GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרי גבאי-נוריאלי: זה לא קיים, לפחות לא בנעלי רשות האוכלוסין
שרי גבאי-נוריאלי:  משנק
משה נקש: אדוני היו"ר מתכוון לנושא של התשלום של העובדים הזרים שעובדים בלשכה הפרטית
משה נקש:  הם משלמים סכום בכניסתם לארץ, אחרי שנתיים סכום נוסף, ואחרי זה עוד סכום
משה נקש:  זה עדיין לא מונע מאותם עובדים מלעבור בין לשכות ולהתקזז
אליהו מרידור:  אמרנו שבלשכה מצויים בקשר גם המשפחה של המטופל וגם המטפל
אליהו מרידור:  מטפל רוצה לצאת לחופשה; הרי, כל הבעיה הזו מתחילה בעיקר סביב השאלה מה קורה בתקופה שבה העובד יוצא לחופשת מולדת
אליהו מרידור:  האם נשקלה אפשרות שאותה לשכה תהיה מחויבת להצריך עובד פנוי במקומו, שייתן את המענה באותה התקופה שהמטפל נעדר מהארץ?
שרי גבאי-נוריאלי: מבחינת הנהלים שלנו – היא מחויבת
ענבל משש: יש לא מעט כאבים ולא מעט אתגרים בנושא של עובדים זרים
ענבל משש:  כשהצטרכנו לתעדף משימות, והיינו אחרי שנתיים של קורונה שבהן לא יצאו עובדים זרים ולא היה צורך במחליפים – שמנו את מרכז הכובד שלנו על המשך כניסה וגיוס של עובדים זרים חדשים
ענבל משש:  נתנו הקלות ומענים לעובדים שהיו יכולים לשמש כמחליפים, ושיבצנו אותם קבוע אצל מטופלים סיעודיים, כדי שלא יהיה מחסור בעובדים וכדי לתת מענה מתוך המאגר הקיים בארץ
ענבל משש:  בשנתיים המאוד קשות של הקורונה, עם הקושי שהיה בכניסה של עובדים זרים, המענים הלכו למקומות אחרים
ענבל משש:  הצורך לתת מענה למחליפים צף מחדש, ואנחנו עוסקים בו
ענבל משש:  כפי שאמרתי, באוקטובר 2022, העברנו טיוטה כדי לקדם את הנושא של הקמת תאגידים למחליפים
אליהו מרידור: אבל עדיין אין החלטה אופרטיבית, הגברת משש
אייל סיסו: אדוני היו"ר, היו הצעות אופרטיביות ולא הכל סגור
אייל סיסו:  יש פה צוות שעבד מאוד קשה כדי לייצר תכנית; היא לא שלמה ולא הכל סגור
אייל סיסו:  אני עכשיו נושא באחריות; תביאו לי את הדברים, אני אשב איתכם יחד עם ענבל, נשמע הצעות ונעשה את מה שנוכל
עינת קולמן: תיצרו מצב שבו יש עובדים זרים שיכולים לעשות החלפות, כי נמאס לנו לחיות בפחד מכך שאנחנו מחזיקים עובד זר לא חוקי, שגם סוחט אותנו על 400, 500, 600 ₪, וכל הזמן לחשוב שיעשו לנו בעיות ויתנו לנו קנסות
איתן לבני: וגם יגנוב להם את הכסף והרכוש מהבית; הרי, אין לו שום קשר למדינה הזו, הוא יורד מתחת לרדאר וגונב, ולא עושים לו כלום
שרי גבאי-נוריאלי: יש פה הגזמה פראית ואפיון של כל העובדים
אליהו מרידור: אדוני המנכ"ל וגבירותיי, אין ספק שמה שאנחנו מציפים ומדברים עליו, אין בו ולו קמצוץ של תלונה לעניין פרק הזמן שחלף מהרגע שבו גובשו המסקנות ועד לביצוע
אליהו מרידור:  במציאות הקיימת, יש שני מוקשים, שהם סביב עניין המחליפים: המוקש האחד הוא שבחלק מאוד גדול מהמקרים – מעסיקים עובד באופן בלתי חוקי
