GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו מרידור:  השאלה הזאת, מייד אדוני, השאלה הזאת תחייב אותה למתן התייחסות ואז תגובה שלך ואז אנחנו לא יוצאים מזה
אליהו מרידור:  יש פה אנשים שהתאמצו והגיעו לכאן
אליהו מרידור:  אני רוצה להספיק לשמוע כמה שיותר מהדוברים, ברשותכם
אליהו מרידור:  ולפיכך, אני אתייחס לכך, ואני מבקש ללמוד את הנושא הזה יותר לעומק, ולבחון איתכם ביחד חלופות ופתרונות
אליהו מרידור:  אני מבקש לעבור למר איציק גורביץ', נציג "התאחדות בוני הארץ"
יצחק רבין: כן, שלום, אני סמנכ"ל "התאחדות בוני הארץ" ומנהל אגף כ"א, כלכלה ומיסוי
יצחק רבין:  בעוונותיי, הייתי ראש ענף כלכלה ותיאום פעולות הממשלה והשטחים
יצחק רבין:  אני כאן בין אלה שחתומים על ההסדרים של ההתחשבנות בינינו לבין הרשות הפלסטינית
יצחק רבין:  התמונה שמוצגת לך פה על ידי רשות האוכלוסין וההגירה, היא לא נכונה
יצחק רבין:  זה לא הסכמים וזה א החלטות ממשלה
יצחק רבין:  זה חוק
יצחק רבין:  זה חוק שבא להסביר את כל נושא - - -
אליהו מרידור: מר איציק, אני מתנצל, אתם שומעים את הפעמון? מסמן לנו שאנחנו צריכים להתארגן
אליהו מרידור:  צריך גם להתארגן לקראת פתיחת המליאה שתפתח בעוד רבע שעה
אליהו מרידור:  אם אתה מבקש לשוחח סביב אותה סוגייה שכרגע נגענו בה, זה לא רלוונטי, כי אנחנו נקיים על כך דיון
אליהו מרידור:  אם אתה מבקש רשות דיבור לגבי מה ששוחחנו עד עכשיו, או לתת ביטוי לאיזשהו נושא כאוב אחר, ותדע להתכנס לתוך 2 עד 3 דקות, בבקשה
יצחק רבין: כן, אפילו פחות
יצחק רבין:  לגבי נושא הכשרות הבטיחות
יצחק רבין:  נושא הכשרות הבטיחות לעובדים הפלסטינים זה מודל שהקמנו ביחד עם ההסתדרות במסגרת תקנה לעידוד ופיתוח
יצחק רבין:  הוכחנו לכל משרדי הממשלה, ואני חושב שגם למי שאחראי על נושא הבטיחות, שהנושא הזה הוא חיוני
יצחק רבין:  זה חיוני שאותם עובדים שמגיעים לפה יקבלו הדרכת בטיחות שהיא מעשית, הדרכה מצילת חיים
יצחק רבין:  במשך שנים עבדו עובדים שלא קיבלו את אותן הדרכות
יצחק רבין:  וגם ככה ביקשנו לקדם מול משרד הבינוי, ומשרד הבינוי נעתר וסייע בנושא של החלטת ממשלה, שמחייבת את הנושא של הדרכות בטיחות כתנאי לחידוש אותו היתר עבודה
יצחק רבין:       בנושא של העברות בנקאיות, זה מהלך שאנחנו מובילים אותו ונאבקים בו מ-2010
יצחק רבין:  אנחנו התחננו לנושא של העברות בנקאיות לעובדים הפלסטינים, כולל מעורבות של המון גורמים, ואנחנו שמחים שמתפ"ש סייע בנושא הזה
יצחק רבין:  מה שלא ברור, זה למה רשות האוכלוסין וההגירה לא עושה פשוט את הבקרה בין מה שמופיע לבין מה שעובר בבנק
יצחק רבין:  כי אם הבקרה הזאת לא תתבצע, אז בשביל מה עשינו את כל המהלך של ההעברות הבנקאיות
יצחק רבין:  אגב, המהלך הזה, יש לו המון תועלת לטובת גם כלכלת מדינת ישראל וגם כלכלתם של העובדים עצמם
יצחק רבין:       לגבי הסוגייה שנאמרה פה, של ההון השחור, אני רוצה לחדד סוגייה
יצחק רבין:  עד אותו רגע, לא היו העברות בנקאיות, שכרגע לא מבוקרות
יצחק רבין:  למעשה, מדינת ישראל הייתה הגוף היחיד שהוציא הוצאה מוכרת, גם כאשר לא הייתה ההוצאה, וזה הזוי
יצחק רבין:  זאת אומרת, היה יכול לעבור - - -
אליהו מרידור: זאת אומרת, שמהצד השני לא הייתה הכנסה מדווחת
יצחק רבין: זאת אומרת, שיכול להיות שעובד זה לא - - -
אליהו מרידור: תנועה חד כיוונית
יצחק רבין: מאוד לא היה נוח לדווח על הוצאות מסוימות
