GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורן בוטא:  ויש כמה מצוקות
אורן בוטא:  המצוקות הכלליות, חוסר בידיים עובדות, אין השקעה בחדשנות, מחיר תעריף המים לחקלאות
אורן בוטא:  מחשבה על עוד עשר, חמש עשרה שנים קדימה צריכה להיות לפני כל משרד ומשרד שיושב פה, כי האחריות תהיה עליהם, וזה צריך להיות רשום בפרוטוקול
אורן בוטא:       יש כמה פתרונות
אורן בוטא:  ישבנו עם צוות בתנועת העצמאים והגענו לכמה פתרונות קטנים
אורן בוטא:  אחד, להביא יותר עובדים, זה ברור, כדי שיהיו עובדים לפי הצורך, שלא יהיה מעבר בין משקים
אורן בוטא:  לעשות סינון ומיון עוד בחו"ל, כמו שהיה בזמנו בחברות כוח האדם
אורן בוטא:       אחד הדברים שאתמול דיברתי עליו שעות עם כמה נציגים אצלנו, הם אמרו, העובדים שבורחים, שנעלמים לפעמים משדה התעופה, ואנחנו לא מקבלים עובד במקומם, זו אחת המצוקות, כי זה תוקע לנו עבודה
אורן בוטא:  אנחנו בנינו משק, בנינו שדה בהתאם למספר העובדים, ופתאום אחד, שניים בורחים לנו
אורן בוטא:       צריך לדאוג שבתוך שלושים יום לכל היותר יהיה אישור לעובד זר במקומם
אורן בוטא:  הם מראש משלמים הרי, למפרע
אורן בוטא:  האגרה השנתית היא 60,000,000 שקל בסך הכול
אורן בוטא:  כל האגרות השנתיות
אורן בוטא:  בשבילם זה המון כסף, כי כל שקל ושקל שנחסך מהחקלאים היקרים האלה, זה בשבילנו
אורן בוטא:  זה בשבילנו
אורן בוטא:  סך הכול, העתיד שלנו
אורן בוטא:  חשוב מאוד, 60,000,000 שקלים
אורן בוטא:  החקלאים משלמים המון מיסים, מעסיקים גם עובדים לא רק תאילנדים
אורן בוטא:       אני, כאיש מחשבים, מגיע לא פעם למשקים לתקן ולסדר, ואני ניזון מהם
אורן בוטא:  כולנו, כל בעל מקצוע, המזריע, כל משווק, כל אחד שמשנע את הסחורה
אורן בוטא:      ויש פתרון שאני חושב שהוא מבריק
אורן בוטא:  הרי העובדים מגיעים לחמש שנים
אורן בוטא:  חלק מהעובדים הטובים, האיכותיים, צריך לתת להם רישיון לעוד שנתיים, שלוש
אורן בוטא:  וזה דבר שהוא קריטי, כי העובדים האלה יכולים ללמד את העובדים הבאים בתור
אליהו מרידור: הם יכולים ללמד אותם גם אחרי ארבע וחצי שנים
אורן בוטא: נכון, אבל אתה יודע, בחמש שנים הוא בונה בית כבר
אורן בוטא:  זה בשבילו, בחמש שנים הוא בונה בית בתאילנד
אליהו מרידור: האינטרס שלו לא מעניין אותי
אליהו מרידור:  האינטרס שלו לא מעניין אותי, והעתיד שלו והיציבות הכלכלית שלו לא עומדים בראש מעייניי
אליהו מרידור:  אנחנו מתבלבלים
אליהו מרידור:  אני לא הבאתי אותו לפה כדי לשפר את איכות חייו
אליהו מרידור:  ומה שאמרת הוא כל כך מדויק, אדוני, ואפילו פחות מהמדויק
אליהו מרידור:  אם בן אדם אחרי חמש שנים בונה בית, תבינו מה יחס ההשתכרות שלו בארץ ביחד לחו"ל, ביחס לארץ המוצא שלו
אליהו מרידור:  והרבה פעמים בהרבה פחות מארבע שנים הם בונים בית
אליהו מרידור:  אתם יודעים כמה משכורות אנחנו צריכים לעבוד פה כדי שלנו יהיה בית? השתגענו
אליהו מרידור:  אז אני אשאיר אותו פה עוד תקופה כדי שהוא יבנה גם איזו יאכטה? אל תעלו לי את זה כטיעון, זה מרתיח אותי
אורן בוטא: מדובר בעובדים טובים
אליהו מרידור: לא מעניין אותי
אורן בוטא: אני יורד מההצעה הזאת
אליהו מרידור: הוא עובד טוב? הוא יכול ללמד, שילמד במסגרת ארבע השנים, בשנה החמישית שלו
אורן בוטא: אוקיי, קיבלתי
אורן בוטא:  קיבלתי
אורן בוטא:  בכל מקרה, אני רוצה לומר, תנועת העצמאים תהיה עם החקלאים לכל אורך הדרך
אורן בוטא:  אני רוצה לברך אותך, אלי היקר, ואת כבוד השר משה אבוטבול
אורן בוטא:  אני יודע שבארבע השנים הקרובות יהיה קשב רק לחקלאי ישראל במשרד החקלאות בראשות אבי דיכטר, ואני מצפה באמת לעבודה שוטפת מולם
אליהו מרידור: אני מודה לך
אליהו מרידור:  ברשותכם, רק שנייה קטנה
אליהו מרידור:  קודם דיברנו על עניין הצורך בהבאת עוד עובדים, ושאלתי מה הסיבה שבוודאי באזור הערבה לא משתמשים באפשרות להגיש את הבקשה להעסקת עובדים ירדנים
אליהו מרידור:  והסברת לי שזה בגלל שאמרו לכם שזה על חשבון המכסה של התאילנדים
אליהו מרידור:  מי אמר את זה? מישהו מנציגות החקלאות אמר שלא משתמשים באפשרות הזאת ולא מגישים את הבקשה מכיוון שזה יגרע מהמכסה המותרת של העובדים התאילנדים
קריאה: נכון להיום, נכון
אליהו מרידור:  ואני אשאל אתכם שאלה
אליהו מרידור:  בהנחה שהייתי יודע לקדם החלטה שתוכלו לקבל תוספת של עובדים ירדנים לא על חשבון המכסה של העובדים התאילנדים, הייתם משתמשים בה?