אליהו מרידור:  פחות מזיז לי שמשפחה נאלצה להעסיק עובד מחליף לא חוקי, כשהמדינה יודעת על הקיום שלו, כולם יודעים שהוא נמצא ובמה הוא עובד
אליהו מרידור:  אנחנו חייבים לתת סעד לאותה המשפחה
ענבל משש: זה לא נכון
ענבל משש:  אנחנו לא יודעים איפה הוא עובד, ואסור להעסיק עובדים חוקיים על פי חוק
אליהו מרידור: כעובדה, חלק מהעובדים הסיגו גבול ביודעין אבל המדינה נתנה להם אישור להישאר כאן
אליהו מרידור:  לגבי חלקם יש חוסר אכיפה ידוע, ולגבי חלק אחר – בדיעבד, נתנו להם אישור
אליהו מרידור:  להבדיל מאחרים, שהגיעו לכאן ברישיון והיום הם ללא רישיון, ואני לא רוצה שהם יהיו פה עוד דקה
אליהו מרידור:  כל זמן שאנחנו, כמדינה, לא ידענו להוציא אותם, ובמקום שהם יעבדו בניקיון בתים או בגינון, הם יתנו סעד למשפחה נואקת ולמטופל שאין מי שיטפל בו ויחליף לו, ובמשך ארבעה ימים הוא נמצא עם טיטול מסריח, סליחה מכבודכם – אותי זה פחות מעניין אם יאכפו אותו הרגע או לא
אליהו מרידור:  אני רוצה שקודם כל אנחנו, כמדינה, נדע לתת מענה
אליהו מרידור:      החלק שיותר מטריד אותי הוא שהם מבצעים עושק באותם אנשים
אליהו מרידור:  תחשבו שמדובר בהורים שלנו, למען השם
אליהו מרידור:  מאיפה הם הולכים להביא 400, 500, 600 ₪ ביממה? איך אנחנו יכולים לישון עם זה בלילה, ולהגיד: "אנחנו יודעים שיש בעיה ושלא הכל טוב"? הכל לא טוב
ענבל משש: אתה עכשיו קורא לאנשים לעזוב מטופלים וללכת לעבוד כמחליפים באופן לא חוקי
קריאה: אני לא שמעתי את זה
ענבל משש: למה לא? הם מקבלים יותר, אז למה שלא תעזוב מטופל ותלך לשמש כמחליף לא חוקי? ועוד כשאומרים שזה בסדר?
אליהו מרידור: אני לא צריך לחדש להם שהם מקבלים יותר
אליהו מרידור:  מה שאני אומר הוא דבר אחד: במציאות של ימינו, אם נצא החוצה אנחנו נפגוש המון משפחות של זכאי טיפול, שהמטפל נאלץ לעזוב אותם לתקופה של בין שבועיים לחודש וחצי
אליהו מרידור:  במקרה שיש משפחה פעילה, כי לפעמים גם אין, כל מה שנשאר לעשות זה להביא מישהו במקומו
אליהו מרידור:  אנחנו יודעים שהמישהו הזה הוא בלתי חוקי בחלק גדול מהמקרים
אליהו מרידור:  אני רוצה להיאבק בבלתי חוקי
אליהו מרידור:  אני לא רוצה שהוא יהיה בארץ, וגם כשהוא בארץ – שלא יהיה לו לאן ללכת, כי אנחנו נדע לתת מענה כמדינה
אליהו מרידור:  אני מבקש שנחשוב יחד על איזה שהוא פתרון מחוץ לקופסה, בעטיו המדינה תדע להחזיק סל של עובדים שמגיעים לצורך החלפה
אליהו מרידור:  זה כמו שבמערכת גני הילדים, אם צריך 300 מטפלות – יש 330; יש אחוז מסוים של מטפלות שנודדות בין הגנים, כי תמיד יש מטפלת אחרת שיוצאת ליום חופש
אליהו מרידור:  אני מבקש שנבחן את החלופה הזו ונבנה מנגנון
משה נקש: זו בדיוק החלופה שהתחילה להתגבש אצלנו