יצחק רבין:  לקבל פתק ממדינת ישראל, שזה תלוש השכר, שהנה זו הוצאה, אבל בפועל יכול להיות שזה לא קרה
יצחק רבין:  אפשר למכור את הפתק הזה לשוק השחור
יצחק רבין:  לכן, התחננו ונלחמנו מ-2010, להחזיר את הנושא הזה להעברות הבנקאיות
יצחק רבין:  לא הגיוני, שעכשיו שהנושא הזה עבר להעברות הבנקאיות, לא מתבצע פיקוח
יצחק רבין:  הנושא הזה מאוד מפשט ומאוד מסדיר את כל ההעסקה
אליהו מרידור: אוקיי, אני מאוד מאוד מודה לך
אליהו מרידור:  אני נענה לבקשתה של הגברת ענבל משש לתת התייחסות
אליהו מרידור:  היא עדיין איתנו לאורך כל השידור בזום, עכשיו אנחנו נקשיב לה
אליהו מרידור:  לאחר מכן, אנחנו נאזין לדבריו של עורך דין אלעד כהנא, נציג עמותת "קו לעובד"
אליהו מרידור:  בבקשה, גברת משש
ענבל משש: תודה אדוני, תודה שאתה מאפשר לי להתייחס
ענבל משש:  אני נמצאת מחוץ לישראל ושיפרתי כרגע את הקליטה על מנת שאוכל להתייחס
ענבל משש:  באמת אני חשה שגם העובדות שלנו עשו שם עבודה מצוינת, אני רק אתייחס למה שאדון גורביץ', שחזר ממש לפני מספר ימים להתאחדות, ובין לבין נערכו לא מעט פעולות, אדוני, גם כדי למגר את הסחר
ענבל משש:  כפי שהתייחסה אפרת, הנושא של הסחר בהיתרים הוא נושא שנמצא ממש במיקוד של רשות האוכלוסין וההגירה, ואנחנו באנו בקו המישורים כדי למגר את התופעה המאוד מכוערת הזאת
ענבל משש:  בין היתר, זה בחינה של שינוי שיטת ההעסקה, נושא שטרם גובשו בו המלצות, ואני אשמח להתייחס לגביו בדיונים הבאים שיהיו
ענבל משש:  גם הנושא הזה, שרשות האוכלוסין קידמה יחד עם - - -
אליהו מרידור: את מדברת על ההחלטה מ-2022, נכון גבירתי?
ענבל משש: כן, כן
אליהו מרידור: הקול הקורא שפרסמתם בעניין
ענבל משש: שרת הפנים היוצאת
ענבל משש:  אני עמדתי בראש הצוות, יחד כמובן, עם משרדי ממשלה רלוונטיים
ענבל משש:  שמענו את כל הקולות, עשינו שיתוף ציבור
ענבל משש:  ממש עבודה מעמיקה מאוד של כל הגורמים הנוגעים בדבר
ענבל משש:  אני יכולה לומר שבין יתר הפעולות שאנחנו עושים כדי למגר, אז כפי שאמרתי, רשות האוכלוסין וההגירה, יחד עם החדש הכללי ויחד עם מתפ"ש, בלי מעורבות של גורמים אחרים אזרחיים כאלו ואחרים, קידמה את נושא העברת הסחר של העובדים הפלסטינים לחשבונות הבנק שלהם ברשות הפלסטינית
ענבל משש:  זה מהלך שהובל והיה מתואם גם עם הרשות הפלסטינית, עם הבנקים ברשות
ענבל משש:  באמת מהלך מאוד רחב
ענבל משש:       ולעניין הפיקוח, על הנושא הזה, אני אגיד שזה באמת מנגנון חדש
ענבל משש:  אנחנו עיגנו את החובה הזו בהיתרים של המעסיקים
ענבל משש:  זאת אומרת, החל מה-01
ענבל משש: 01
ענבל משש: 2023, מחויבים כלל המעסיקים בכלל הענפים, שמעסיקים כ-140,000 עובדים פלסטינים, להעביר את המשכורת שלהם לחשבון הבנק
ענבל משש:  עשינו הסברה גם למעסיקים, גם המנהל האזרחי עשו לעובדים הזרים, לעובדים הפלסטינים
ענבל משש:  אנחנו עוסקים בנושא
ענבל משש:       לעניין הבקרה, אנחנו בונים עכשיו יחד עם החשב הכללי איזושהי מערכת בקרה
ענבל משש:  אנחנו חושבים שזה צריך להיעשות בצורה ממוחשבת, מדויקת, כדי שנוכל באמת לעשות את זה בצורה גם רחבה וגם יעילה, את הבקרה הזו הנדרשת
ענבל משש:  כך שהדברים האלה מטופלים
ענבל משש:  תודה איציק, על ההערה, אבל בזמן שלא היית קידמנו הרבה נושאים
ענבל משש:  זה לא שישבנו והמתנו לאף אחד
אליהו מרידור: אני מאוד מודה לך גברת משש
אליהו מרידור:  ברשותך, אנחנו נמשיך כשתהי בארץ כבר
ענבל משש: אני אשמח מאוד
אליהו מרידור: אוקיי, עורך דין אלעד כהנא
