GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרת לב ארי: אז יש נוהל שהוא לא של המנהל שלנו, לא של מנהל עובדים זרים, אלא של מנהל אוכלוסין ברשות האוכלוסין וההגירה, נוהל שפורסם לפני כמה חודשים, שהוא מידע את העובדים הזרים על עצם החובה שלהם להסדיר את המעמד שלהם, גם בזמן שנבצר מהם לעבוד מסיבות רפואיות, בין אם זה פציעה, מחלה, אולי נסיבות משמחות כמו לידה, אבל גם במקרים כאלה יכול להיות שהעובד אומנם חלה עליו חובה להסדיר את המעמד שלו גם אחרי שקרה לו איזה שהוא עניין, אירוע רפואי.
אפרת לב ארי: כשהוא מגיע אלינו לבחינה של נושא הפיקדון שלו, אנחנו יכולים גם לראות נסיבות שבהן עובד אל רק שנבצר ממנו לצאת, אלא גם נבצר ממנו לקום ממיטת חוליו ולהסדיר את המעמד שלו כי הוא פצוע, אנחנו מתחשבים בנסיבות האלה, אני יכולה לספר על עצמי, אני עוברת על מסמכים רפואיים, אני כבר נהייתי באמת עם חצי מהדיפלומה הרפואית, אני נחשפת למקרים קשים של מחלות קשות, של תאונות, שאני ביחד עם מנהלת תחום פיקדונות או ביחד עם רואה חשבון רועי עמיר שיושב אתכם כרגע בוועדה שהוא גם בוחן את הבקשות האלה, אנחנו בודקים את המסמכים ומשתכנעים שאכן נבצר מאותו עובד, או נבצר מאותה עובדת לקום מהמיטה ולהסדיר את מעמדה.
אבתיסאם מראענה: תודה אפרת, הנוהל הזה שאת מדברת עליו שהוא פורסם לפני מספר חודשים, איפה הוא פורסם?
אבתיסאם מראענה: האם אנחנו נוכל לקבל ממנו עותק?
אפרת לב ארי: אנחנו נשלח, נשלח לכם קישור, פורסם באתר הרשות, כל נהלי הרשות ככלל מפורסמים באתר אינטרנט של הרשות.
אבתיסאם מראענה: טוב, אני יותר לא נכנסת היום לאתר הרשות, תחסכי ממני.
אפרת לב ארי: אני רוצה אולי גברתי, אולי ננסה איזה שהוא תיקון לחוויה הקודמת של גברתי היו"ר, ההפניה לשירות המקוון של צפייה בנתוני פיקדון נמצאת, יש לינק בכל זכותון בכל שפה, אם אפשר אולי שוב לעשות תרגול, אני אשמח אולי להראות איפה זה נמצא כי קודם קצת התפקשש לנו, אבל בואו, אני באמת מציעה שניכנס עכשיו אפילו לזכותון בשפה הסינית, לא שאנחנו נבין סינית, אבל אנחנו נראה את הלינק.
אבתיסאם מראענה: את באמת רוצה שאני ואת נעשה?
אפרת לב ארי: תכתבו עכשיו בגוגל זכותון לעובד זר.
אבתיסאם מראענה: אני כותבת עכשיו באנגלית זכותון?
אפרת לב ארי: תכתבי באנגלית, אפשר לכתוב זכותון.
אבתיסאם מראענה: לא אפרת חכי יקירתי, אנחנו נעשה את זה מסודר, אני עובדת זרה סבבה?
אבתיסאם מראענה: לא מדברת עברית וגם אולי לא אנגלית, אז מה אני כותבת בגוגל.
אפרת לב ארי: אני חושבת שבאנגלית זה Hand Book, אבל אני רק בודקת תוך כדי בעצמי בגוגל בטלפון שלי.
אבתיסאם מראענה: זה מה שעובדת זרה מקלידה בשביל להיכנס לאזור האישי שלה?
אפרת לב ארי: אני לא יודעת כי לא ניסיתי כעובדת זרה, אני מודה שאני בודקת את זה בדרך כלל בעברית, אבל הנה כתבתי סתם, Handbook foreign workers, במקרה הלינקים הראשונים מובילים ללינקים ישנים.
אבתיסאם מראענה: בואי אפרת, אנחנו נשב על זה אחר כך אני ואת.
אפרת לב ארי: אין בעיה, אם צריך נשלח קישורים, אבל הנה אני באנגלית, בוא נעשה את זה באנגלית למען הסדר הטוב, הנה גם באנגלית, יש בשני מקומות בזכותון קישור לאותו עמוד שבו העובד הזר יכול לראות את המידע גם על ההפקדות שלו, גם על הרישיון שלו, זה נמצא בכל זכותון בכל שפה בשני מקומות, אם צריך נוכל להפנות את הוועדה בדיוק, הנה עכשיו נכנסתי לזכותון לא בעברית.
אבתיסאם מראענה: תודה אפרת אני מודה לך, רוסו את רוצה?
מיטל רוסו: אני רוצה להתייחס לעניין של ניכויים של עובדי סיעוד בתקופת הקורונה, אני אגיד שוב, העניין של ניכויים נמצא תלוי ועומד בבית המשפט העליון באופן כללי, אבל הניכויים של עובדים של מאגר העבודה בישראל בתקופת הקורונה, בפרט עובדי סיעוד, זה מצב שבעיני חייבת להיות החלטה גורפת של רשות האוכלוסין בעניין הזה.