קריאה: כן
יעקב מוסקוביץ: אמרת דברים חשובים, אבל אני רוצה גם להתייחס לכמה דברים, ברשותך, כבוד היושב-ראש, וסגן שר החקלאות
יעקב מוסקוביץ:  אני אומר לכם, אני כבר שנים מתעסק בנושא הזה, אתם מרחיבים לי את הלב איך שאתם מדברים ואיך שאתם מקשיבים, ואיך שאתם מתייחסים לחקלאות באמת בהרגשה טובה
יעקב מוסקוביץ:      אבל אני רוצה להגיד לכם, שר החקלאות, בכל במה אפשרית אומר, אני עשר שנים מסתכל, היצור החקלאי לא גדל
יעקב מוסקוביץ:  הוא אומר את זה על כל במה
יעקב מוסקוביץ:  אז אני רוצה להגיד לשר החקלאות שבלי עובדים אנחנו לא נגדל
יעקב מוסקוביץ:  לא יעזור כלום
יעקב מוסקוביץ:  אי אפשר לייצר עוד חקלאות בלי ידיים עובדות
יעקב מוסקוביץ:  זה לא מעשי
אליהו מרידור: אז אני רוצה להיות איש בשורה
אליהו מרידור:  טוב
אליהו מרידור:  אז הבשורה שלי היא לא גדולה, אבל כשאין אף בשורה, אז גם קטנה היא משהו, נכון? אני מקווה שבעזרת השם מהר מאוד אנחנו גם נגדיל, נממש אותה ונראה עד כמה שבאמת היא גדולה
אליהו מרידור:      אני מודיע לכם שהחלטתי לקדם מתווה שבו תוכלו להביא עובדים מירדן על חשבון המכסה הלא ממומשת של העובדים הפלסטינים
אליהו מרידור:  בסדר?     אז קודם כול, אתם יוצאים מפה עם בשורה משמעותית
אליהו מרידור:  אנחנו מקדמים את זה, ואני מודיע לכל הנוכחים כאן
אליהו מרידור:  אני מודה מכאן גם לאנשי צוותי, לחברי הוועדה, למשרד החקלאות, לעומד בראשו ולסגנו, למשרד האוצר, לרשות האוכלוסין ולכל הגורמים הרלוונטיים שנרתמים להובלת המהלך
אליהו מרידור:  אנחנו כבר עובדים על כך זה זמן
אליהו מרידור:       תוך כדי השיח בינינו אפיינתי את הפוטנציאל ואת הבשלות שלכם לקדם את הנושא ולהבין את הצורך, ואני לשכתי, בשעות שאנחנו מדברים כאן, התקדמו עם כל המשרדים הרלוונטיים
אליהו מרידור:  תיאמתי את זה גם כן תוך כדי עם סגן השר, ואני שמח לבשר לכם שאנחנו בעזרת השם עולים על הישורת האחרונה, ואנחנו נפתח את זה, אני אבקר את זה
אליהו מרידור:  מכאן אנחנו נחשוב באופן יצירתי איך אנחנו מגדילים את המועסקים כדי שהתוצר יגדל, יתפתח ונמצה את מלוא הפוטנציאל שלנו
משה אבוטבול: יישר כוח, אדוני, אני מאוד מעריך את זה
משה אבוטבול:  אני חושב שיש פה באמת בשורה מאוד טובה בזמן מאוד מאוד קצר, ובעזרת השם, ידעתי שאתה כיושב ראש הוועדה תוכל להוביל מהלכים מעבר למהלים הסטנדרטיים שנעשים דרך המשרד והשר
משה אבוטבול:  אבל זה באמת חלק רציף בדרישות שלנו, בבקשות שלנו, ואני מאוד מעריך את זה
משה אבוטבול:  מאוד מודה לך, בשמי, בשם השר ובשם צוות המשרד
אליהו מרידור: בחפץ לב
אליהו מרידור:  לצד העניין, אני מבשר לכם עוד בשורה, שבכוונתי לקדם מהלך נוסף
אליהו מרידור:  ידוע שמדינת ישראל משתמשת, הזכאים בתחום משתמשים ב-70% מהמכסה המותרת
אליהו מרידור:  עד שלא יובררו העניינים ולא נבדוק באמת את מידת המעורבות או אי-המעורבות על חתימת ההסכם הבילטרלי עם תאילנד, וכתוצאה מכך אנחנו נלמד אם נפלו כשלים, האם נכון ואיך לפתח חתימה על הסכמים בילטרליים עם מדינות נוספות, וככל שייוותרו חלק מה-30% הלא מנוצלים באזורים שהירדנים יכולים להגיע אליהם, אז גם באותה ההגדלה הזאת, הלא ממומשת, נבחן את האפשרות להביא גם כן מירדן
אליהו מרידור:      אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לנציגות רשות האוכלוסין
שושנה שטראוס: שושנה שטראוס מרשות האוכלוסין
שושנה שטראוס:  לגבי השאלה של ההסכם הבילטרלי
שושנה שטראוס:  דבר ראשון, צריך להבין שהסכם בילטרלי, אנחנו יכולים לרשום בו רק לפי חוקי מדינת ישראל