משה נקש:  הנושא של תאגיד מחליפים אמור לתת מענה לעובדים שיוצאים לחופשת מולדת וצריך להחליף אותם
אליהו מרידור: אבל הסבירו לנו שהתאגיד עולה כסף וצריך לבדוק את עניין העלות
אליהו מרידור:  אני אומר: בינתיים יש לשכות
משה נקש: להביא ללשכה כזו 1,000 עובדים שיישבו אצלה במשרד, ושהיא תעשה איתם - - -
אליהו מרידור: אני לא מדבר על כמות כרגע, ובטח שזה לא ברמה של 1,000 עובדים
אייל סיסו: אדוני, אני רוצה להתייחס
אייל סיסו:  לא הכל זה פתרונות של קסם
אייל סיסו:  אנחנו מכירים את הבעיה; אמרה עו"ד גבאי שהיא מכירה את הבעיה, ולהכיר בבעיה זה כבר חלק מהפתרון
אייל סיסו:  זה לא אתם ואנחנו – אלה אנחנו
אייל סיסו:  כולנו ביחד צריכים לפתור את העניין הזה ואנחנו נבחן את הדברים
אייל סיסו:  אני נמצא בתפקיד פחות מחודש, עו"ד משש העלתה בפניי את הבעיות ואני שומע אתכם עכשיו
אייל סיסו:  היא הציגה חלק מהפתרונות שעשינו; הבנתי מבין השורות שאומרים שלאנשים מבוגרים יהיה קשה עם פתרונות דיגיטליים – גם לזה יש תשובה ונדבר על כך בהמשך
יריב לוין: אייל, אתם מדברים על טכנולוגיות
יריב לוין:  מדובר בבני אדם
יריב לוין:  בכל יום, לשכה פרטית מקבלת מאגר של עובדים זרים שיכולים להיות מחליפים
יריב לוין:  במאגר הזה יש 70-80 עובדים; חלקם חולים וחלקן בהריון
יריב לוין:  היציאה של העובדים הזרים היא בפיקים: בדצמבר, ינואר ובפסחא יש נהירה של עובדים
יריב לוין:  כשיש תאגיד, אתה לא יכול להחזיק עובדים ב-Pull ולהגיד להם: "אוקיי, עכשיו יש לי כ-1,000 עובדים שישמשו כמחליפים, כי זה מה שהשוק צורך בכל רגע נתון" וכשאין יציאה של עובדים נגיד: "אוקיי, החבר'ה האלה יישבו - - -
קריאה: הם לא יישבו
קריאה:  בבתי אבות חסרים מטפלים
יריב לוין: יש הרבה פתרונות שנמצאים בראש של הלשכות הפרטיות
יריב לוין:  עושים פה אפיונים לאפליקציות, אבל לא דיברו מילה אחת עם הלשכות הפרטיות
יריב לוין:  הלשכות הפרטיות הן הגוף שמוציא אל הפועל את המדיניות של רשות ההגירה והאוכלוסין
יריב לוין:  לא החליפו איתנו מילה אחת לגבי איך, למה וכמה
ענבל משש: אבל אתה לא עושה שכר
יריב לוין: הלשכות הפרטיות נמצאות מבוקר עד לילה, כולם שבתות וחגים, בפרונט של העשייה
יריב לוין:  אני, כלשכה פרטית, יושב עם ערבות בנקאית חיה של 600,000 ₪, כאשר אין יחסי עובד-מעביד ביני לבין העובדים
יריב לוין:  יש המון אבסורדים שקורים יום-יום, שעה-שעה
יריב לוין:  הפתרונות נמצאים אצל הלשכות; הן אלה שאליהן פונים - - -
שרי גבאי-נוריאלי: אנחנו יושבים איתכם בלי סוף
יריב לוין: ממש לא
יריב לוין:  הפעם האחרונה שישבנו הייתה בספטמבר האחרון
יריב לוין:  אין שום פניה ללשכות; יש רק דברים ספורדיים - - -
שרי גבאי-נוריאלי: אנחנו יושבים לא רק איתך, מה לעשות?
