נעמי טירנובר: המיונים במסגרת החלטת הממשלה הוחלט למיין את העובדים הפלסטינים כמו שממיינים את העובדים הזרים, עד עכשיו זה לא קרה.
נעמי טירנובר: זאת אומרת, יש פקק אדיר של עובדים שרוצים להיכנס לעבוד בישראל, רוצים פרנסה ולא יכולים לעבוד.
נעמי טירנובר: יש ביקוש אדיר לעובדים, לא סתם המכסה גדלה לשמונים אלף.
נעמי טירנובר: מעסיקים מדווחים שהם צריכים ידיים עובדות, והם ירדו בהיקף של חמישים אחוז בהיקפי העבודות שלהם, כי אין להם עובדים והמכסה פנויה.
נעמי טירנובר: זאת אומרת, המעסיק לא מצליח להגיע לעובדים למרות המאגר, הוא לא עובד.
אבתיסאם מראענה: המאגר לא עובד.
נעמי טירנובר: זאת אומרת, כן מופיעים שם עובדים, אבל זה לא עובד ככה.
נעמי טירנובר: המעסיק לא באמת יכול, הוא לא באמת מתקשר לעובד ואומר לו בוא לעבוד, זה עובד על בסיס המלצה.
נעמי טירנובר: עובדים שעובדים כבר אצל מעסיק.
נעמי טירנובר: המעסיק שואל יש לך עוד מישהו שאתה מכיר, אז תביא אותו.
נעמי טירנובר: הבעיה היא שמי שצריך לעבור את המיונים אלו עובדים שאין להם ותק.
נעמי טירנובר: עובד יכול לעבוד עשר שנים בענף הבניה, שנתיים האחרונות אין לו ותק והוא לא יכול להיכנס.
נעמי טירנובר: הפקק הזה יצר תופעה של מאכערים שפרצו את המערכת ושינו את ההגדרות של העובדים - - -
אבתיסאם מראענה: רגע, מה זה פרצו?
אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברים על האקרים?
נעמי טירנובר: אני לא יודעת, אני נזהרת.
נעמי טירנובר: אני לא יודעת מי עשה - - -
אבתיסאם מראענה: לא, פרצו זה פיזית פרצו, פרצו זה במטאפורה?
נעמי טירנובר: תראי, עובדים שאין להם ותק בענף, לא יכולים להופיע במאגר, אוקיי?
נעמי טירנובר: זה חד משמעי.
אבתיסאם מראענה: איפה המאגר הזה נמצא?
נעמי טירנובר: המנהל האזרחי מתפעל אותו.
אבתיסאם מראענה: רגע, אני רוצה יותר להבין אותו.
אבתיסאם מראענה: מה זה המאגר הזה?
נעמי טירנובר: זאת אומרת, כל עובד שרוצה להיכנס לעבוד בענף הבניין נרשם באפליקציה שנקראת אל-מונסק, הוא נרשם ומופיע במאגר.
אבתיסאם מראענה: תגידי אל-מונסק, אני אבין.
נעמי טירנובר: הוא נרשם באל-מונסק ומופיע במאגר.
נעמי טירנובר: מצפים מהמעסיקים, מופיע שם טלפון, תעודות זהות, על מנת שמאכערים לא יהיה להם יותר קל לאתר אותם, והוא אמור להזמין את העובד מתוך המאגר.
נעמי טירנובר: המאגר הזה, חוץ מזה שהוא נועד, לקשר בין העובד למעסיק בצורה ישירה, הוא נועד גם בשביל שהעובדים שנשמרת להם המכסה, בשביל זה הוא הוקם מלכתחילה, יופיעו שם.
נעמי טירנובר: העובדים שנשמרת להם המכסה לא מופיעים שם, בגלל כל מיני תקלות פיתוח במאגר.
אבתיסאם מראענה: גברתי, איפה היית בדיונים הקודמים שלנו?
נעמי טירנובר: איציק גורביץ' היה.