שושנה שטראוס:  אנחנו מבינים שהחקלאים היו רוצים להגדיל ניכויים, להוריד שכר, לבטל כל מיני תנאים, זה כבר הרבה שנים שאנחנו בקשר איתם
שושנה שטראוס:  אנחנו מדברים איתם באופן חודשי לפחות ועונים לשאלות שלהם
שושנה שטראוס:  אבל כל עוד החוק במדינת ישראל הוא X, אז ההסכם הבילטרלי הוא בהתאם לחוק
אליהו מרידור: ברשותך, גברתי, רק נחריג שבהנחה שייחתם הסכם קיבוצי שמאפשר להחריג את זה, אז ההסכם הבילטרלי יוכל להישען עליו
שושנה שטראוס: אני לא חושב שהסכם קיבוצי יכול לגרוע מהחוק במדינת ישראל, בדרך כלל הוא רק מיטיב
אליהו מרידור: אבל הוא כן יכול להחריג
רן לביא: הוא לא יכול להחריג אוכלוסיות
שמואל כץ: בג"ץ החריג
שמואל כץ:  בפסק דין גלוטן בג"ץ החריג את השעות הנוספות לגבי סיעוד, ולמה? הוא נימק את שאם נשלם שעות נוספות לעובדים הסיעודיים, אז גם המעסיקים, הנצרכים לא יוכלו לשלם את זה, וגם העובדים - - -
רן לביא: אדוני מציג משהו מאוד מאוד קטן מבג"ץ מאוד מאוד ארוך שמדבר - - -
שמואל כץ: נכון, ופסק הדין הזה אפשר החרגה של עובדים זרים
רן לביא: לא
רן לביא:  הוא החריג את הענף
שושנה שטראוס: אני מבקשת פשוט להתייחס למה שיושב הראש העלה
שושנה שטראוס:  כן, בדיונים לקראת הסכם בילטרלי בכל הענפים, וגם בחקלאות, אנחנו בקשר מתמיד עם החקלאים, אנחנו מבינים את רחשי ליבם, משרד החקלאות גם מתייעץ איתם, ואנחנו מנסים להגיע להסדר שמתאים לחוקי מדינת ישראל, לא נותן זכויות יתר שיוגשו על החקלאים
שושנה שטראוס:  אני גם זוכרת ישיבות עם החקלאים, גם עם נציגים של ארגון בין-לאומי שניסה לעזור לנו, מאוד רועש וגועש, כמו פה
שושנה שטראוס:  אני זוכרת שהם לא הכירו את איך שאנחנו מתנהלים בישראל, לפעמים תוך הרבה מרץ ואכפתיות
שושנה שטראוס:  אז כולם מעורבים מבחינת שמיעת הטענות, אבל בסופו של דבר אנחנו מוגבלים לחוקי המדינה
שושנה שטראוס:       וגם, כמו שאתם יודעים, אנחנו מביאים לפה בני אדם לעבוד
שושנה שטראוס:  ובני אדם הם שונים, וגם החקלאים, כל חקלאי שונה וכל עובד זר שונה, אבל לפני שהם מגיעים אנחנו בודקים שיש להם ניסיון בחקלאות, שהם באים מאזור חקלאי
שושנה שטראוס:  גם - - - פעם נסע לשם ובדק את זה ואישר את זה
שושנה שטראוס:  אנחנו בודקים שאין להם רישום פלילי, בודקים את הבריאות שלהם
אליהו מרידור: גברתי, שאלה
אליהו מרידור:  את הדברים האלה אני יודע
אליהו מרידור:  גברתי מדברת על כך שהאזורים שמהם הם מגיעים הם אזורים חקלאיים
אליהו מרידור:  שואל אותך שאלה
אליהו מרידור:  ניקח מקום מסוים, ידוע שהחקלאות בו מפותחת
אליהו מרידור:  האם כל מי שמגיע מאותו אזור שיש בו חקלאות רוויה הוא בהכרח חקלאי?
שושנה שטראוס: מאחר שאלה משקים קטנים, אני מתארת לעצמי שהרוב
אליהו מרידור:  אני שואל שאלה
אליהו מרידור:  אני רוצה לדעת מהם הליכי הסינון שאנחנו, כמדינה שכבר חתומה על הסכם בילטרלי, מהם הליכי הסינון שאנחנו מקיימים כדי באמת לבדוק ולהבין שהעובד שמגיע הוא לא בנאי, והוא חקלאי
שושנה שטראוס: אני חושבת שיעיד מה שנאמר - - - רוצים עוד ועוד עובדים זרים ורוצים להשאיר אותם פה כמה שאפשר
אליהו מרידור: לא, לא, לא, אני לא רוצה להסתפק בכך שבגלל הצורך העז ובשל מצוקת חוסר ידיים עובדות, נאלצים לקבל בן אדם שלא מבין דבר וחצי דבר בחקלאות, ולא רק שהוא לא יודע וצריך ללמד אותו, יכול להיות שהוא לא בנוי לכך
אליהו מרידור:  זה שהוא הגיע מתאילנד לא אומר שהוא בטח יודע לטפל בחקלאות
אליהו מרידור:  נכון? שהוא בנוי גופנית, נכון?