קריאה: גם בתוך הלשכות אתם מסוכסכים
יריב לוין: אני מייצג לפחות 60% מהלשכות
שרי גבאי-נוריאלי: אתה לא מייצג את כולם
אליהו מרידור: תעצרו
אליהו מרידור:  זו לא זירת התגוששות
אליהו מרידור:  הקשבתי בקשב ואני שמח שביטאת את מכאוביך
יריב לוין: אני מבטא את מכאובי המטופלים
אליהו מרידור: ואת מכאוביהן של שאר הלשכות; לפחות רובן
אליהו מרידור:  אנחנו צריכים לקחת בחשבון שבפני הגורמים הרלוונטיים עמדו ועומדים אתגרים משמעותיים מאוד
אליהו מרידור:  חלק לא מבוטל מהם חדש בתפקיד, תוך כדי תנועה לומד, מגיב, משכלל ומקיים את הדיונים האלה, שלא בהכרח בנוכחותנו
אליהו מרידור:  אני מודע לכך
אליהו מרידור:  אני יודע שאתם עושים את זה לא כעבודה אלא כשליחות; מהשיחות בינינו, בעבודה, בערנות ובמגויסות האישית שלכם
אליהו מרידור:  מה שקומם אותי זה שההגדרה: "אנחנו יודעים שישנה איזו שהיא בעיה", נאמרה כאילו שזה משהו שנמצא בצד, אבל הוא במרכז השיח
אליהו מרידור:  בדיוק כמו שאנחנו רוצים לוודא שיהיו עובדים מוכשרים וזמינים – זה צריך להיות גם כלפי מי שנשאר ללא האויר לנשימה שלו לזמן קצוב
אליהו מרידור:       חשוב שנבין: כל עוד זכאי שירות לא מקבל את השירות – הוא לא מודע לו ולא מפתח את התלות; אני חושב שהוא אפילו מסתדר בלעדיו
אליהו מרידור:  מהרגע שהוא מתרגל לקבל את השירות – הוא לא יכול לנשום בלעדיו
אליהו מרידור:  זו התלות שלנו
אליהו מרידור:  אנחנו צריכים להכיר בכך, ולהגיד: "איזו שהיא בעיה" זה משהו שמקומם אותי מעט
אייל סיסו: עו"ד גבאי התכוונה לכך שאנחנו מכירים בבעיה
שרי גבאי-נוריאלי: אנחנו מכירים במורכבות של הבעיה, ואמרתי פה בגילוי לב ובצורה הכי ברורה: בשנתיים של הקורונה, כשהיה צריך לדאוג שלא יחסרו פה עובדים זרים ושתהיה כניסה והחרגה של עובדים זרים ומתן הקלות – נתנו המון הקלות למטופלים סיעודיים כדי שיוכלו להעסיק עובדים
שרי גבאי-נוריאלי:  במקביל, מאוקטובר 2022 אנחנו מנסים לקדם נושא של תאגוד מחליפים
שרי גבאי-נוריאלי:  עם כל הכבוד – אנחנו חיים את הנושא הזה יום יום; אנחנו לא מחכים לדיונים פה כדי להגיד מהי תכנית העבודה שלנו או אילו פעולות עשינו
אליהו מרידור: אני אשמח ללמוד את זה איתכם ביחד ונקבע פגישת עבודה
אליהו מרידור:  בבקשה, מר סיסו
אייל סיסו: יריב, אני מכיר את הבעיות שלכם והצוות שלנו עובד יום ולילה כדי לפתור את העניין
אייל סיסו:  אין לי בעיה לקבוע איתכם; נעשה שיח שבו תציפו את כל הבעיות שיש, ואנחנו ננסה לפתור אותן
יריב לוין: אייל, כשהיינו בתקופת הקורונה היה שיח ודברים איתך, עם ענבל ועם הצוות הניהולי, לגבי ההתמודדות עם נושא הקורונה והבידודים
יריב לוין:  בכל עניין שבו תקשרתם עם הלשכות הפרטיות ועשיתם קבוצות חשיבה – רק דברים טובים צמחו מזה לטובת המטופלים הסיעודיים
יריב לוין:  בחודשים האחרונים יש נתק; אף אחד לא מדבר איתנו
יריב לוין:  אנחנו מקבלים את הדברים רק בנהלים; שינו את הנושא של 51-63 ללא שום חשיבה על ההשפעה שיש לכך על ההשמות המקומיות
יריב לוין:  השוק של מחליפים לא חוקיים נוצר ממחסור בעובדים זרים ומחוסר אכיפה