אבתיסאם מראענה: איציק הוא בסדר, אבל את קצת יותר בסדר.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, כן.
נעמי טירנובר: זאת אומרת יש כאן כמה בעיות, קודם כל, מודל התעסוקה החדש - - -
אבתיסאם מראענה: הסיפור הזה שפתאום נקודת המבט דווקא של המעסיקים, של הקבלנים על אל-מונסק, אני לא שמעתי.
אבתיסאם מראענה: אני שמעתי על נקודת המבט הפנימית על אל-מונסק מה הקשיים שהמעסיקים והקבלנים רואים בתקשורת הזו מול אל-מונסק, את זה לא בא לדיון הזה.
אבתיסאם מראענה: תמיד היינו שפה, הנגשה שפתית, הנגשה תרבותי, אמון לא אמון - - -
נעמי טירנובר: לא, בזה האל-מונסק עובד נהדר, זאת אומרת יש שם תרגום - - -
אבתיסאם מראענה: בסדר, את לא יכולה לבחון את זה.
נעמי טירנובר: לא, אני פוגשת את זה.
נעמי טירנובר: מעסיקים מעלים לי עובדים על הקו, אני מסבירה להם בקלות והם מבינים, זאת אומרת זו לא הבעיה.
נעמי טירנובר: הבעיה היא בכל מיני כשלים בהפעלת המאגר, על זה שמופיעים עובדים שכבר מועסקים, על זה שעובדים שבשבילם עשו את כל השינוי הזה, הם לא מופיעים שם.
נעמי טירנובר: מעבר לכך, יש עובדים שתקועים ולא מופיעים במאגר, אלה עובדים שנמצאים בוותק של בין חודש לחצי שנה, ואלה לא מופיעים במאגר.
נעמי טירנובר: זאת אומרת, הם נרשמים, הם לא מופיעים וקבלנים לא יכולים להזמין אותם.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להטיב עם השיח.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה להתקדם עם מה שאת אומרת ולבחון אותו.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה לראות את האפליקציה, אני לא מצליחה לראות אותה.
נעמי טירנובר: אפשר להוריד אותה בטלפון, זו לא בעיה.
אבתיסאם מראענה: לא, אני לא יכולה להוריד אותה בטלפון.
אבתיסאם מראענה: בשביל להיכנס לאפליקציה אני צריכה שתהיה לי איזו תעודת זהות או משהו.
נעמי טירנובר: אפשר לקשר אותך עם מעסיק - - -
אבתיסאם מראענה: לא, אני לא עושה משהו לא חוקי.
נעמי טירנובר: לא, לא חוקי.
נעמי טירנובר: עם עובד של מעסיק שיש לו את האפליקציה בטלפון.
אבתיסאם מראענה: טוב, אז איך תקשרי אותי?
אבתיסאם מראענה: אני אשתה קפה ביחד, אני ומעסיק, ונתחיל לדבר על אפליקציות?
ענבל משש: המנהל האזרחי יכול להציג את האפליקציה - - -
אבתיסאם מראענה: המנהל האזרחי לא מציג את האפליקציה.
נעמי טירנובר: אני אקשר אותך, זה לא בעיה.
אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה להבין איך הדבר הזה עובד, כי עדיין גם כאשר ביקשתי מהמנהל האזרחי, לתת לי את האפשרות להיכנס, ועשו לי מצגת אפילו היא לא באנימציה, משהו כזה - - -
נעמי טירנובר: יש לי מצגת מוכנה שאני העברתי לקבלנים - - -
אבתיסאם מראענה: אני לא רוצה מצגת, סיימתי עם המצגות.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להחזיק את הטלפון ולהבין איך הדבר הזה עובד.
נעמי טירנובר: אני אקשר אותך.
נעמי טירנובר: אבל, הבעיה היא לא באל-מונסק, הבעיה היא באתר של המנהל, אלו שתי פלטפורמות שונות.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שתפני למיכל דיבנר כרמל, היא המנהלת של הוועדה.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שנשב אני ואת, כן?