מיטל רוסו: כי כמו שידוע לכולנו, יש תקופת התארגנות, לנו זה ידוע, של אנשים שהגישו בקשות הומניטריות, וכרגע עד ה-30 ביוני אנחנו רק נבין מה הדבר הגדול הזה עד ה-30 ביוני, ואני מניחה שתהיה הוראת שעה, יש הוראת שעה בדרך, אבל חשוב להגיד, ביטוח לאומי החל ממרץ 2020, מאפשר לעובדים, למעסיקים לקבל גמלה ישירה או גמלה דרך חברות סיעוד, גם לעובדים שנמצאים פה באופן לא חוקי בישראל, לא משנה אם הגישו בקשה או לא הגישו בקשה, גם הם כמו רבים מהלשכות הפרטיות שעובדות עם רשות האוכלוסין, וחברות הסיעוד שמונחות על ידי הביטוח הלאומי, קיבלו הנחייה לתת לכל מי שעובד עם מעסיק סיעודי, לא משנה אם יש לו אשרה או אין לו, את האפשרות לקבל גמלה.
מיטל רוסו: זאת אומרת, שביד אחת המדינה נותנת כסף לעובדים, כמובן הכסף הזה מגיע למעסיקים ועושים את זה לטובת המעסיקים ולרווחתם, מדובר במטופלים סיעודיים, כולנו יודעים מה הם עברו בפרט בתקופת הקורונה, אבל גם העובדים הללו שנדרשו, שלא היו טיסות לישראל, שהעובדים האלה היו צריכים להגיע ועבדו פה בישראל גם באופן לא חוקי, שהחברות עצמן מפנות את העובדים לעבוד באופן לא חוקי, בלי להגיש בקשה הומניטרית.
מיטל רוסו: כי גם, כל העניין אפרופו האתר של רשות האוכלוסין, כל ההחלטות של השרה גם בעניין הזה הן מאוד עמומות, מי שכמוני מצוי במטרייה יבין אותם, אבל הרבה אנשים בפרט מטופלים סיעודיים, המדיניות הייתה עמומה מראש, ככה שהביטוח הלאומי אמר מפורשות, כל עובד יכול לעבוד ואפשר לקבל עבורו גמלה, והייתה פה הטעיה של הציבור, הטעיה של ציבור המטופלים, הטעיה של חברות הסיעוד בפרט, ולכן במקרה הזה, אני חושבת ואנחנו מתקרבים ל- 30 ביוני שבו נגמרת תקופת ההתארגנות, שרשות האוכלוסין, ואנחנו הגשנו כמה עררים בעניין הזה שיש כמה עררים תלויים ועומדים וכמה עררים שנשללו, שלא התקבלו, שאנחנו חושבים שצריך להיות הוראה גורפת.
מיטל רוסו: רק ב-5 במאי הביטוח הלאומי תיקן את ההנחיה המוטעית שלו, מה זה אומר תיקן?
מיטל רוסו: הביטוח הלאומי הודיע שכל מי שהגיש בקשה, במיוחד בגלל הניכויים האלה, כל מי שמעסיק עובד סיעוד שלא הגיש בקשה הומניטרית, צריך להגיש בקשה הומניטרית, שגם ברור לכולם שזו בקשה הומניטרית פיקטיבית, היא לא תאושר, זה לא משנה מה תהיה התוצאה של הבקשה ההומניטרית, העיקר שיהיה איזה שהוא רישום של בקשה הומניטרית, כדי שהם יוכלו להיות, שבעצם שתהיה אי אכיפה כלפיהם, אז עכשיו הם נזכרו ב-5 במאי 2022, כשאנחנו עובדים ככה ממרץ 2020, שלא הייתה שום אבחנה.
מיטל רוסו: רשות האוכלוסין צריכה לקבל החלטה בעניין הזה, שאין ניכויים עבור העובדים האלה, לפחות עד ה-7 במאי שזה פורסם, ואגב הם עדיין ממשיכים, גם מי שלא הגיש הם המשיכו לקבל כסף.
אבתיסאם מראענה: אני מבינה, אוקי.
מיטל רוסו: זה עניין ספציפי נקודתי בסיעוד, שלא קשור לעתירה הכללית בעניין של העובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: אני מבינה, מה את אומרת נעמי?
נעמי דניאל: לדעתי הנושא הזה כבר עלה בדיונים הקודמים, אני לא הייתי ספציפית, אבל אני יודעת שהוא עלה והנושא נבחן, וכרגע ההחלטה היא שלגבי עובדים שהגישו את הבקשה לוועדה ההומניטרית והיא נדחתה או שיש להם הליך משפטי, להם לא ינכו.
מיטל רוסו: אבל אני בדיוק לא על אלה מדברת, אני מדברת בדיוק על מי שלא הגישו, וחברת הסיעוד אמרה להם הנה, יש לך פה מעסיק אתה יכול לעבוד אצלו חודשיים שלושה, הנה יש לך פה מעסיק אתה יכול לעבוד אצלו עוד חצי שנה, גם אם אתה לא תגיש בקשה הומניטרית אתה יכול לעבוד.