אליהו מרידור:  ברשותך, יש לנו 2 דקות
אלעד כהנא: כן, כבודו
אלעד כהנא:  אני מאוד אשתדל לזרז
אלעד כהנא:  תודה רבה על הדיון החשוב הזה
אלעד כהנא:  אני אתמקד בעניין הסחר בהיתרים
אלעד כהנא:  באמת דיברו פה על אכיפה, ואני גם אדבר על אכיפה, אבל, רגע קטן לפני אכיפה, אכיפה היא משהו שקורה בדיעבד
אלעד כהנא:  זאת אומרת, אם הרגולציה עצמה מאפשרת הפרות, אכיפה אולי תעצור חלק מהן, וזה בטח יהיה יותר קשה כאשר לא עובדים עם "אינסנטיב" (תמריץ), אין מתלונן, זו לא עבירה קלסית שבא מתלונן ואומר "פגעו בי"
אלעד כהנא:       הרגולציה, אנחנו יודעים את זה גם מעובדים פלסטינים וגם ממהגרי עבודה, ברגע שאדם מוגבל להסדר העסקה, שמותר לו לעבוד בענף מסוים, אצל מעסיק עם היתר פנוי, ויש לו תקופה קצרה של זמן למצוא מעסיק כזה, מה שאנחנו מכירים, וזה מאוד מוכר, זה דמי תיווך
אלעד כהנא:  דמי תיווך הם קודם כל כדי למצוא מעסיק כזה, שמלכתחילה יסדר לי היתר ויכניס אותי לתוך המכסה, וגם אם אני רוצה להחליף את העסיק הזה, כי הוא לא טוב לי או מפר את זכויותיי, איך אני אמצא מעסיק אחר בתקופת הזמן הזאת
אלעד כהנא:  כל הדבר הבסיסי הזה לא נפתר, אנחנו נרד מהתיווך
אלעד כהנא:      עכשיו, יש החלטת ממשלה מ-2016, בעקבות דו"ח בין-משרדי שדן בסוגייה הזאת
אלעד כהנא:  אגב, הדו"ח הזה דן גם בחלופת התיאגוד , שהיום עומדת על הפרק, ודחה אותה
אלעד כהנא:  בסדר
אלעד כהנא:  אנחנו, אגב, ב"קו לעובד", לא בהכרח נגד תיאגוד, גם אמרנו את זה לצוות הרלוונטי
אלעד כהנא:  בכל מקרה, יש החלטת ממשלה שאומרת משהו אחר, יהיה מנגנון גיוס והשמה
אלעד כהנא:  לא נכנסו לפרטים אבל זו החלטת הממשלה
אלעד כהנא:  מ-2016, מאז, שום דבר בהיבט הזה לא קרה
אלעד כהנא:  נדרשה עתירה שלנו ב-2020, כדי שדברים אחרים, חשובים, בהחלטת הממשלה ייושמו, ומאז זה נתקע
אלעד כהנא:  בינתיים הקימו צוות חדש לבחון מחדש את עניין התיאגוד
אלעד כהנא:  שוב, אנחנו לא בהכרח מתנגדים, אבל אני חושב שעולה השאלה, מה יקרה אם הצוות יחליט שאין תיאגוד
אלעד כהנא:      כל כמה זמן, אנחנו נתקלים בצוותים לתיאגוד
אלעד כהנא:  המטרה בעינינו היא מבורכת, בסוף לא יוצא מזה כלום ואנחנו חוזרים לאותה שאלה בסיסית של מה כן עושים
אלעד כהנא:  זה לגבי הרגולציה
אלעד כהנא:  עכשיו אני אגיד משהו בקצרה לגבי האכיפה
אלעד כהנא:  האכיפה כאן, כמו שאמרתי, היא קשה, ואני חושב שאנחנו מודעים לקשיים שיש לרשויות
אלעד כהנא:  יש פה הרבה רשויות עם סמכויות שונות בתחומים שונים, מעבר לקו הירוק או בתוך הקו הירוק
אלעד כהנא:  זה בוודאי לא פשוט
אלעד כהנא:  אני רוצה להגיד שהעברת הכספים לבנקים, שבעינינו היא מבורכת, בשטחים, הייתה איזו ציפייה, גם אצלנו, שאולי זה באמת יהיה צעד לצמצום תופעת דמי התיווך
אלעד כהנא:  אם זה קורה ולמישהו יש פה נתונים, אני אשמח לשמוע
אלעד כהנא:  מה שאנחנו ראינו בינתיים, זה העלת דמי התיווך, כמו שכבודו אמר קודם, כדי לאזן את התשלומים שמועברים
אלעד כהנא:  כאמור, זה גם חדש אז אין לנו מספיק נתונים
אלעד כהנא:      אבל, אני רוצה להגיד שהתופעה הזאת היא כל כך קלה
אלעד כהנא:  זאת אומרת, באמת אנחנו נתקלים ואנחנו מעבירים לרשות המיסים ולרשות האוכלוסין וההגירה, מודעות תיווך ב"פייסבוק", עם טלפונים, גם בתוך ישראל וגם מעבר לקו הירוק
אלעד כהנא:  אנחנו לא יודעים מה עושים עם זה
אלעד כהנא:  אנחנו נתקלים בדיווחים של מעסיקים, באופן שוטף, על העסקות חלקיות של עובדים שאמורים לעבוד במשרה מלאה