משה נקש: אתה אומר שהיו צריכים להיות פה עובדים מחליפים, ורשות האוכלוסין אמרה שצריכים לחזור להיות עובדים מחליפים
יריב לוין: תן לי לחדד: בזמן הקורונה אני פניתי לענבל ואמרתי לה שאין צורך באלה שהוגדרו כ-51-63, כי אין יציאה של עובדים זרים בזמן הקורונה
אייל סיסו: חברים, אני מבקש: בואו לא ניכנס עכשיו לוויכוח; אנחנו באים לפה במטרה לפתור את העניינים
אייל סיסו:  בסופו של דבר- כולנו זה אחד; זה לא אנחנו ואתם
אייל סיסו:  יש פה מטופלים ואזרחים שצריכים את הסיוע, והתפקיד שלנו הוא לתת אותו ולתת את הפתרונות
שרי גבאי-נוריאלי: בהקשר של האמירה גם שלי ושל חברי פה: האמירה שלי, "איזו שהיא בעיה", לא באה להקטין מהבעיה
שרי גבאי-נוריאלי:  חשוב שגם אנחנו, כגורמי המקצוע והגורמים המשפטיים שעוסקים בזה יום-יום, נשקף תמונה אמיתית שלפיה יש בעיה
שרי גבאי-נוריאלי:  יחד עם זאת, הגדלנו את מנגנון ההחלפות ואנחנו רואים אצלנו שהרבה יותר נרשמים כעובדים מחליפים ממה שהיו
שרי גבאי-נוריאלי:  זה כמו שחברי פה טוען בכל מיני פורומים שיש מחסור בעובדים זרים; כשאנחנו מוציאים את הנתונים, במיוחד בתקופת הקורונה, אנחנו רואים שהגדלנו משמעותית את היצע העובדים במדינה
יריב לוין: כל אימת שעשיתם מבצעי הלבנת עובדים זרים בוועדות כאלה ואחרות – זה מוכיח את אוזלת היד בכל מה שקשור למחסור בעובדים זרים
יריב לוין:  אנשים לא לוקחים עובדים לא חוקיים כי בא להם, אלא כי אין להם ברירה
ענבל משש: הייתה קורונה
יריב לוין: הקורונה עברה
איתן לבני: אייל, הבעיה היא שאין מדיניות מסודרת של הבאת עובדים זרים ביציאה מהארץ
איתן לבני:  אם הייתם קובעים מדיניות מוסכמת של מי נכנס, מתי הוא נכנס, איך הוא נכנס ומתי הוא יוצא – היה אפשר לתכנן את זה
שרי גבאי-נוריאלי: יש מדיניות מאוד מסודרת ומוסכמת
אייל סיסו: אני לא יכול להסכים איתך
אייל סיסו:  אני חושב שיש מדיניות מאוד ברורה
עינת קולמן: יכול להיות שיש מדיניות, אבל אין אכיפה
אליהו מרידור: אני מברך על שיח פורה, גם אם הוא מציף אמוציות
אליהו מרידור:  אל לנו חלילה להתבלבל, ידידי יריב ושאר הנוכחים: רשות האוכלוסין, על כל מרכיביה ונציגיה, הם הפתרון לבעיה, ולא הבעיה
אליהו מרידור:  אילולא המעורבות שלהם וההתגייסות האישית שלהם כבעלי שליחות – לא היינו מגיעים למצב בו אנחנו נמצאים כרגע, שזה בכלל בשיח, לא הייתה מוקמת הוועדה הבין-משרדית ולא היו מוגשות המסקנות
אליהו מרידור:       אנחנו מבינים שכרגע, אחרי המון זמן שבמהלכו המשק בכלל, והנושא הזה בפרט, עבר טלטלה לאור הקורונה, חילופי הממשלות וחוסר היציבות השלטונית
אליהו מרידור:  הרעיון בשינוי שיטת ההעסקה והעלאתו לסדר הציבורי, בבליל של תקופה מאוד קצרה ועמוסה – מישהו אמור לחשוב על ההקמה, לנהל על זה דיון, להגיע למסקנות, לגבש אותן ולהגיש אותן; מישהו אמור לקלוט את זה ולתת את האישור, ולאחר מכן למצוא תקציב; צריך גם להגיע המנכ"ל שילמד את החומר באפס זמן – אנחנו מדברים עם בן אדם שנמצא בסך הכל שבועיים בתפקיד
אליהו מרידור:  זה שהוא מכיר את המצוקות בכובע אחר שלו, אמור לעזור לו ולנו לקדם את התהליך, אבל הוא לא היה הכתובת לכך עד לפני שבועיים