אבתיסאם מראענה: בעצם מה שרוסו אומרת, כל מי שהביטוח הלאומי נתן את הגמלה, בעצם אותם אנשים שאמרו להם תמשיכו, ביטוח לאומי אומר תמשיכו לעבוד והם לא הגישו לא לזה ולא לזה, לקבוצה הזאת היא מתייחסת.
מיטל רוסו: ואני חושבת, זאת אומרת אי אפשר שהמדינה מצד אחד נותנת כסף לעובדים, יש אשכרה חברות סיעוד שהמשיכו להפקיד לפיקדון בתקופה הזאת, מצד אחד נותנת לה כסף דרך הביטוח הלאומי, מצד שני לוקחת את הכסף דרך הניכויים כי הם נשארו שלא כדין.
מיטל רוסו: וחשוב להגיד, מעבר לזה שהם נשארו שלא כדין, הם עבדו אצל מעסיקים סיעודיים כשיש מחסור מטורף של עובדים סיעודיים בהקשר הזה, אי אפשר שיהיה לנו פה כל הזמן סחר מכר בין הזכויות של העובדים והזכויות של המעסיקים, הזכויות של העובדים בהקשר הזה, צריכות להיות לא מקופחות, בפרט שאני יודעת מה הולך להיות אחרי ה- 30 ביוני אם אכן לא תמשיך תקופת ההתארגנות למי שהגישו, יהיה לנו מצב שזה לא יטפטף שהם יקבלו פעם בכמה זמן עררים מקו לעובד שכבר יש לנו כמה כאלו, אלא זה יהיה מסה של אנשים שיש להם ניכויים מטורפים מהפיקדון.
מיטל רוסו: וגם אני אשמח גברתי, ביקשנו לדעת מה הנוהל לגבי הניכויים בזמן שהעובדים עדיין בישראל, אני אשמח אם תוכלו להתייחס לזה בסיום.
נעמי דניאל: אפרת כמי שמטפלת בנושא הזה ספציפית עם הנושא של המוסד לביטוח לאומי רוצה להתייחס לזה?
אבתיסאם מראענה: נעמי אני רואה שאת מנהלת יפה מאוד את הזום היום.
נעמי דניאל: לצערנו נבצר מאפרת להגיע.
אבתיסאם מראענה: הכל בסדר, פרגנתי לך.
אפרת לב ארי: כן, נעמי מעולה גם בזום וגם בלייב.
אפרת לב ארי: בכל אופן לגבי ביטוח לאומי, הנושא הזה של האיגרת שהופצה בזמנו ויש טענות לגבי הטעיה בתוכן שלה, זה הובא לידיעתנו באמת לאחרונה, וגם האיגרת הלכאורה מתקנת, שבה כמו שאומרת עורכת הדין רוסו, יש לכאורה עידוד להגיש בקשות פיקטיביות, אנחנו מכירים את זה, זה הובא לידיעתנו לאחרונה, זה נושא שנבחן ממש בימים האלה, אני מקווה שנוכל לקבל לגביו החלטה, כי אנחנו מודעים לקושי ולבעייתיות ולטענות שלפיהן המוסד לביטוח לאומי אולי אפשר היה להבין בצורה לא מדויקת אולי לא נכונה, אולי מוטעית, את הדברים שנכתבו באיגרת.
מיטל רוסו: באיגרות, זה היה משהו כמו עשר איגרות, זה לא איגרת אחת, יש פה איזה שבע, שמונה איגרות.
אפרת לב ארי: אנחנו מכירים ואני מכירה, אנחנו מכירים גם את האיגרת שיצאה עכשיו לפני שבועיים או שלושה משהו כזה, שבה ביטוח לאומי קרא לציבור המטופלים הסיעודיים ועובדיהם, להגיש בקשות לוועדה, העיקר שתהיה איזו שהיא החלטה שתאפשר לא לנכות מהפיקדון, אנחנו מכירים, אנחנו מודעים, אני יכולה לומר שזה לא היה על דעתנו, ולא תואם איתנו, אנחנו בוחנים את זה בימים האלה, אני מקווה שנוכל בקרוב להכריע לגבי זה.
אפרת לב ארי: ובמענה לשאלה לגבי נוהל ניכויים כשהעובד עדיין בישראל, אין נוהל, אין נוהל כזה, כמו שאמרתי, אנחנו עושים בדיקות תקופתיות לגבי עובדים זרים שעברה תקופה מסוימת ממועד תום התקופה לשהייה בישראל כפי שזה מוגדר בתקנות, ואז בוחנים את הנסיבות, בדיוק כמו שתיארתי קודם, זה לא שונה מאייך שתיארתי קודם.
אפרת לב ארי: אם הנסיבות הם כאלה שמראות לנו שהעובד עדיין נמצא בישראל אבל הוא בהליך להסדרת מעמד, הוא קיבל מעמד אבל המעמד הזה כרגע זמני, או שלל נסיבות אחרות שבגינן אנחנו לא יכולים להעביר את הכספים, אנחנו לא נעביר את הכספים, אבל אם העובד הזה "סתם שוהה בלתי חוקי בישראל" עברו שנתיים מתום תקופת השהייה בישראל.
אבתיסאם מראענה: תודה אפרת כבר היינו בסיפור הזה.
אפרת לב ארי: לפי דעתי אני הסברתי את זה.