אלעד כהנא:  אני לא מדבר על חודש פה וחודש שם
אלעד כהנא:  25 אחוזים באופן קבוע
אלעד כהנא:  זה, כשלעצמו, אמור להדליק נורה אדומה
אלעד כהנא:  למה המעסיק מדווח על זה אם הוא לא מכר את ההיתר או אם הוא לא מפר את הזכויות של העובדים שלו
אליהו מרידור: טוב, כל זה מתייחס לעניין המעסיק המדומה ואנחנו דיברנו על זה ברחבה, ואנחנו נעסוק, אני אומר לך רק בהתייחסות לתחילת דבריך, שנקודת המוצא שאני יוצא ממנה היא שונה עד כדי הפוכה, ממה שאתה יוצא
אליהו מרידור:  אני לא מעוניין שיגיע לכאן מישהו שהוא בעל זכות לקבלת היתר, ואז הוא יחפש את המעסיק שלו
אליהו מרידור:  אני רוצה שהוא יגיע לכאן כשהמעסיק דורש עובד באפיון עבודה ובמקצועיות כזאת וכזאת, ואז הוא יגיע לארץ
אליהו מרידור:  אגב, זה ייפתר, בעזרת השם, דרך אותו תאגיד
אליהו מרידור:       נקודת המוצא שלי, הראייה האוטופית, היא שהלוואי והיינו יודעים להעסיק מבני עמנו בכלל הענפים והמקצועות
אליהו מרידור:  הואיל ואנחנו מדינה כל כך מפותחת, שיכולה להרשות לעצמה להתפנק ויש עבודות בתוך עבודות הבנייה, ורובן, שיהודים כבר לא עובדים בהן, וגם ערביי ישראל הולכים ומדירים את רגליהם יותר ויותר, אנחנו נאלצים לפנות לשוק אחר
אליהו מרידור:  העדיפות שלנו היא קודם כל לפנות לשוק הפלסטיני, אבל זה לא מתוך ראיית על שבמקור שלה, היא לעודד את אותה כלכלה ברשות הפלסטינית, אלא, אם אני כבר צריך, אני מעדיף מהם
אליהו מרידור:       לפיכך, אני מסיים ואני מצטער שאני לא אוכל לאפשר לך להגיב, לפיכך, אני נגד המציאות שבה עובד כבר נכנס לארץ ואז אני בבעיה, למה עובר זמן שבו הוא משלם מצד אחד על היתר ומצד שני הוא עדיין לא מצא מעסיק, ואז אני כבר נכנס לעמדת מגננה כמדינה
אליהו מרידור:  לא מעוניין בכך
אליהו מרידור:  השאיפה שלי היא שהוא ייכנס לכאן כשהזמנתי אותו לכאן, אוקיי? מי ששותף לדיונים ברשותי, מודע לכך, אני אומר את זה, אגב, כל דיון, אני ביטאתי פשוט בהתייחסות את מה שאתה אמרת - - -
אלעד כהנא: אני רק אגיד שאין בנינו מחלוקת
אלעד כהנא:  גם אצל מהגרי עבודה, זה המצב, ושם הגיוס הוא מוסדר, כדי שעובד יגיע למעסיק לו, ללא דמי תיווך, ויוכל להחליף מעסיק מבלי לשלם דמי תיווך
אלעד כהנא:  אין מחלוקת בנינו
אלעד כהנא:  אפשר לאפשר לעובד להיכנס באופן מפוקח ולעבוד אצל מעסיק
אליהו מרידור: יש מקום לגישתך בנקודה המסוימת הזאת
אליהו מרידור:  ברשותכם, דקה אחת, בלית ברירה, ממש מתנצל, לא בידיי, לנציגת משרד העבודה, גברת שירי לב-רן
שירי לב-רן: אז באמת, מאוד מאוד בקצרה, תודה רבה
שירי לב-רן:  אני עורכת דין שירי לב-רן, ממונה על זכויות עובדים זרים
שירי לב-רן:  נמצאים איתנו גם איל אסף מאגף אכיפה במשרד העבודה וגם רן כהן מבטיחות בעבודה
שירי לב-רן:  אני רק אגיד מאוד מאוד בקצרה
שירי לב-רן:  מעבר לנקודות שהועלו כאן, שאנחנו נתקלים באתגרים נוספים שקשורים באכיפה בתוך גבולות ישראל כמובן, לגבי התאמה בין שעות עבודה שמתבצעות בפועל לבין רישומי השעות
שירי לב-רן:  אנחנו פועלים הרבה מאוד כדי לעשות הסברה לעובדים הפלסטינים, על מנת שהם יוכלו להכיר את הזכויות שמגיעות להם ולפנות אלינו במקרה שהם רוצים למצות את הזכויות
שירי לב-רן:  רק בשנה האחרונה, אלינו ליחידה הגיעו למעלה מ-200 פניו של עובדים פלסטינים
שירי לב-רן:  השינוי הגדול נעשה בכך שבתלוש השכר של העובדים, מופיע מספר הטלפון שלנו ליצירת קשר
שירי לב-רן:  זה עשה הבדל מאוד גדול
אליהו מרידור: עם הנגשה לשפתם?