אבתיסאם מראענה: גורביץ' יכול להצטרף, אבל לא צריך, הכרתי אותו כבר.
אבתיסאם מראענה: תבואי, אני רוצה לשמוע יותר, בסדר?
אבתיסאם מראענה: כרגע אני רוצה להתקדם.
נעמי טירנובר: אוקיי.
נעמי טירנובר: תודה.
אבתיסאם מראענה: האמת היא שאני רוצה להמשיך לדיון של ההכשרות לעובדי בניין פלסטינים ואני רוצה לתת למנהל תחום בכיר בטיחות בזרוע העבודה, רן כהן שיציג את דבריו.
אבתיסאם מראענה: אתם בעצם פרסמתם זרוע עבודה במשרד הכלכלה, פרסמתם, נכון?
רן כהן: פרסמנו, הפיילוט יצא לדרך.
רן כהן: איזו שהיא הקדמה קצרה לפני שאני אעלה את המצגת.
רן כהן: הסיפור של הכשרות של העובדים הזרים בהוראה ממשלתית, רגולטורית הוא חריג, גם בעולם, בסדר?
רן כהן: גם בגופים שמקבילים לנו בעולם ברמה הפדרלית, ברמה המדינתית, תלוי איזה משטר יש, אין את זה.
רן כהן: בדרך כלל זה או במסגרת הסכמים קיבוציים או שיש, את מה שיש בישראל כבר היום, חובת הדרכה של המעסיק לעובד.
רן כהן: לכן, בשנים האחרונות היו כל מיני קולות שגם הגיעו אלינו, שצריך הכשרות לפועלים, אבל יש סיבה שאין את זה ברמה הלאומית, כי זה יכול באמת לשבש ענף שלם ויש פה הרבה שאלות לוגיסטיות של כל השרשרת הזו בכלל.
רן כהן: לכן, לפני - - -
אבתיסאם מראענה: למה בחרת לומר שהוא משבש, למה משבש?
רן כהן: מספיק שתראי את המצגת, את כל הדקויות שיש.
רן כהן: בסוף, אתה צריך לדאוג שבטח הם עובדים עם היתרים, ואז הוא נכנס עם ההיתר.
רן כהן: אם הוא לא עובר לוקחים את ההיתר ואז הקבלן נשאר בלי עובדים והמכללות צריך לפקח עליהן, זה אירוע מורכב.
רן כהן: יש את ההחלטה של העניינים המקצועיים, יש פלטפורמה של מנויים מקצועיים.
רן כהן: הכשרות בטיחות זה משהו שידענו שקיים וולונטרית, לא בהיקף נרחב, אבל היה נראה לנו לא רע בכלל שההתאחדות וההסתדרות דרך הקרן הרימו.
רן כהן: עקבנו אחרי ההכשרות ובשלב מסוים, כאשר ראינו שזה מתחיל להיות עם מספיק משקל סגולי וניתן לסמוך על זה, אז התחלנו לצלול ולהבין טיפה יותר את העסק.
רן כהן: ברגע שזה קרה, בעצם ראינו שאפשר לרוץ על זה, דיברנו עם משרדי ממשלה מקבילים בשיתוף עם משרד הבינוי והשיכון, רשות האוכלוסין וההגירה, המנהל האזרחי, שותפים חיצוניים, ארבעה משרדי ממשלה ופרטנרים מבחוץ, החלטנו להכניס את זה להחלטת ממשלה.
רן כהן: ההחלטה עברה באוגוסט האחרון, בחודשים מאוגוסט 2021 עד, בערך, לפני חודשיים סגרנו את כל התיאומים והפרטים בין המשרדים ויצאנו לדרך.
רן כהן: לכן, החלטת הממשלה שעברה, היא בעצם מתיישבת על החלטת הממשלה הקודמת ונועדה לתת מענה לכל העובדים הפלסטינים, לא רק לכאלה שהתווספו בהחלטה האחרונה.