אבתיסאם מראענה: ד"ר שני בר טוביה את רוצה להגיד משהו?
אבתיסאם מראענה: יש לך את זכות הדיבור.
שני בר טוביה: תודה, אני אגיד ממש בקצרה רק שאני מברכת על ההתמקדות בצורך בשיפור המאמצים של רשות האוכלוסין בלהשיב כספים לבעליהם, וככה אני שמחה על זה שזה היה מיקוד הדיון, ואני יכולה רק להוסיף מהזווית שלנו, ואני מקווה שיהיה על זה דיון נפרד בוועדה.
שני בר טוביה: על הנושא של פיקדון של עובדים שהם אינם ברי הרחקה, אינם בני הרחקה, מבקשי המקלט, שבתשובה לבקשת חופש המידע שהגישו חבריי מקו לעובד, עלה שיש 3,000 כאלה שהיו אמורים לקבל את הכספים שלהם חזרה בגלל הפסיקה בבג"צ, הפסילה של רכיב העובד בחוק הפיקדון, 3,000 שלא קיבלו את כספיהם, זאת אומרת עוד אינדיקציה לכך שהמנגנונים להשבה של הכספים לבעליהם, הם לא מספקים.
שני בר טוביה: הזכותונים והמידע באתר זה כנראה לא מספיק, זה אנשים שנמצאים בארץ שמשרד הפנים פוגש אותם, לפחות פעם בחצי שנה, פוגשים אותם בחידוש האשרות, זאת אומרת זה צריך להיות מאוד מאוד קל לבדוק איך אפשר לעזור לאנשים האלה למשוך את הכסף שלהם חזרה מקרן הפיקדון, ובכל זאת זה לא קורה כבר יותר משנתיים, אז זה ככה עוד אינדיקציה לצורך לשפר את המנגנונים של מחלקת הפיקדונות להשבת כספים למי שהם שייכים, תודה.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, אני רוצה לסכם את הדיון וכמובן יש לנו הרבה עבודה בסוגייה הזאת.
אבתיסאם מראענה: אני מסכמת דיון בכספי הפיקדון שלא נדרשו, ניכויים מכספי פיקדון.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת ממשרד האוצר את הסכום המדויק שהועבר אליהם מכספי פיקדון עובדים ועובדות זרות.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת ממשרד האוצר, לעדכן את הוועדה באשר להתקדמות הצוות הבין משרדי לבחינת שימושים, כ- 34 מיליון ₪, שהועברו לאוצר מהתקופה שקדמה להתקנת התקנות.
אבתיסאם מראענה: הוועדה תקיים דיון מעקב באשר להחלטות הצוות בתום עבודתה.
אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין לפתח יחד עם משרד החוץ, הליך שיאפשר פנייה לעובדים שחזרו לארצם, ולא משכו את כספי הפיקדון שלהם, לצורך מיקסום החזרת הכספים שמגיעים לעובדות ולעובדים הזרים, וצמצום תופעות הכספים שלא נדרשו כעבור שבע שנים.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין, נתונים לגבי מספר הכניסות של עובדים לפי ענפים לאזור האישי ושימוש בכלי זה.
אבתיסאם מראענה: בנוסף הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין להנגיש את האזור האישי לשפות נוספות, באופן ברור ונגיש.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין מידע בנוגע למספר הבקשות שהוגשו על ידי עובדי הסיעוד, באשר לשיהוי ביציאה מהארץ בשל חוסר ודאות, על המועד החוקי ליציאה מישראל בתקופת הקורונה.
אבתיסאם מראענה: בדיונים רבים בוועדה, עלה שקיים בלבול רב באשר על מי חלק תקופת ההתארגנות, לכן יש לתת לזה פתרון בהקדם האפשרי.
אבתיסאם מראענה: אני הייתי מציעה דבר אחד לגבי הסוגייה הזאת של תקופת ההתארגנות, אני הייתי כל מי שבעצם, במה שהעלתה עו"ד רוסו, שבעצם כל מי שמתנהל מול הביטוח הלאומי, שהוא בעצם אומר תעבדו, אותם אנשים לדעתי צריך לפתור אותם מניכויים, זה הפתרון הכי פשוט במקום שתתחילו עכשיו למסע חשיבה ארוך טווח, מי שהביטוח הלאומי בעצם נותן את הגמלה שפשוט יפתרו אותם ניכויים של אותו כספי פיקדון.
אבתיסאם מראענה: צהריים טובות וטובים.
אבתיסאם מראענה: אני בהחלט שמחה על קיום הישיבה שלנו להיום, שבעצם היא ישיבת מעקב בנושא של סחר בהיתרים של העובדים הפלסטינים, שמגיעים מהרשות הפלסטינית.
אבתיסאם מראענה: בהחלט שלפני שבועיים קיימנו דיון, ואני מאוד גאה שאנחנו עוקבות ועוקבים מקרוב אחרי מה שקורה, עד זה יתקדם ויסופק אנחנו לא ננוח.