יעקב מוסקוביץ: תעשה בדיקה ואתה תראה שמדובר בתיירות מרפא
יעקב מוסקוביץ:  מדובר בתיירות מרפא
יעקב מוסקוביץ:  אני הבוקר לא הרגשתי כל כך טוב, הלכתי למרפאה אצלי באזור, ואני רואה שם חקלאי עם תאילנדי עומד לידו, שהביא למרפאה
יעקב מוסקוביץ:  שאלתי אותו, למה הבאת אותו למרפאה? סתם, כי אני מתעניין בנושא
יעקב מוסקוביץ:  אז הוא אמר לי, יש לו בעיות לב קשות מאוד, וככה הוא נגיע מתאילנד
יעקב מוסקוביץ:  אז במקרה עמדה שם אחות, היא אומרת לי, על מה אתה מדבר? כל יום יש לי פה חקלאי שמגיע מתאילנד עם מחלות שחבל לך על הזמן
יעקב מוסקוביץ:  מדובר פה בתיירות מרפא, אם אתם לא יודעים
אליהו מרידור: האם אדוני והמחלקה שהוא מייצג חלק מהתהליך עוד במדינת המוצא?
ד"ר אליהו רוזנברג: היינו רוצים להיות
ד"ר אליהו רוזנברג:  הייתה ועדה ברשות, נדמה לי, משרד החוץ, וגם רשות האוכלוסין הייתה שם, לפני חמש שנים, בעקבות פנייה של ראש הממשלה ועובדי הייטק
ד"ר אליהו רוזנברג:  גיבשנו, יש לי פה בידי מנחה שגיבש את כל ההנחיות במדינות המתוקנות
ד"ר אליהו רוזנברג:  גם ניסינו להתחבר עם מדינות טובות אנגלית, שיש להן איגודי רופאים בין-לאומיים, שבאמת זה יוצר סטנדרטים לבדיקת העובדים במדינות המוצא שלהם, ושוחחנו גם עם רשות האוכלוסין
אליהו מרידור: אדוני, מכיוון שיש לנו עוד נושאים לדבר עליהם, ואנחנו עומדים לסיים את הזמן שמותר לנו לנהל דיון, כי כפי שאתם יודעים, מרגע שנפתחת המליאה, הישיבה חייבת להינעל
אליהו מרידור:  אני שואל שאלות ממוקדות כי אילו הייתי יודע מראש על המחדל הזה, הייתי מתחיל את הדיון בו
אליהו מרידור:  הייתי מתחיל את הדיון בו
אליהו מרידור:  כי פחות 1,300 או 2,000 שקלים בשנה הם פחות מעניינים אותי אם עובד מגיע ובמקום להביא לי תנובה הוא עולה לי כסף, גם כמעסיק וגם כמדינה
אליהו מרידור:  ומפה יצא שכרנו בהפסדנו
אליהו מרידור:       בואו נאמר שלא תצטרכו לא לשלם את האגרות ולא לשלם הפרשות פנסיוניות
אליהו מרידור:  אבל מגיעים לפה אנשים שהם לא בריאים
אליהו מרידור:  מה האינטרס שלנו כמדינה באמת לקדם את המהלך הזה? אז אני שואל אותך, אדוני, שאלה, אז אתם לא חלק מהתהליך
אליהו מרידור:  אנחנו נצטרך לטפל בזה
אליהו מרידור:  האם לאדוני יש איזשהו נתון מספרי לעניין כמות הטיפולים הרפואיים שניתנים לעובדים זרים בכלל? לא
ד"ר אליהו רוזנברג: נושא דיווח ככלל של התחלואה של העובדים בישראל טעון שיפור, דנו בזה בוועדת הבריאות, בטח לגבי עובדים זרים
ד"ר אליהו רוזנברג:  אני פניתי היום למכון לרפואה משפטית כדי לקבל נתונים מ-2021
ד"ר אליהו רוזנברג:  במשך השנה יוכלו לתת לנו נתונים על תמותה
ד"ר אליהו רוזנברג:  על תחלואה אין לנו נתונים ספציפיים
אליהו מרידור: אוקיי, אז קודם כול אני מבקש ממך, מנהלת הוועדה גם רושמת את זה
אליהו מרידור:  אני מבקש שכן תוציאו לי נתון
אליהו מרידור:  לא חייב להיות ברמת הבן-אדם, אבל חייב לקבל נתון לעניין התחלואה
אליהו מרידור:  ותגדירו לי מה היא תחלואה, של עובדים זרים שנדרשים לטיפול
אליהו מרידור:       ולרשות האוכלוסין אני מבקש להעביר בקשה, אני רוצה לדעת מה הסיבה שמשרד הבריאות הוא לא חלק מתהליכי הבדיקה, המיון והצבת התנאים באיתור עובדים
אליהו מרידור:  לא לעכשיו
דדי תורג'מן: אני דדי תורג'מן ממועצה אזורית תמר, ועדה חקלאית
דדי תורג'מן:  לכל העניין הרפואי
דדי תורג'מן:  אנחנו נמצאים אצלנו, לצורך העניין יש יישובי הכיכר
דדי תורג'מן:  שני יישובים שמונים סדר גודל של 560 תושבים
דדי תורג'מן:  נוסף עליהם עוד 500 עובדים זרים, שלפי התקן, לתושבים מגיע רופא ואחות וחצי כמה פעמים בשבוע
דדי תורג'מן:  העובדים הזרים לא נכללים בתקן
דדי תורג'מן:  זאת אומרת, שאם הם היו נכללים בתקן, היינו מקבלים עוד רופא ועוד אחות וחצי
אליהו מרידור:  אתה צודק מאוד, הבנתי את זה מהר מאוד
אליהו מרידור:  יש צורך נלווה שהוא שקוף, והוא מקבל ביטוי בעומס שנוצר, אבל לא מקבל ביטוי בהגדלת התקנים, וזה עובר כרגע למשרד הבריאות
אליהו מרידור:  אין לי בעיה להמשיך לדון בזה
אליהו מרידור:  אתם יודעים מה, אני אקיים מעקב בנושא
אליהו מרידור:  עובר גם אליך
אליהו מרידור:  בבקשה, מי אדוני?