רן כהן: ההחלטה האחרונה דיברה על עוד תוספת, נדמה לי, של חמישה עשר אלף עובדים, אנחנו רוצים להקיף את כל השמונים אלף.
רן כהן: אגב אני מתאר לך את הכל, ותיכף בכמה מילים נדבר על הפיילוט עצמו, אבל קודם כל על התפיסה.
רן כהן: עכשיו, לגבי ההכשרות, ההכשרה היא הכשרה של יום אחד, עשר שעות.
רן כהן: ההכשרה הזו מאפשרת קבלה של סרטיפיקט ממשלתי לכל דבר ועניין, שנדרש גם היום בתקנות של עבודה בגובה.
רן כהן: חמישים אחוז מהתאונות הקטלניות הן בגלל נפילות מגובה, היום ההכשרות נמצאות באתרים עצמם, יש פערים.
רן כהן: הקבלנים הנורא גדולים, בדרך כלל הם בסדר, הבעיה היא בכל התשעים ותשעה אחוזים, אז פה נעשה איזה שהוא סטנדרט בנושא הזה.
רן כהן: ההכשרה תתועד, תעבור פר תעודת זהות למנהל האזרחי, על מנת שזה ייכנס למחשבים ויהיה עוד איזו רובריקה שנדע מי עבר ולא עבר את הכשרת הבטיחות.
רן כהן: ההכשרה בעצם מבוצעת כרגע בתשע מכללות עם אפשרות הרחבה של עוד שתיים.
רן כהן: מנהל הבטיחות מכיר במכללות הללו, גם היום עוד לפני ההכשרה, כלומר מכללות שגם המערכת הפדגוגית והכלים שיש להם, המדריכים שיש להם מקובלים - - -
אבתיסאם מראענה: מה זה, זה אחר הצהריים?
רן כהן: לא, זה לא אחר הצהריים - - -
אבתיסאם מראענה: אה זה עשר שעות, כן.
רן כהן: ההכשרה הזו היא בשפה הערבית והמדרכים כולם עברו איזו שהיא הדרכה מקדימה, על מנת לוודא שיש נרמול אצל כולם.
רן כהן: על הסילבוס נעבור בקצרה, אבל הוא נוגע בפרטו של הסיכונים בעבודת הבניה, עבודה בגובה, נפילת חפצים, עבודה בטוחה בחשמל, יש לנו הרבה ליקויי חשמל באתרים ואנחנו רוצים שהעובדים יידעו איך להתמודד איתם, בנוסף עוד איזה שהוא פרק של עזרה ראשונה בכיבוי דלקות.
רן כהן: עכשיו, מאחר ומדובר בשמונים אלף עובדים, זה יהיה בערך על פני שלוש, ארבע שנים, מרגע שיוצאים מתקופת הפיילוט - - -
אבתיסאם מראענה: סליחה על השאלה, למה פיילוט?
רן כהן: אני אסביר.
רן כהן: כאשר אתה רוצה להשיק פעילות ברמה ממשלתית, שהיא חריגה בכל קנה מידה, והיא משלב ארבעה משרדי ממשלה, שלוש מערכות דיגיטליות, אחת של המכללות שמועבר לקרן והקרן מעבירה למנהל האזרחי, אתה רוצה לוודא גם שהסילבוס שלך בכלל שווה משהו, אולי טעינו, פספסנו.
רן כהן: בנוסף, אגב, שלא ייקחו כסף מהפועלים, כל כך הרבה שאלות.
רן כהן: אז, אנחנו צריכים לעשות פיילוט שמקיף ארבעת אלפים עובדים, זה בערך חמישה אחוזים מסך העובדים, זה גם חושב ככה שמה שנדע יהיה בכלל תקף סטטיסטית.
רן כהן: אנחנו מעבירים שאלונים לעובדים גם לפני וגם אחרי, אני גם רוצה לדעת איך הם חווים את ההכשרה, האם היא בכלל שינתה משהו - - -
אבתיסאם מראענה: הם מחויבים להכשרות?