שירי לב-רן: בוודאי
אליהו מרידור: יופי, ישר כוח
אליהו מרידור:  אני מברך על כך
אליהו מרידור:  אני אשמח לבחון אתכם ביחד דרכי להנגיש להם יותר את האפשרות ולהציף
אליהו מרידור:  כל זה תוך כדי הקמת איזשהו תהליך בירור, שידע להוציא את המוץ מן התבן ולא שחלילה טרמפיסטים ירכבו על כך
אליהו מרידור:  אז אנחנו נעבור למר אלדד ניצן, שהוא יושב ראש "התאחדות מעסיקי כוח אדם"
אליהו מרידור:  ואנחנו מסיימים עם מר יצחק מויאל
אלדד ניצן: אדוני, אני קודם כל מברך על הדיון הזה
אלדד ניצן:  זה דבר מאוד חשוב
אלדד ניצן:  אתה לוקח את הדברים בצורה מאוד יסודית
אלדד ניצן:  אני רוצה להתחיל עם מה שאתה סיימת
אלדד ניצן:  אתה רוצה לדעת שכל עובד שמגיע מהרשות הפלסטינית, יהיה כבר עם עבודה מסודרת
אלדד ניצן:  בשנת 2005 הייתה וועדה של משרד האוצר, שהחליטה להקים את התאגידים להעסקת כוח אדם בענף הבנייה
אלדד ניצן:  זה דבר שיצר סדר מופתי בנושא של העסק עובדים, עם כמות, עם פיקוח, בכל שלב המדינה יודעת איפה כל עובד נמצא
אלדד ניצן:  מהעסקה של מיליון מעסיקים, קבלנים, זה עבר לארבעים ומשהו מעסיקים שיש פיקוח עליהם בכל שלב, בכל נקודה יודעים איפה העובד נמצא
אלדד ניצן:  לאחר מכן, שיקללו את זה בהסכמים בי-לטראליים, שזה גם מבורך, ומנעו את הספסור, בעמלות שהעובדים שילמו מחו"ל כדי להגיע לארץ
אלדד ניצן:      המודל הזה, צריך לקום בדיוק בהעסקת עובדים זרים, פלסטינים
אלדד ניצן:  זה בדיוק מה שייתן פתרון לכל מה שאמרנו עכשיו
אלדד ניצן:  כי הקבלנים, הרבה קבלנים שלוקחים עובדים, הם בכלל לא קבלנים
אלדד ניצן:  הם מקימים פיקציה של קבלנות וצורכים עובדים
אלדד ניצן:  אני מזמין את אדוני, אני יכול לשלוח לו עבודה שאנחנו שלחנו לרשות האוכלוסין, עם המודל להעסקת עובדים זרים - - -
אליהו מרידור: אוקיי, אנחנו מסיימים את דבריך המבורכים
אליהו מרידור:  אתה תעביר את זה למנהלת הוועדה
אליהו מרידור:  עכשיו עוברים אליך, מר יצחק מויאל - - -
קריאה: אני מוחה על מה שנאמר
קריאה:  אתה מאשים ציבור של קבלנים - - -
אלדד ניצן: זו המציאות - - -
אליהו מרידור: אני ממש מתנצל
אליהו מרידור:  ברשותכם
אליהו מרידור:  אני מבקש מאדוני, כשדיבר הדובר האחרון, הוא אמר את דברו, כשאתה דיברת הוא אפשר לך להשלים את דבריך
אליהו מרידור:  גם אם יש חילוקי דעות, אנחנו נקיים על כך דיונים בעתיד בשיח מכובד
אליהו מרידור:  אנחנו חייבים להתכנס, כי אני עובר על התקנון
אליהו מרידור:  אז יסכם לנו מר יצחק מויאל
אליהו מרידור:  אני בחריגה של דקה וחצי כבר
יצחק מודעי: טוב יש לי כל כך הרבה דברים להגיד, אז אני מציע שאני אגיד אותם בישיבה הבאה, כי דקה לא תספיק
יצחק מודעי:  אבל, אני חייב להגיד בדקה דבר אחד מאוד חשוב
יצחק מודעי:  אני יושב ראש ההסתדרות של ענף הבניין, שמיצג 300,000 עובדים, שחלקם עובדים זרים, חלקם עובדים פלסטינים, והשאר ישראלים
יצחק מודעי:  כדי שאדוני יקבל תמונה אמיתית, ואני הייתי בטוח שהדיון היום יהיה על הקול הקורא שהוציאה רשות האוכלוסין, לגבי העסקת עובדים פלסטינים באמצעות תאגידים, זה מה שהבנתי, אבל, אני רואה שזה לא הדיון
יצחק מודעי:  לכן, רק דבר אחד אני רוצה להגיד
יצחק מודעי:       אדוני, הנושא של העסקת עובדים פלסטינים הוא אחד הדברים הקשים מאוד שעושה נזק גדול מאוד למדינה
יצחק מודעי:  ואני רואה פה את כל המשרדים
יצחק מודעי:  יש פה המון בלגן, יש פה המון בעיות, אין סנכרון בין המשרדים
יצחק מודעי:  ואם רוצים לעשות סדר, אנחנו מעוניינים לסייע
יצחק מודעי:  במשהו אחד אני אסיים
יצחק מודעי:  התמונה האמיתית, אנחנו ביחד עם ארגון מעסיקים שהשמיצו אותם עכשיו, מטפלים במקום המדינה ב-1,600 תביעות של עובדי פלסטינים, במסגרת הועדה הפריטטית ליישוב חילוקי דעות
יצחק מודעי:  ורוב התביעות של העובדים הפלסטינים, יוצאות מוצדקות