אלי כהן: אלי אהרון, אני חקלאי ואני עובד בארגון מגדלי הירקות
אלי כהן:  רציתי רק לדבר על הנושא של הבדיקה, שדיברו פה, והמיון והסינון בחו"ל
אלי כהן:  אין סינון כזה
אלי כהן:  אני רוצה רק בשביל הקוריוז, אמיתי, אני קיבלתי פעם עובד משותק
אלי כהן:  מה זה משותק? הייתה לו יד כזאת
אלי כהן:  מה אני עושה עם בן אדם כזה? דרך אגב, מצאתי פתרון
אלי כהן:  הייתי מכניס אותו בין השורות, והפועלים שהיו קוטפים, את דליי הקטיף היו פשוט תולים לו, והוא יוצא עם זה החוצה
אלי כהן:  זה פעם אחת
אליהו מרידור: אם לארגון קו לעובד יש בקשה להתייחס לנושא שאני כרגע מדבר עליו, לא לנושא כלל הדיון, בבקשה
אליהו מרידור:  אם לא, אני חוזר לרשות האוכלוסין, כי יש לי מספר רב של שאלות, ואתם עומדים בפני אתגר
אליהו מרידור:  בסדר? אז יש לכם לשאול משהו לעניין הנושא הבריאותי וההכשרתי של העובדים? לא? אוקיי, בבקשה
שושנה שטראוס: אני יכולה להגיד שכל עובד זר שמגיע מתאילנד עובר בדיקות בריאות על חשבונו במכונים שאנחנו סיכמנו, ולפי טופס שסיכמנו בזמנו עם משרד החקלאות, טופס מאוד מפורט
אליהו מרידור: למה לא בניתם את הטופס הזה עם משרד החינוך? בדיוק, כמו שאת מביעה פליאה על מה קשור משרד החינוך, אני מביע פליאה מה קשור משרד החקלאות
אליהו מרידור:  למה לא משרד הבריאות?
שושנה שטראוס: משרד הבריאות, סליחה אם לא אמרתי, משרד הבריאות
שושנה שטראוס:  התכוונתי משרד הבריאות
שושנה שטראוס:  וכל עובד, למרות שעוברים בדיקה בדיקה, בסופו של דבר, הרופא הבודק במכון שאישרנו צריך לחתום שהוא מתאים לעבודה חקלאית בתנאי קור וחום, הרמת משקלים כבדים
שושנה שטראוס:  ברור שאנחנו מביאים לארץ 8,000 עובדים בכל שנה, בערך, פחות או יותר, יש ביניהם לפעמים אחד, שניים, שלושה, ארבעה שיש להם בעיות
שושנה שטראוס:       שוב, אנחנו מדברים על בני אדם
שושנה שטראוס:  אנחנו ממיינים, אנחנו מסבירים להם
שושנה שטראוס:  בסופו של דבר, כן, לפעמים יש תקלות
שושנה שטראוס:  בדרך כלל ביטוח הבריאות ישלם, או שאנחנו נסדיר את החזרת העובד לארצו
אליהו מרידור: מי נושא בעלות הטיפול של עובד זר?
שושנה שטראוס: עובד זר שמועסק כדין, המעסיק משלם עליו ביטוח בריאות פרטי
שושנה שטראוס:  הוא מנכה חלק מסכום עלות הביטוח משכר העובד
אליהו מרידור: מה העלות?