אליהו מרידור:       כשאני מתקשר בוקר אחד לגברת משש לשאול אותה משהו, היא אומרת לי שהיא בדרך לשדה התעופה כי היא חייבת ליסוע להודו כדי לקדם הסכם בילטרלי; זו החלטה שנולדה תוך יומיים
אליהו מרידור:  היא עוזבת משפחה ועבודה, צריכה ליסוע למרתון של פגישות לפרק זמן של חמישה ימים; תוך כדי זה וועדות מטרידות אותה, והיא צריכה למצוא נקודה שבה יש קליטה ולדבר איתנו
אליהו מרידור:  בערב, למרות הפרשי השעות, היא צריכה לשלוח מסקנות, לענות על שאלות ולתפעל את הצוות
אליהו מרידור:  זה דבר שקורה בשגרה
אליהו מרידור:  אם אנחנו לא נבין שהם הפתרון ולא הבעיה – אנחנו לא נצליח להתקדם מפה לשום מקום
אליהו מרידור:      אתה מציף פה דברים שהם כואבים
אליהו מרידור:  בתחילת הדיון אמרתי שאני לא בטוח שאם אני הייתי חלק מהוועדה הזו הייתי מגיע למסקנות אליהן הם הגיעו, אבל אנחנו לא יכולים לטרוף את הקלפים; אם נטרוף את הקלפים ונקים עוד צוות – אנחנו נבזבז את ימינו בהקמת צוותים ובבחינה תיאורטית של הנושא
אליהו מרידור:  אם לא ניתן לזה צ'אנס – לא נתקדם
אליהו מרידור:  אני מבקש לקבל ריכוז ופירוט של כלל הפעולות שאמורות להיות מבוצעות במעטפת; מידוד בזמן, עם צפי של כמה זמן אנחנו רוצים לתת לטובת המידוד וההגעה למסקנה באם זה מוצלח; האם ניתן לתקן את מה שלא מוצלח, ותוך כמה זמן יש לבחון את זה מחדש; ופתרון, שכרוך בחשיבה מחוץ לקופסה, לגבי עניין התאגוד
אליהו מרידור:       לטובת העניין אנחנו נקיים פגישה סביב שולחן עגול, כשלחלק מהדיונים יגיעו יריב ושאר הנציגים, כפי שנקבע מראש
אליהו מרידור:  מכאן אני בטוח שנתקדם
אליהו מרידור:  אני מבקש שאם אין תשובה כרגע, גם בסך התשובות שתגישו לי על פי הבקשות שלי – תתייחסו לשאלה האם נבחנה אפשרות של גיוס הרשויות המקומיות, כדי שיהיו חלק מהתהליך על מנת למקסם את סיכויי ההצלחה
אליהו מרידור:       אני מבקש לעבור לביטוח הלאומי; חלק בלתי נפרד מהתהליך
חוה אתי עטייה: אולי הגברת ענבל תוכל לענות על הסוגייה?
אליהו מרידור: הסוגייה שאת רוצה לדבר עליה בוודאי משולבת בתוך הביטוח הלאומי
חוה אתי עטייה: גם, אבל יש לי שתי שאלות: א', אנשים עם עיוורון נושאים תעודת עיוור ומקבלים שר"מ
חוה אתי עטייה:  כדי לקבל את ההיתר להעסקת עובד זר נדרשת רמה 2, בשיעור של 112% לכל הפחות
חוה אתי עטייה:  כידוע, אנשים עם כבדי ראייה מקבלים עד 50%; רק רמה 1
חוה אתי עטייה:  איך אתם מתמודדים עם הבעיה הזו?
אייל סיסו: לא כל כך ברורה לי הבעיה שאת מציגה פה
אייל סיסו:  אני יכול להגיד שלמי שיש 112% שירותים מיוחדים לפחות – זכאי לקבל היתר באופן אוטומטי, אבל למי שמקבל 50%, הבקשה שלו נבחנת בוועדה, ובהתאם למצבו הרפואי – מחליטים האם יש מקום לתת היתר, או שלא
אייל סיסו:  עיוורון כשלעצמו לא מהווה כלל ברזל לקבלה או לאי-קבלה של היתר
אליהו מרידור: זאת אומרת, כשזה עיוורון כחלק ממגבלות נוספות?
אייל סיסו: זה תלוי בגיל, ממה זה נובע, אם זה מלידה; ישנם פרמטרים רבים שמתייחסים אליהם בוועדה שלנו, שיושבים בה גם גורמי מקצוע רפואיים
אייל סיסו:  לוקחים את הכל בחשבון, ובהתאם לכך – מקבלים החלטה
אליהו מרידור:  בבקשה, מה שמך?