יצחק מודעי:  אם זה על שיטת העסקה, על הגבייה של הכסף, על שיטת העבודה, על השעות, על התלושים
יצחק מודעי:  זה מאוד מורכב ואני ממליץ - - -
אליהו מרידור: אז כפי שסיכמנו, אתה תוזמן, אנחנו נקיים עוד דיונים מורחבים ודיוני עומק
אליהו מרידור:  היום הדיון נועד יותר לסקירה במהות לשאר המוזמנים
יצחק מודעי: ברשותך, עוד משפט קצר
יצחק מודעי:  שלא יובן לא נכון, שאנחנו מתנגדים להעסיק את העובדים הפלסטינים, כמו את העובדים הזרים
יצחק מודעי:  אבל, זה שונה לגמרי
יצחק מודעי:  יש פה היבטים שאף אחד לא לקח אותם בחשבון - - -
אליהו מרידור: אוקיי, אז אני מסיים את הדיון בכך שאני, ראשית, מבהיר שההזמנה היום הייתה לדיוני הועדה בסוגיית העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין
אליהו מרידור:  אחד מתוך תתי הסעיפים, נגע לעניין הקול הקורא, בסדר? אני מבהיר את זה כאן
אליהו מרידור:  אנחנו נקיים דיוני עומק, אני רק אומר לך שייתכן מאוד מאוד מאוד, לא ייתכן, אני משוכנע שאכן רוב רובן של תביעות היו מוצדקות, אבל שלא נתבלבל לרגע
אליהו מרידור:  זה מוצף לעניין תביעה, כשיש מחלוקת, כשהרבה פעמים היא לא מן המניין, אבל מהיום הראשון, אותו עובד יודע בדיוק שהוא משתף פעולה עם אותו מעסיק, הוא מעודד אותו לכך, נוח לו בכך, וברגע שזה לא מתסדר, אז הוא עולה וצועק מהגג "הצילו, הצילו"
אליהו מרידור:  אנחנו לא יכולים לאפשר לאותם עובדים להיתמם, כי הם לא תמימים
אליהו מרידור:  אני מאוד מאוד מודה לכם על כך שהגעתם, התאמצם, ולקחתם בכך חלק
אליהו מרידור:           הישיבה נעולה
אליהו מרידור: אני פותח את הישיבה
אליהו מרידור:  היום התכנסנו לטובת קיום דיון בנושא שיטת העסקת עובדים זרים בסיעוד
אליהו מרידור:  ניגש ישר לעבודה
אליהו מרידור:  אני מקדם בברכה את נוכחותה של חברתי; חברת הכנסת אתי עטיה, ואת כלל הנוכחים
אליהו מרידור:  אנחנו מתחילים עם רשות האוכלוסין; הגברת ענבל משש ומר אייל סיסו, בבקשה
אייל סיסו: בוקר טוב אדוני היו"ר, בוקר טוב למשתתפים
אייל סיסו:  אני אייל סיסו, מנכ"ל רשות האוכלוסין החדש
אייל סיסו:  אני שמח להיות פה; זה נושא שמאוד חשוב לי ברמה האישית
אייל סיסו:  אני מלווה את נושא העובדים הזרים, ובעיקר את נושא עובדי הסיעוד, משנת 2010; עוד כשהייתי קונסול בניו דלהי, הודו, ונדרשנו להביא עובדים לישראל
אייל סיסו:  במדינת ישראל יש לא מעט קשישים, נכים וצעירים שנזקקים, ואנחנו רואים חובה וצורך לאפשר להביא כמה שיותר עובדים לישראל; שתהיה זמינות לעובדי סיעוד זרים שיטפלו בנזקקים
אייל סיסו:  אנחנו, ברשות האוכלוסין, רואים בנושא הזה את אחד הנושאים החשובים ביותר שאנחנו עוסקים בהם
אייל סיסו:       לצדי יושבת ענבל משש, ראש מנהל האוכלוסין, עם הצוות שלה; נקש, שרי, החבר'ה של משרד החוץ וכולם
אייל סיסו:  הם עוסקים בנושא הזה כבר שנים ארוכות ועובדים מהלב ומהנשמה
אייל סיסו:  אני מכיר אותם מתפקידיי הקודמים, ועכשיו אני מתוודע לזה באופן אישי; אני רואה את העבודה ואת העשייה סביב השעון כדי לענות על הצורך של עובדי הסיעוד בישראל, מתוך הבנה ורגישות מלאה לנושא הזה ולחשיבות הזמינות של העובדים
אייל סיסו:  אני שמח שאני נמצא במקום שבו אני יכול להשפיע ולסייע להם לעזור לאזרחים שנזקקים במדינת ישראל
אייל סיסו:  ענבל עוד מעט תפרט לגבי הצוות שישב ודן בנושא
אייל סיסו:       יש כמה נושאים שאני רוצה להדגיש: קודם כל, הנושא של חשיבות של הסכמים בילטרליים בסיעוד
אייל סיסו:  בתפקידיי הקודמים ראיינתי עובדים שהגיעו לכאן; מעבר לצורך החשוב של הקשישים ושל הנזקקים בישראל – חשוב גם להסתכל על העובדים
אייל סיסו:  שוחחתי בעבר עם עובדים ששילמו עד 15,000 דולר, ונאלצו לעסוק רק בלהחזיר את הכסף במשך שנתיים-שלוש