אמרי רון: עד 125 שקלים
אמרי רון:  אפשר לנכות מהעובד עד 125 שקלים
יפתח בן דוד: לא נכון
יפתח בן דוד:  ביטוח רפואי התייקר ב-1 לחודש
יפתח בן דוד:  1,277 שקלים לשנה
יפתח בן דוד:  כן, 100 שקל לחודש, מזה מותר לקזז עד שליש בסיעוד
אליהו מרידור: אוקיי, אז אנחנו אומרים ככה, כ-100 שקלים בחודש עלות הביטוח לעובד, כ-33 שקלים נושא העובד בקיזוז משכרו, כ-66 שקלים נושא המעסיק
אליהו מרידור:  נכון? ואני שואל אתכם שאלה
אליהו מרידור:  אם עובד מגיע למרפאה רק פעם בחודש כי קוץ חדר לו לאצבע, זה עולה 100 שקלים? אתם יודעים כמה המדינה סופגת? אתם יודעים איזה תשומות אנחנו צריכים להעביר? אז לא כל שכן כשמגיע לפה עובד חולה או חולני, והמדינה אמורה לתת לו מענה וטיפול לבעיות לב או לפריצת דיסק, היא לא מטפלת באזרח מדינת ישראל אחר, שעבד פה את מרב שנותיו ושירת בצבא וסיכן את חייו ותרם, והוא לא יכול להתקבל למחלקת לב ולראות קרדיולוג, כי עובד זר הגיע לפה חולה ומוגבל
שושנה שטראוס: אז שוב, לפי המידע שלנו, כל עובד שמגיע עבר בדיקת בריאות
אורן בוטא: על מה משלמים אגרות? בדיקת סקר לעובד זה 2,300–2,500 שקל
אורן בוטא:  על מה משלמים אגרות?
שושנה שטראוס: רציתי גם להסביר שביטוח הבריאות לעובד זר הוא מאוד מוגבל
שושנה שטראוס:  זאת אומרת, לפי ביטוח הבריאות, באמת אם נכנס לו קוץ לאצבע, יטפלו בו
אליהו מרידור: קורה, כי זה מה שנקרא במסגרת ניהול סיכונים
אליהו מרידור:  בן אדם לא הגיע לעבוד במעבדה או מול מקלדת, הוא עובד בחקלאות, וזה בסדר, זה טבעי
אליהו מרידור:  אני דיברתי על קוץ כדי שנמחיש את המשמעות של הנטל
אליהו מרידור:  אז להוסיף את זה שחקלאי, מעבר לכל מה שהוא משלם, צריך להביא בחשבון שאם עובד עובד אצלו שנתיים וחצי, שזה משהו שהוא יפה, אני בטוח שהממוצע אפילו יכול להיות אולי נמוך יותר בממוצע כללי, והוא צריך ללמד עובד כי הוא הגיע ללא הכשרה, הוא צריך ללמד אותו איזה חודש וחצי, צריך לחלק את זה בסך החודשים שהוא מעסיק אותו, וזה נוסף לעלות שלו
אליהו מרידור:  תוסיפי את זה לעובדה, אם העובד חולה, אז הוא גם יושב בבית בזמן שהוא גם לא מייצר הכנסה, וגם עולה לו
שושנה שטראוס: זו הבעיה בהעסקת בני אדם
ד"ר אליהו רוזנברג: אדוני, אנחנו נשמח לעדכן את המסמך
ד"ר אליהו רוזנברג:  דיברנו לפני שנה על הנושא הזה, בדיון שהתקיים בוועדה אחרת, ופשוט המנחה שכתבנו בעמל רב לא מומש, ונשמח לממש אותו ולעדכן אותו יחד עם רשות האוכלוסין
ד"ר אליהו רוזנברג:  חשבנו על מאמץ יותר גדול שיכלול גם הצטרפות לקובץ מדינות בין-לאומיות שיש להן מצבת של הרופאים בחו"ל
אליהו מרידור: טוב, אז ככה, ראשית, אני מבקש לקבוע דיון המשך אחרי הפגרה בנושא
אליהו מרידור:  אני מבקש לקבל מכם, אפשר עוד קודם הדיון, את אותה הסכמה כתובה לגבי הפרמטרים הנבדקים
אליהו מרידור:  אני מבקש לקבל מרשות האוכלוסין דוגמה של טופס כזה שמתמלא ובדיקה שמתקיימת
אליהו מרידור:  אני מבקש לקבל מהמעסיקים, אם יש להם דוגמאות לגבי מוגבלים שמעסיקים
אליהו מרידור:  ודאי, שמגיעים מוגבלים
אליהו מרידור:  אני לא יכול לבוא בתלונה למישהו אם הוא נפצע פה בעבודה ונפל עליו אבטיח ממשאית
אליהו מרידור:       בדיון הבא אנחנו נדון גם הנושא הכואב של שימוש בסמים ושל מגורי העובדים
אליהו מרידור:  אנחנו נצלול יותר לעומק בעניין המשתלמים, אני גם אשמח להגיע ולבדוק את זה
אליהו מרידור:  אני מבקש סליחה מנציג משטרת ישראל, שהגיע לכאן, אך לא הגענו עדיין לסעיף שבו הוא יכול וצריך לבוא לידי ביטוי
אליהו מרידור:  גם ממך אני מתנצל שלא נתתי לך את רשות הדיבור המוקצית, אבל השתמשת בהרבה יותר ממנה לאורך הדיון
טל שפירא: כן, אבל הנושא האמיתי הוא העלויות, אדוני, העלויות
טל שפירא:  580 שקל, אין את זה בשום מדינה בעולם
אליהו מרידור: רוב הדיון עוסק בעלויות
אליהו מרידור:  לא, לא, לא, אתה לא יכול להגיד לי להבין דבר שאני עד עכשיו מדבר עליו
אליהו מרידור:  אבל אתה לא יכול לפתוח איתי נושא שכאילו עד עכשיו לא דיברתי עליו
טל שפירא: בשום מדינה בעולם זה לא קיים
טל שפירא:  גם אומרים לו כמה לשלם, וגם אומרים לו כמה להוריד
טל שפירא:  אני אבוא בפעם הבאה, תגיד לי, אני אבוא
אליהו מרידור: טל, תקשיב לי
אליהו מרידור:  גם אני מוכן לבוא אליך
אליהו מרידור:  אז תקשיב
אליהו מרידור:  הבעיה כשמוסרים נתון לא נכון היא שהוא מבליע ומטשטש את שאר הנתונים הנכונים שמוסרים, ואז הגורם שאמור להתמודד עם אותו אתגר של הנתונים הנכונים שהם הרוב, משתמש במטרייה שאתה מספק לו באספקת הנתון הלא נכון, שהוא חלק מאוד מאוד קטן
טל שפירא: איזה נתון לא נכון נתתי?