עמיחי תמיר: ד"ר עמיחי תמיר, ארגון הנכים, זכויות נכים
עמיחי תמיר:  אדם עם מוגבלות, שהוכר במבחן השר"מ, צריך עזרה באופן אוטומטי
עמיחי תמיר:  הוא נזקק לעובד סיעודי, ולא לעובד זר
עמיחי תמיר:  לכן, צריכים להקל בנושא הזה, ולא להעביר אותו עוד ועדה מיותרת שמסבכת את העניינים
עמיחי תמיר:  תודה רבה
אליהו מרידור: אוקיי, תודה רבה
אליהו מרידור:  אני פונה לנציגת הביטוח הלאומי; מהדו"ח עולה כי ההפרשים בין העסקה ישירה לבין קבלת גמלת סיעוד בכסף נעים בין 800 ₪ ל-1,200 ₪, למרות שאני משוכנע שזה יותר
אליהו מרידור:  אני מבקש את ההתייחסות שלכם לסוגיה הזו, כאשר הלשכות הפרטיות מחויבות לסייע למטופלים בנוהל; זה חלק מבסיס ההתקשרות איתם
אליהו מרידור:  ברמות של 5 ו-6, שאז אנחנו כבר מדברים על זכאות לעובד זר, כאשר יש גם העסקה ישירה של המטופל – למה אנחנו צריכים את חברות הסיעוד? חלק גדול מהזכאים לא מודעים לאפשרות הזו כשהם מוותרים על השירות של חברת הסיעוד
אליהו מרידור:  בכסף שהם יחסכו – הם יכולים לממן את שאר השירותים, ואולי לבצע איזו שהיא הסדרה עם הלשכות, שבמסגרתה הן יקבלו מעט יותר מה-70 ₪ שהן מקבלות בין כה וכה – אבל הן יבצעו את כלל התהליכים שמבצעת חברת הסיעוד
איתן לבני: אדוני היו"ר, שמי איתן בנימין, אני מייסד ומנהל השדולה הישראלית למען קשישים, ונשיא העמותה לקידום זכויות הסיעודיים
איתן לבני:  אני רוצה להדגיש משהו שחקרתי בעניין הנושא של חברות הסיעוד: אין שום הגבלה על רווחיות של חברת סיעוד
איתן לבני:  אני הצעתי לעגן את זה בחוק ובתקנות; להגביל את הרווחיות שלהן, ושבכל רבעון או בכל חצי שנה הן יגישו דו"חות תקורה למדינה או לביטוח הלאומי, כדי שהן לא ירוויחו מיליארדים; שהכסף הזה יישאר אצל הקשישים
אליהו מרידור: עדיין, אנחנו מבינים שבגין השירות הזה יש סכום שנע בין 800 ₪ ל-1,200 ₪ במוצהר
אליהו מרידור:  אני שוב אומר לפרוטוקול: אני משוכנע שמדובר ביותר, וזה מוביל אותי לשאלה הבאה: האם הביטוח הלאומי, כשהוא מעביר לחברות הסיעוד את הגמלה, יעביר יותר באופן ישיר לזכאי?
מיכל אדירי: נכון
מיכל אדירי:  שמי מיכל אדירי ואני מנהלת התחום בביטוח הלאומי
מיכל אדירי:  קודם כל, לשאלה שלך: אנחנו משלמים כ-80% מערך של יחידות השירות שנקבעו בחוק למבוטח כשהוא מעסיק את המטפל הזר הצמוד בהעסקה ישירה
מיכל אדירי:  זאת אומרת שאנחנו משלמים מראש פחות לקשיש מאשר שאנחנו משלמים לחברת הסיעוד
מיכל אדירי: סעיף לחוק 224 אומר שגמלת הסיעוד המשולמת לזכאי בכסף תהיה בשיעור של 80%
מיכל אדירי:  ממה נובע השוני הזה? מכיוון שלחברות הסיעוד יש הוצאות נלוות של העסקת העובד הזר
מיכל אדירי:  התעריף שלנו הוא נגזרת של תעריף שנקבע על 59-55; זה התעריף שאנחנו משלמים והוא תעריף קבוע
שירה אהרונסון: אני אשמח להתייחס, בבקשה
שירה אהרונסון:  כמו שאמרתי, אני מעמותת מטב; היא אחד מהארגונים שמספקים שירותי סיעוד למוסד לביטוח לאומי
אליהו מרידור: אתם עמותה, אבל אתם לא מלכ"ר?