אייל סיסו:  בג"ץ הנחה את המדינה בקו לא עובד, והמדינה נעתרה ונרתמה לקידום כמה שיותר הסכמים בילטרליים עם מדינות, על מנת להבטיח שמעבר לכך שלנזקקים בישראל יהיה מענה טוב ומקצועי – שגם העובדים יזכו לקבל שירות טוב, ברוח ובערכים של מדינת ישראל
אייל סיסו:       מדינת ישראל היא מדינה שחשוב לה לשמר זכויות אדם, ואנחנו לא יכולים להתנהל במצב בו אנשים משלמים סכומי עתק על מנת לקבל את הזכות לעבוד פה
אייל סיסו:  אנחנו צריכים למצוא את האיזון הנכון בין המענה הכי טוב, רגיש, מהיר ועם כמה שפחות בירוקרטיה עבור הנזקקים בישראל, לצד כך שאנחנו מאפשרים לעובדים לקבל זכויות אנושיות, שמתאימות למדינה כמו ישראל, שחברה ב-OECD
אייל סיסו:      כבר בישיבות הראשונות ישבתי עם הצוות והנחיתי לשפר מספר נושאים קודם כל, מפרסום מדד איכות הלשכות, אליו ענבל תתייחס: פיתוח מעטפת תמיכה; הצוות עובד על אפליקציה ייעודית לעובדים ולמשפחות, ועובדים על פיתוח קורס דיגיטלי; הגברת הפיקוח על לשכות; הגדלת כמות העובדים הסוציאליים מאחד לשלושה, ובעתיד אני מקווה שנוכל להגדיל עוד יותר; רידוד הבירוקרטיה עד כמה שניתן, על מנת לאפשר הגעה כמה שיותר מהירה של העובדים, וקיום שולחנות עגולים עם המשפחות ועם הארגונים
אייל סיסו:      אנחנו, רשות האוכלוסין וההגירה, ביחד עם שאר הצוות הבין-משרדי, זמינים
אייל סיסו:  נשמח לשמוע טענות, תלונות והצעות, כדי לתת את המענה המקצועי הכי טוב שאפשר לאזרחים בישראל וגם לעובדים
אייל סיסו:  תודה רבה, שיהיה בהצלחה לכולם
אייל סיסו:  אני אשמח להעביר לענבל את רשות הדיבור; היא מכירה את הצוות ומנהלת את העבודה היום-יומית ביד רמה, ברגישות ובמקצועיות רבה
אליהו מרידור: נפלא
אליהו מרידור:  אני משוכנע, אדוני, שלאור הרגישות הרבה שאתה מגלה לנושא והניסיון המוצלח שלך, שנגע בכמה היבטים סביב נושא העסקה – בעזרת השם, בכובע החדש שלך, אנחנו נהנה מכל מה שצברת וקידמת לאורך השנים בכובעים האחרים שלך
אליהו מרידור:  אני אופטימי שאכן מסקנות הוועדה יקודמו, ושאנחנו נלמד לפתח גם מהן; זה לא נעצר שם
אליהו מרידור:       אחרי שנקבל סקירה מלומדת יותר מהגברת משש לעניין פרסום מסקנות הוועדה הבין-משרדית מ-2021; מה בוצע ומהם לוחות הזמנים המתוכננים כדי שהן יבוצעו
אליהו מרידור:  לאחר שנעבור את דו-השיח ושאר השאלות עם שאר המשרדים, אנחנו נעבור לשמוע גם את מקבלי השירותים
אליהו מרידור:  אני יודע שאתם מגיעים טעונים לגבי הרבה נושאים, אבל לא נוכל להרשות לעצמו להתפרס לנושא דיון שהוא לא הדיון המרכזי שעליו אנחנו מדברים
אליהו מרידור:  אני סמוך ובטוח שאתם תיצמדו לסיכום הזה, כדי שהדיון באמת יהיה פרודוקטיבי
אליהו מרידור:      בבקשה, הגברת משש
ענבל משש: שלום אדוני, תודה רבה לך, ותודה למנכ"ל הרשות אייל סיסו על הדברים שאמר
ענבל משש:  אני יכולה לומר שמיד עם כניסתו לתפקיד – זה מבין הנושאים הראשונים שעלו בחפיפה ובהיכרות עם עבודת המנהל, שרובה הייתה מוכרת לו היטב, והוא ביקש שנשפר אותו ונשים אותו במיקוד
ענבל משש:       יצאנו לדרך באוקטובר 2021, מתוך פניות של ציבור מטופלים, והחלטנו על הקמת הצוות הבין-משרדי, מכלל משרדי הממשלה שלהם יש זיקה לנושא
ענבל משש:  היו שותפים כלל משרדי הממשלה, לרבות הביטוח הלאומי: משרד האוצר; המשרד לשוויון חברתי; משרד הרווחה; משרד המשפטים ואנחנו; אני עמדתי בראש הצוות
ענבל משש:       הצוות הבין-משרדי קיים דיונים מאוד מקצועיים ומסודרים במשך חמישה חודשים; שמענו את כלל העוסקים בענף הזה: בין אם זה החברה האזרחית, הלשכות או חברות הסיעוד, וגם עשינו שיתוף ציבור; זה היה חלק מאוד מרכזי וחשוב; מכיוון שזה מידע שנוגע לציבור, היה חשוב לנו לשמוע את הציבור, ושמענו אותו בשני מסלולים: מסלול אחד הוא באמצעות סקר שנעשה והגשת עמדות של כל מי שרצה להגיש