אבתיסאם מראענה: אז כמובן, בכל ישיבה שלנו אני רוצה להודות למנהלת הוועדה שלנו מיכל דיבנר כרמל, אני רוצה להגיד תודה לעורכת הדין ענת מימון, שהגיעה ללוות אותנו בדיון הזה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה לטל יעבץ שאיתנו, כמובן הדוברות והדוברים שלנו בוועדה וגם בלשכה הפרלמנטרית שלי.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה לארגונים האזרחיים על העבודה המדהימה שאתן עושות ועושים, כל הזמן אתן משדרות ומשדרים לנו מלא מסרים, מלא דברים, דברים שצריך לחשוב עליהם, דברים שצריך לקדם אותם ובהחלט יופי של עבודה, אז תודה שבאתן ותודה למשרדי הממשלה.
אבתיסאם מראענה: ענבל משש מרשות האוכלוסין מגיעה תיכף, אנחנו בהחלט נקבל אותה באהבה מאוד גדולה.
אבתיסאם מראענה: אז אנחנו בעצם נשמח מאוד לקבל, ואני ממש רוצה לשמוע קודם כל את המתפ"ש, שלפני שבועיים היה לנו דיון בהחלט מאוד מאוד סוער ובו המון דברים ככה נאמרו, ויש איזו מין תחושה כזו שיצאנו ממנה מהדיון, הייתה תחושה ולא רק תחושה.
אבתיסאם מראענה: אני לא רק בן אדם שעובד עם תחושות, משתדלת, אני עובדת ממקום של עובדות, עובדות שהציגו בפנינו בעצם בדיון, שלא תמיד משרדי הממשלה יודעים ויודעות מה קורה מה יד ימין עושה ביד שמאל ויד שמאל לא מגיבה ליד ימין, אז זה משהו כזה באמצע, לא מחובר.
אבתיסאם מראענה: אנחנו כל הזמן מנסות ומנסים בעצם לייצר בתוך הדיונים שלנו, לפחות שיתוף פעולה בין המשרדים, ואם הם לא קורים אז אני בהחלט מפצירה, בקטע טוב, להעביר מידע ולשתף פעולה על מנת שנוכל בעצם לפתור את הבעיות.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת את האפשרות לנציג של המתפ"ש, רס"ן מוטי סטלוביץ', הוא נמצא איתנו בזום ואני רוצה לתת לו את זכות הדיבור הראשונה, על מנת שיגיד לנו ויעדכן אותנו בישיבות שנעשה בעצם עם משרדי הממשלה.
אבתיסאם מראענה: בעצם שיעדכן אותנו מה קורה, מה מתפ"ש עושה על מנת למגר את הסחר בהיתרים לעובדים פלסטינים.
אבתיסאם מראענה: הבנתי שבדיון הקודם שאולי אני לא הייתי מספיק קשובה, אולי כן, אבל אנחנו עכשיו ניתן לכם את ההזדמנות מה באמת קורה במתפ"ש.
מוטי סטלוביץ': צהריים טובים, תודה רבה.
מוטי סטלוביץ': אני רב סרן, סגן רע"ן כלכלה במפקדת המתפ"ש.
מוטי סטלוביץ': אז בקצרה אני אגיד מה המתפ"ש עשה במהלך החודש, חודש וחצי אחרונים, אני אמשיך גם את מה שמורן התחילה לספר בפגישה הקודמת.
מוטי סטלוביץ': אנחנו ביחד עם רשות האוכלוסין וההגירה הקמנו צוות משותף עם משרדי הממשלה הנוספים, אם זה בעניין כלכלה, חקלאות, משטרת ישראל, רשות המיסים, זרוע העבודה, על מנת קודם כל למפות ולסמן את כל הכלים שאנחנו יכולים לקדם, על מנת לצמצם את תופעת הסחר בהיתרים.
מוטי סטלוביץ': במהלך השבועות האחרונים קיימנו פגישות ממוקדות, גם עם גורמים שיש להם פוטנציאל אכיפה גם כלפי המסיגים, אם זה משטרת ישראל ביחד עם אנשי החקירות, אם זו זרוע העבודה ואם זו רשות המיסים.
מוטי סטלוביץ': בנוסף, יש שורה של צעדים שאנחנו קבענו שננסה לקדם ביחד ברגע שהפרטנרים שלנו ישלמו את היערכות בצידם.
מוטי סטלוביץ': חשוב להגיד גם שדברים נוספים שדיברנו עליהם מתקדמים בצורה די משמעותית, למשל התשלום המכוון.
מוטי סטלוביץ': יש כבר איזה שהוא פורמט שבנוי, אנחנו בתהליכים של פיתוח, ביחד עם משרדים נוספים תחת המעטפת של האוצר, של התהליך מול המערכת הבנקאית.
מוטי סטלוביץ': זאת על מנת, שבנושא הזה יהיה עוד כלי שייתן לנו לפקח טוב יותר על התהליכים שבין העובד והמעסיק שלו ובעצם העובדה שהשכר משולם כסדרו בהתאם לדיווח.
מוטי סטלוביץ': במהלך השבועיים האחרונים הפצנו פעם נוספת הסבר לפועלים במערכות התקשורת שאנחנו משתמשים בהן, כולל באתר אל-מונסק, שמסביר את כל תופעת הספסרות כתופעה פסולה, שהיא לא מחייבת.
מוטי סטלוביץ': אנחנו מצפים שהעובד יקבל את זכויותיו באופן מלא, הוא לא חייב מתווך באמצע - - -
אבתיסאם מראענה: איך התגובות?
מוטי סטלוביץ': יש תגובות באתר.
אבתיסאם מראענה: איך אתם מקבלים את הפידבק, יש דבר כזה?