אליהו מרידור: אז אני אומר לך שחלק מהנתונים שמסרת הם לא נכונים
אליהו מרידור:  כשאתה אומר שבאף מקום בעולם אין העלויות הנלוות
טל שפירא: לא העלויות
טל שפירא:  באף מקום בעולם המדינה לא קובעת לחקלאי כמה הוא יוריד עלות אחזקת עובד
טל שפירא:  עלות אחזקת עובד זה גם כשאני לוקח אותו לסורוקה, ואף אחד לא משלם לי את היום הזה, כי תאילנדי זה כמו ילד בן שלוש, אתה צריך לנסוע איתו ולתרגם לו ולהסביר לו
טל שפירא:  זה לא עובד ישראלי
אליהו מרידור: כן, אבל אני עדיין אומר לך שכל מדינה בעולם המערבי שחתומה על האמנות הבין-לאומיות מחויבת לפעול על פיהן
אליהו מרידור:  במדינת ישראל, ככזאת, אתה הרי לא רוצה שיסתכלו עלינו בעולם כמדינת עולם שלישי שמנסה לגייס עובדים מהעולם השלישי
אליהו מרידור:  בסדר?
יעקב מוסקוביץ: מדינת ישראל משלמת הכי הרבה בעולם שכר לעובד זר
יעקב מוסקוביץ:  עלות עובד זר לחקלאי בישראל 3,000 דולר
יעקב מוסקוביץ:  באירופה הנאורה 1,500 דולר
יעקב מוסקוביץ:  על מה אתם מדברים? תבדקו את הנתונים האלה
יעקב מוסקוביץ:  1,500 דולר באירופה הנאורה
אליהו מרידור: מדינת ישראל חתומה על אמנות שבין יתר ההבנות באמנות היא מחויבת להתייחס לעובדים המגיעים מאותה ארץ מוצא בדיוק כפי שהיא מתייחסת לאזרחיה
אליהו מרידור:  מה לעשות שאזרחי מדינת ישראל משופעים בתנאים טובים, ועל הדרך הם נהנים מכך?
טל שפירא: אבל את ההורדות אתם לא צריכים לקבוע לנו, זה לא התפקיד שלכם
אליהו מרידור: אני מתנצל, יש לנו שלוש דקות ברוטו עד לסגירת הדיון
אליהו מרידור:  כפי שאתה כל פעם מחייב אותי, בתוכן אני מבקש לתת רשות דיבור לאדוני סגן השר, ואני אסכם את הדיון
משה אבוטבול: אני אעשה את זה קצר
משה אבוטבול:  אני באמת קודם כול רוצה לסיים דווקא בדברים שפתחתי בהם, אדוני היושב-ראש, אליהו היקר, המנהלת, דקה לשמוע שבחים
משה אבוטבול:  והדבר שהכי חשוב הוא שתהיה אנרגיה בעזרת השם ליושב-ראש להמשיך לעזור לנו
משה אבוטבול:      אני מודה לך גם בשמי, גם בשם המשרד, השר, כל החברים, הצוות המקצועי, וגם בשם החקלאים
משה אבוטבול:  נתת במה נפלאה לבוא לדבר
משה אבוטבול:  לא בטוח שביום אחד אפשר לפתור את כל הבעיות, אבל עצם העובדה ששומעים את הבעיה, זה חצי פתרון
משה אבוטבול:      אני באמת רוצה לנצל גם את העובדה להודות לכל אלה ששמעו בקולי והגיעו לכאן לדיון, ודיברו או הוסיפו נופך משלהם
משה אבוטבול:  גם אלה שהשתתפו בזום ובכל מיני אמצעים אחרים
משה אבוטבול:  אני חושב שבאמת הגענו פה לחממה טובה שרוצה לתת פתרונות
משה אבוטבול:      אני, יחד איתך, בעזרת השם, וגם השר, כולנו נחתור לכל פתרון להסיר חסמים, כי אני גם כן מטעם השר ממונה על הסרת הרגולטור וכל מיני דברים בתוך משרד החקלאות
משה אבוטבול:  אנחנו יחד נאגם כוחות להצלחה
משה אבוטבול:  אני חושב שהפתרון שהודעת עליו לגבי ירדן, הגם שיש הצעת מחליטים בנושא הזה מטעם המשרד שלנו, אבל מישהו צריך לחתום על הצעת המחליטים
משה אבוטבול:  תדחף את זה, אתה נמצא במפלגת השלטון, אתה נמצא סביב אנשים טובים שיכולים לקבל החלטה
משה אבוטבול:  ואני בעזרת השם מאמין שלא ירחק הרגע שלא יחסרו עובדים זרים, אבל שהם יעשו את העבודה שלהם, ולא עבודה זרה
משה אבוטבול:       ואני רוצה בעזרת השם שנגיע לרגע ונחתור לרגע שיהיו עובדים זרים שיודעים את תחום העבודה שבו אתם צריכים אותם, ושיהיו בכמויות טובות, ושלא יספסרו ויסרסרו בכל מיני עובדים