ענבל משש:       מתכונת ההעסקה של הסיעוד היא לא מתכונת העסקה רגילה; היא כוללת לינה במשך ששה ימים, למשך 24 שעות, וגם אופי אישי, אינטימי ומיוחד שנובע ממערכת היחסים האינטנסיבית שבהעסקה של מטפל סיעודי
ענבל משש:  המנדט של הצוות היה להמליץ על שינוי שיטת ההעסקה של עובדי הסיעוד אצל מטופלים סיעודיים באמצעות תאגיד
ענבל משש:  המטרות שהגדרנו היו הפחתת הנטל הבירוקרטי המוטל על המטופלים הסיעודיים ועל בני המשפחה, ומתן מענה לאתגרים ולקשיים שבשיטת ההעסקה הנוכחית
ענבל משש:      בתחילת הדרך רצינו להוריד את כובע המעסיק מראשו של המטופל הסיעודי
ענבל משש:  כולנו מזדהים עם התחושה שהם לא יכולים לדאוג לעצמם, ובסופו של יום הם חווים וחוות מאוד משמעותיים וגדולים בכל תהליך העסקת המטפל הזר, וזה לא עניין פשוט
ענבל משש:  אנחנו מדברים על למעלה מ-77,000 בעלי היתרים להעסקת עובדים זרים, ועל כ-60,000 עובדים זרים שמועסקים בענף
ענבל משש:  כשלקחנו ומיפינו את שלבי ההעסקה של העובד הזר בענף הסיעוד, ראינו שיש פה מורכבות בתהליך ההעסקה, והמעורבות של המטופל ושל בני משפחתו היא קריטית ואינהרנטית בכל שלבי התהליך
ענבל משש:       כשמיפינו את המורכבות ואת הקשיים במודל ההעסקה הקיים, הצבענו על חמש מורכבויות: א', אתגרים בירוקרטיים וריבוי גופים מעורבים: יש אותנו, את ביטוח לאומי, את חברות הסיעוד ואת הלשכות הפרטיות; ב', אתגרים מנטליים, כתוצאה מהמצב הסיעודי של המטופל; ג', אתגרים בניהול העובד הזר ובהתמודדות עם הצרכים שלו, והחובה לעמוד בכל החובות על פי חוק; ד', יש אתגר כלכלי מאוד משמעותי, שהוא התמודדות עם דרישות שוק
ענבל משש:  בכל פעם שאנחנו שואלים כמה משתכר עובד זר, אנחנו רואים שהסכומים נעים ושזה לא אחיד
ענבל משש:  יש דרישות שוק, והמשכורת שלהם נמצאת לאחרונה במגמת עלייה
ענבל משש:  לכן, יש עלויות העסקה גבוהות; ה', התמודדות עם חובות של כמעסיק של מטופל הנמצא במצב סיעודי
ענבל משש:       כמובן, לא די בזה, כי יש קשיים ומורכבויות נוספים, לרבות צורך בעובדים מיומנים; התלות במכרז הסיעוד של הביטוח הלאומי, שהכתיב את הממשק בין המטופלים לחברות הסיעוד; מגבלות רגולטוריות; והצורך למצוא את האיזון בין הזכויות של העובדים לבין צורכי המטופלים
ענבל משש:       בחמשת החודשים של העבודה המעמיקה והמקצועית, התכנסנו כ-12 פעמים בין אוקטובר 2021 לבין מרץ 2022
ענבל משש:  דיברנו על ששה שלבים
ענבל משש:  התבצעה סקירה כללית מעמיקה אודות הענף ומיפוי האתגרים; הוצגו עמדות המטופלים ובני המשפחות שלהם, על לשכות, על חברות הסיעוד, על ארגוני זכויות עובדים ועוד; עשינו Benchmark עם מדינות נבחרות, שהציג סקירה בינלאומית בנושא העסקת עובדים זרים בסיעוד; עשינו תהליך שיתוף ציבור מקיף; ביצענו סקר בקרב 18,000 מעסיקים בפיזור ארצי, על עלויות ההעסקה של העובדים הזרים; ונערך דיון וניתוח החלופות, וסיכמנו את מסקנות הצוות
ענבל משש:      אני מגיעה למסקנות הצוות: דיברנו על השיטה הנהוגה היום; יש העסקה ישירה או העסקה במקביל; עם חברות סיעוד
ענבל משש:  שיטת העסקה ישירה היא גם עבור אלה שנמצאים תחת שר"מ, ובכלל עבור אלה שבוחרים לקחת את הגמלה באופן ישיר; יש לנו גמלת ילד נכה וגם גמלאות שר"מ
ענבל משש:  השיטה הזו פתוחה גם לזכאי חוק הסיעוד שבוחרים בשיטת העסקה זו ומקבלים בכסף, והלשכה הפרטית מבצעת את התיווך ואת ההשמה של העובד הזר עבור המטופל
ענבל משש:  שיטת העסקה במקביל, שמעורבת בה גם חברת סיעוד, אפשרית לזכאית חוק הסיעוד בלבד, שבחרו בשיטה באמצעות קבלת הגמלה; חברת הסיעוד מעסיקה במקביל למטופל הסיעודי, בחלק היחסי
ענבל משש:  באותה העת שבה ניתחנו את הדו"חות, מדובר היה במרבית הזכאים
ענבל משש:  שיטה זו לא מבטלת את חובת ההתקשרות עם הלשכה הפרטית; בכל מקרה, גם המטפל וגם המטופל חייבים להיות רשומים בלשכה פרטית