מוטי סטלוביץ': יש פידבקים באתר.
מוטי סטלוביץ': פעם אחת אנחנו יכולים לראות היקפי הצפיות.
מוטי סטלוביץ': אני חייב להגיד שלא הכנתי את הנתונים האלה מראש.
מוטי סטלוביץ': אנחנו יכולים לראות שם פידבקים של אנשים שרושמים אותם, אם זה יעניין את הוועדה, אני אבקש אחרי זה מהאתר לחפש ולהוציא את זה.
מוטי סטלוביץ': חשוב להגיד שהאתר הזה נגיש למאות אלפי תושבים פלסטינים, הוא גם נגיש לכל מי שמחזיק באפליקציה של התושב שבה משתמשים המועסקים החוקיים.
מוטי סטלוביץ': שמונים חמש אחוז מהמועסקים, כשמונים וחמש אלף מהפועלים מחזיקים באפליקציה הזו במכשיר הטלפוני שלהם.
מוטי סטלוביץ': זה יהיה לא חובה, אבל מרביתם כן מעדיפים להשתמש בה, שזה אחלה כלי להעברת מידע.
מוטי סטלוביץ': אני לא יודע אם האנשים שבוועדה ראו, לפני כשבועיים נעצרו ארבעה חשודים כתוצאה מחקירה שביצעה משטרת ישראל ביחד עם דיווח של המנהל האזרחי.
מוטי סטלוביץ': אני אתן למשטרת ישראל לפרט את הפרטים, אם זה אפשרי.
מוטי סטלוביץ': יש פעולות שגם נעשות, לא מספיק, אבל פועלות ראשונות נעשות בשטח.
מוטי סטלוביץ': בנוסף, המנהל האזרחי מבצע המון בקרות במהלך השבועות האחרונים דרך האתר להעסקה, דרך האתר למעסיק והחריגות מועברות למנהל האוכלוסין - - -
אבתיסאם מראענה: איך אתם עושים את זה?
מוטי סטלוביץ': אם אנחנו רואים חריגות בתהליך העסקה - - -
אבתיסאם מראענה: איך אתה רואה חריגה?
מוטי סטלוביץ': למשל, מעסיק קטן שמעולם לא פעל, מעסיק פתאום עשרות או מאות עובדים בטווחי זמן קצרים, יכול להיות שהוא באמת זכה באיזה שהוא מכרז מאוד איכותי, אבל זה משהו שנכון לבדוק.
מוטי סטלוביץ': הפרטים על המעסיקים האלו מועברים לרשות האוכלוסין שעושים את הבדיקות המנהלתיות שלהם, אני בטוח שגם אפרת תוכל להרחיב על האירוע.
אבתיסאם מראענה: רגע, לא הבנתי, שנייה, מי תרחיב על האירוע?
מוטי סטלוביץ': רשות האוכלוסין וההגירה.
מוטי סטלוביץ': הפקודה המנהלתית היא שלהם.
אבתיסאם מראענה: מוטי, אז בעצם אתם בתקופה האחרונה יותר בעצם מבינים את הכוח שלכם מבחינת היכולת שלכם להסתכל על הדברים ועל הסחר בהיתרים ואתם כאילו הרבה יותר מודעים לתופעה?
מוטי סטלוביץ': ההחלטה של המתפ"ש ושל האלוף הייתה לקחת את כל המשאבים שיש לו, ובאמת שאין לו, כי אין לנו המון סמכויות באכיפה ברמה הארצית - - -
אבתיסאם מראענה: נכון, אבל יש לכם בעצם את היכולת להעביר מידע.
מוטי סטלוביץ': זה ביחד עם הגופים האחרים, לא רק בהעברת מידע, אלא לתכנן מהלכים משותפים.
מוטי סטלוביץ': הערה אחרונה שחשוב לי להגיד, אנחנו עושים שורה של פעולות מול הרשות הפלסטינית, זה לא המקום לפרט אותן, אני מניח שניתן לפרט אותן בפגישה שאת מתכננת לעשות איתנו.
מוטי סטלוביץ': אבל, גם הם חלק מהתהליך והם שותפים לתהליך של אכיפה מול הספסרות בשטחם.
מוטי סטלוביץ': הם מובילים את הבעייתיות בתהליך, הם מתנגדים אליו והם עושים תהליכים בשיתוף פעולה איתנו.
אבתיסאם מראענה: אתה יכול להגיד לי מתי נפגשתם עם רשות המיסים ובעצם רשות האוכלוסין?
אבתיסאם מראענה: אני מבינה שהיו לכם שתי פגישות.
מוטי סטלוביץ': עם רשות האוכלוסין יש לנו בממוצע פגישה פעם ביומיים בנושא הסחר בהיתרים.
מוטי סטלוביץ': הפגישה האחרונה הייתה בשבוע שעבר גם עם רשות האוכלוסין.
מוטי סטלוביץ': עכשיו, מעבר לזה, אנחנו לא נפגשים רק עם גורמי האכיפה, הנושא הזה גם נדון בין הרמ"ח האזרחי וגם עם ראש רשות המיסים.
מוטי סטלוביץ': זו סוגיה שמתעסקים בה גם ברמת ההנהלה, על מנת שכל המשאבים יופנו לאירוע.