משה אבוטבול:  אחד שיש לו עשרים והוא צריך רק חמישה, יתחיל לשחק עם זה ולמכור לכם אותם ויעשו כל מיני קומבינציות או קומבינות, ויועסקו בענפים כאלה
משה אבוטבול:  וגם נפתור את הבעיה עם הגוזמה הגדולה שהם מקבלים גם את השכר ואחרי זה את כל התנאים
משה אבוטבול:       אבל כדי שנעשה את זה, צריכים שיהיה לנו יושב ראש חזק וטוב, שימשיך להאמין בדרככם, והכול מתוך כבוד, או בראשי התיבות אהבה ואחווה, שלום ורעות
משה אבוטבול:  בהצלחה רבה
אליהו מרידור: אני מודה לך, אדוני סגן השר
אליהו מרידור:  אני מודה לבורא עולם שבאמת אתה הפרטנר שלי בתחום
אליהו מרידור:  אני מבקש להודות לכל המשתתפים בדיון, הפרונטלי והלא
אליהו מרידור:  אני יודע שעזבתם את העיסוק שלכם, את המקום הטבעי יותר שאתם רגילים להיות בו
אליהו מרידור:  חלקכם נסע שעות מרובות
אליהו מרידור:  תודה רבה למשרדים הממשלתיים, לארגונים הרלוונטיים
אליהו מרידור:       הנושא שדנו בו היום הוא נושא טעון הרבה הרבה יותר מכפי שאפשר לחשוב כשמדברים על העסקת עובדים זרים בחקלאות, אבל הוא נושא טעון שמחייב את התייחסותנו
אליהו מרידור:  הוועדה תמשיך ותעסוק הן בנושאים שדנו בהם היום ותנהל לגביהם מעקב ותקבל תשובות מהמשרדים הרלוונטיים, והן בעוד נושאים, כפי שאמרתי, שלא דנו בהם קודם
אליהו מרידור:      אני מודה לכם, הישיבה נעולה
אליהו מרידור: צוהריים טובים, אנחנו מתחילים, ברוכים הבאים
אליהו מרידור:  אני מקדם בברכה את כל הנוכחים, מאחל לכולנו, עם פתיחת הדיון הראשון במושב כנס הקיץ, מאחל לנו שנהיה הישגיים שנצליח לקדם את המטרות שהצבנו לעצמנו, אנחנו מתכנסים היום כחלק מציר ההתקדמות הראשית של הוועדה שהוא לסייע למטופלים הסיעודיים ובני משפחותיהם ולצד זאת, לדאוג שהתנאים של העובדים יהיו נאותים, שתהיה שקיפות מלאה, כפי שהבהרתי, עם קינונה של הוועדה, שהגישה שלי שקודם כל, אנחנו רואים אל מול עיינינו את הזכאים לסיעוד ובני משפחותיהם
אליהו מרידור:  היום אנחנו נדון בהתאמת המטפל, המטופל ומניעת נטישות
אליהו מרידור:  אני מודה בכך לחברתי, חברת הכנסת אתי עטייה שזיהתה את הצורך לתעדף את הנושא ולהקדים, כי הנושא היה אמור לעלות לדיון בעוד מספר חודשים ואני סמוך ובטוח שנמשיך לשנס מותניים ולהרבות במפגשים שהם גם מחוץ לאולם הוועדה, אנחנו נטיב עם המטופלים ונקיים צדק, גם עם המטפלים, במידה ומעסיקים שלהם נוהגים בהם שלא בצדק
אליהו מרידור:  אני מקדם בברכה ומודה לחברתנו, מירב כהן על שהגיע, אני יודע באופן אישי שהנושא מאוד מאוד קרוב לליבה וחשוב לה ומגלה עניין
אליהו מרידור:      אנחנו נדבר היום על תהליך התאמת מטפל מטופל, כפי שאמרתי ועל עזיבת עובדים זרים את המטופלים
אליהו מרידור:  התאמת מטפל ומטופל היא סוג של זוגיות, יש צורך שהמטופל יבין, מי מגיע, איפה היה קודם, מהי ההכשרה שלו ושיש צורך שהמטפל יבין את סביבת ותנאי העבודה, את השכר, את המורכבות של הטיפול, היקף שעות העבודה וכל הדרישות ממנו, לצורך כך לאורך הדרך אני מבקש ליצור איזשהו מנגנון שהשקיפות תתחיל עוד כשהעובד שמגיע, יהיה בארץ מוצאו, לפני שהוא נתן את הסכמתו להגיע, בכך אנחנו נצמצם את הנעלמים וכשיצומצמו הנעלמים, אנחנו נשאף לצמצום פרק הזמן החופשי שהיום מוקנה לעובד, שעומד על 90 ימים, כדי למצוא עבודה אחרת