אבתיסאם מראענה: תגיד לי שאלה, יכול להיות שאתה לא הבן אדם שצריך לענות לי עליה, מה עם כרטיס ביומטרי בעצם שעובד שיכול להיכנס איתו, שיש שם בעצם את כל הפרטים שלו ושזה יהיה מסודר?
מוטי סטלוביץ': כל עובד בישראל מחזיק בכרטיס ביומטרי.
אבתיסאם מראענה: כל עובד בישראל שנכנס גם לשטח של הרשות?
מוטי סטלוביץ': כל עובד פלסטיני שנכנס משטח הרשות לעבודה בישראל מחזיק בכרטיס הביומטרי לתושב.
מוטי סטלוביץ': הכרטיס הזה גם מאפשר להחזיק את כל הפרטים שלו והוא גם מאפשר כניסה הרבה יותר נוחה ואפקטיבית במעברים.
מוטי סטלוביץ': אבל, אם העובד מועסק על ידי מישהו כחוק והוא החזיק את הכרטיס, הפער הוא לראות אם הוא מועסק בדיוק בהתאם להתניות שבהתאם אליהם הוא קיבל את היתר התעסוקה.
אבתיסאם מראענה: בעצם בתוך הכרטיס שלו יש את היתר העסקה שלו?
אבתיסאם מראענה: אתם בעצם מזהים מי, איפה והכל?
מוטי סטלוביץ': יש את כל הפרטים שלו גם בכרטיס המגנטי.
אבתיסאם מראענה: אז, אם זה נמצא בכרטיס המגנטי, כשקונים היתר, סוחרים בהיתרים, אז תנסה להסביר לי את התמונה.
אבתיסאם מראענה: נכנסים כמאה אלף עובדים פלסטינים מהרשות הפלסטינית מדי יום, נכון?
אבתיסאם מראענה: בסדר גודל.
מוטי סטלוביץ': מסכים.
אבתיסאם מראענה: מסכימות ומסכימים.
אבתיסאם מראענה: עכשיו, יש להם כרטיס ביומטרי שנכנסים דרך המעברים ובעצם מי שקונה את ההיתר למי הוא מציג אותו בעצם?
מוטי סטלוביץ': ברגע שבן אדם נכנס במעבר הוא מציג את הכרטיס בנקודת הכניסה, זה די דומה לכניסה באמצעות דרכון ביומטרי.
אבתיסאם מראענה: מה זה דומה?
אבתיסאם מראענה: הוא ביומטרי ההיתר?
אבתיסאם מראענה: לא, הוא לא, הוא נייר.
מוטי סטלוביץ': הבן אדם לא מחזיק את הנייר ביד.
מוטי סטלוביץ': ההיתר מוזן בכרטיס, כשהוא עובר במעבר סדור להולכי רגל, למשל, מעבר קלנדיה או כל מעבר אחר שתבחרו, הנתונים שלו מצויים בכרטיס והמעבר מותנה בזה שהכרטיס נסרק.
מוטי סטלוביץ': היתרי הנייר כבר די עברו מהעולם, במיוחד בתעסוקת הפועלים.
אבתיסאם מראענה: אז בעצם אתה אומר לי שמי שקונה את ההיתר, משלם עליו אלפיים חמש מאות שקל בסחר, שזה המלחמה שלנו, בטח בדיון הזה, אז אתה אומר מזינים לו את ההיתר שהוא קנה בתוך הכרטיס המגנטי.
מוטי סטלוביץ': תופעת הסחר בהיתרים, במיוחד בעובדים חוקיים, היא לא תמונה אם הזינו לו היתר, השאלה אם בן אדם, קודם כל, מועסק על ידי המעסיק שלו ואם למעסיק הזה יש מתווך באמצע שלמעשה גובה ממנו את העמלה.
אבתיסאם מראענה: אני פשוט חושבת איך אנחנו בעצם לא מסוגלים ומסוגלות להעלות על הסוגיה הזו.
אבתיסאם מראענה: אם הכול מוזן דרך הכרטיס המגנטי בעצם - - -
רות וסרמן לנדה: אבל לא כולם נכנסים בכניסות הסדורות, תתקן אותי אם אני טועה.
אבתיסאם מראענה: לא, אנחנו לא שם.
אבתיסאם מראענה: הם כן נכנסים, זה בדיוק מה שהוא אומר.
רות וסרמן לנדה: יש סחר בהיתרים של העובדים שנכנסים בכניסות המוסדרות?
אבתיסאם מראענה: בדיוק, כן.
מוטי סטלוביץ': אנחנו צריכים להסתכל על האירוע הזה בשתי רמות, אירוע ראשון הוא אנשים שהם שוהים בלתי חוקיים והם קונים היתר מזויף והם מנצלים אותו מבלי שהם נכנסים דרך המעברים הסדורים.
מוטי סטלוביץ': האירוע השני אלו אותם מעסיקים שמעסיקים עובד והוא לא עובד בהתאם ליעוד ההיתר שלו, שזה אירוע שאנחנו מאוד ממוקדים לטפל בו בשלב זה.
אבתיסאם מראענה: אז, אני מציגה אותך חברת הכנסת, רות וסרמן לנדה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו בעצם מדברות כאן בדיוק על הסוגיה הזו שהם נכנסים במעברים עם הכרטיס הביומטרי, שאותו עובד פלסטיני בעצם קנה כל חודש באלפיים ארבע מאות, אלפיים שמונה מאות, לפעמים זה מגיע, ההיתר.
אבתיסאם מראענה: העניין הוא לא עניין אם הוא חוקי או לא חוקי, או אם הוא נכנס דרך מעבר או דרך איזו פרצה שנמצאת באיזה שהוא מקום.
רות וסרמן לנדה: אבל מי מקנה למתווך הזה, כלומר מאיפה הכוח של המתווך?
רות וסרמן לנדה: הרי, אם הפלסטיני יודע שהוא יכול לקבל את ההיתר גם ללא המתווך, למה לא ללכת.
רות וסרמן לנדה: אולי יש איזו שהיא לקונה - - -
קריאה: אני אשמח להסביר.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא פה בהסברים.
אבתיסאם מראענה: אנחנו בסוגיה של סחר בהיתרים אנחנו הרבה הרבה זמן, לפחות שלושה, ארבעה חודשים, אנחנו מתעסקות בוועדה בסוגיה הזו של סחר בהיתרים.
אבתיסאם מראענה: תהיי איתנו, כי אנחנו פה מתחילות להסדיר את הסוגיה ולהבין אותה עוד יותר ולטפל בה, אנחנו כבר בטיפול של הסחר בהיתרים.
רות וסרמן לנדה: לא, בשביל זה אני פה, אני רוצה לעזור.
אבתיסאם מראענה: בטח, תודה.
אבתיסאם מראענה: אז אני מודה לך, מוטי, תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: אני בהחלט רוצה לתת זכות דיבור לענבל משש מרשות האוכלוסין.
אבתיסאם מראענה: אני מבינה שאתם כל יום נפגשים פעמיים עם המתפ"ש ואני רוצה להבין בדיוק איך התקדמנו מאז ואתם במיוחד, אתם הכוח של האכיפה, מה קורה שם.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח שתספרי לי מה קרה לנו בשבוע האחרון עם הסוגיה של המעצרים, איך זה הגיע אליכם ואיך זה התגלגל למשטרה.
ענבל משש: אז קודם כל, צהריים טובים.
ענבל משש: כפי שתיאר פה מוטי, אז באמת הם השותפים המרכזיים שלנו בשיח היום יומי כמעט שנערך מול המנהל האזרחי הוא מאוד משמעותי.
ענבל משש: יש פה תהליכי עבודה שוטפים ובקרה שוטפת שנעשית מדי יום על הזמנות של עובדים באפליקציה וכדומה, זה משהו משותף ויום יומי.
ענבל משש: בכל מקרה, אני רק אזכיר שנמצאת פה גם עורכת הדין אפרת לב ארי בזום, וגם שמעון זיגזג מנהל אגף חקירות למעסיקים מהרשות, שהיה בדיון הקודם, שניהם נמצאים.
ענבל משש: אז התהליך הזה באמת נכנס לעבודה בעצימות מאוד מאוד גבוהה.
ענבל משש: אנחנו מנסים למגר את התופעה יחד, כפי שתראו פה, אז יש פה צוות פעולה משותף לנו למנהל האזרחי, למשטרה ולרשות המיסים.
ענבל משש: אני לא יודעת אם מוטי ציין את זה, אבל כמדומני היה לנו דיון אחרון ביום חמישי האחרון.
ענבל משש: בכלל, בשבועיים האחרונים - - -
אבתיסאם מראענה: על מה אתם מתדיינים?
אבתיסאם מראענה: מה מעסיק אתכם שם?
ענבל משש: על פעולות שעלינו לנקוט על מנת למגר את התופעה - - -
ענבל משש: אנחנו מדברים כבר בתכנית האופרטיבית, אנחנו לא בשלב של הבנת התופעה, כי אנחנו די מבינים את התופעה.
ענבל משש: אנחנו מבינים את היקפי התופעה, הפעולות, אנחנו כבר נכנסנו ממש למסלול של עבודה ופעולה כשאנחנו בוחנים באילו פעולות, באילו צעדים ובאילו צירים אנחנו צריכים להתקדם.
ענבל משש: את מכירה את הציר הזה של התשלום של המשכורת המקוון לחשבונות הבנק, זה ציר אחד והוא נפרד.
ענבל משש: במקביל, אנחנו עושים עוד המון פעולות יחד עם משטרת ישראל ומנהל האכיפה שלנו.
ענבל משש: בנוסף, גם במישור המודיעיני שאין מקום כרגע לפרט אותם, אבל אם שמעון ירצה להרחיב אז הוא יכול.
ענבל משש: אני יכולה להגיד שבשבועיים האחרונים ערכנו ללמעלה משמונה עשר שימועים למעסיקים שנחשדו בהעסקה לא ישירה של עובדים - - -
אבתיסאם מראענה: איך חשדתם בהם?
ענבל משש: שיתוף פעולה שלנו עם המנהל האזרחי, כשהם מדווחים לנו על פעילות חריגה באפליקציה של מעסיקים, אנחנו בודקים.
ענבל משש: אם מעסיק קופץ מהעסקה של שני עובדים או עשרים עובדים לארבע מאות עובדים, זה מדליק נורה אדומה.
אבתיסאם מראענה: זה משהו שאתם פתאום רואים את זה קורה לנו בגלל האפליקציה?