שירה אהרונסון: אנחנו מלכ"ר
שירה אהרונסון:  קודם כל, התעריף שאנחנו מקבלים הוא תעריף השעה, שמוכתב על ידי הביטוח הלאומי
שירה אהרונסון:  מאחורי תעריף השעה יש תמחיר מאוד מפורט, שמגדיר את מבנה ההוצאות של ארגוני הסיעוד, כאשר הרווחיות שלנו מוכתבת בתוך התעריף
שירה אהרונסון:  ארגון לא יכול להחליט שהרווחיות שלו היא אין-סופית, כיוון שהרווחיות מוגדרת בתוך התעריף ועומדת על 4%
שירה אהרונסון:  נוסף לכך, כל ארגוני הסיעוד עוברים ביקורות של רו"ח של המוסד לביטוח לאומי, כך שההוצאות שלנו בהחלט נמצאות בפיקוח
שירה אהרונסון:      שאלת לגבי ההפרש בתעריף
שירה אהרונסון:  דובר פה הרבה על נושא ההעסקה עצמה; הוצאת התלוש, החישוב, מי מחשב הבראה או חופשה וכו'
שירה אהרונסון:  אנחנו, כחברה שנותנת שירות, לא מטפלים רק בצד של ההעסקה; יש פה שירות שלם ומערכת אופרציה של שירות
שירה אהרונסון:  אנחנו מעסיקים עובדים סוציאליים, שמגיעים לבתים של הזכאים - - -
אליהו מרידור: אתם מעסיקים עובדים סוציאליים לצורך מעקב אחר מצב המטופל? זה לא תלוי מסלול העסקה של המטפל? זה לא חלק מסל השירותים שמצדיקים את התשלום, נכון?
שירה אהרונסון: אני לא מדברת על מי שלא עומד במבחן ההכנסות ואז מעסיק באופן פרטי לגמרי, אלא על אדם שזכאי שעומד במבחן ההכנסות וזכאי לגמלת סיעוד: כבר היום הוא יכול לבחור האם להעסיק בעצמו, בהעסקה ישירה, או לקבל שירות מחברת סיעוד, ואז זו העסקה משולבת
שירה אהרונסון:  מעבר לנושא של ההעסקה עצמה, אנחנו מספקים שירות רק לאותם אנשים שבחרו במסלול הזה של קבלת שירות
שירה אהרונסון:  מה השירות הזה כולל? אנחנו מעסיקים אחיות מוסמכות ועובדים סוציאליים; יש לנו קורסים והכשרות לעובדים הזרים וגם לצוות; אנחנו נכנסים, נמצאים ומייעצים למשפחות
שירה אהרונסון:  העובדה היא שהרבה מאוד מהאנשים בוחרים במסלול הזה; בוחרים לקבל מאיתנו שירות, ולקבל את הערכים המוספים אותם אנחנו נותנים למשפחות מעבר להעסקה
איתן לבני: זה הרבה יותר מסובך מהעסקה ישירה
שירה אהרונסון: אני מספקת לקשיש שירות; עובדת סוציאלית או אחות שלי מגיעה אל הקשיש הביתה, יושבת עם העובד הזר ובונה תכנית טיפול
אליהו מרידור: את יכולה בבקשה לפרט לי מהו השירות העודף שאתם מספקים, מעבר לשירות שזכאים לו המטופל והמטפל מהלשכה הפרטית?
שירה אהרונסון:  אנחנו מחויבים להעסיק צוות מקצועי - - -
אליהו מרידור: והלשכה הפרטית לא?
שירה אהרונסון: לא
שירה אהרונסון:  בנוסף, שלנו
אליהו מרידור: לא שאלתי על נוסף; אני רוצה לדעת במה השירות העודף מזכה את המטפל והמטופל
דורון רז: מינימום ששה ביקורי עובד מקצועי בשנה, לעומת שניים בלשכות
יריב לוין: יש את התאגיד, שעושה את כל העבודה המקצועית בפתרון המשברים מול העובד הזר
קריאה: יש כפילות
שירה אהרונסון: יש מינימום של ששה ביקורים, מעבר לשניים של הלשכה הפרטית, שאנחנו עושים בשנה; יש לנו הדרכות וקורסים, גם לעובדים המקצועיים וגם לעובדים הזרים; ברגעים אלה אנחנו מכשירים עובדים זרים, גם בהכשרות מקוונות וגם בהכשרות פרונטליות, בכיתות לימוד; יש לנו ערכות הדרכה, הכשרה וליווי, גם למשפחות וגם למעסיקים - - -
אליהו מרידור: אני מתנצל, אנחנו יוצאים לעשר דקות הפסקה; נמשיך מאיפה שהפסקנו
אליהו מרידור: יצאנו להפסקה כשהנציגה של מטב הייתה באמצע סקירה
אליהו מרידור:  עלו כמה שאלות; אני מבקש לשאול: האם ישנם גופים שמקבלים שירות, ולא באמצעות לשכות הסיעוד? האם הם יודעים להסביר לנו שהם מסתדרים ללא לשכות הסיעוד? ובתוך כך אני מבקש לשאול שאלה: ידוע שעל פי מבחן הכנסה, זכאי השירות מקבלים או לא מקבלים תקצוב מהביטוח הלאומי
אליהו מרידור:  כלומר, מי שמקבל שכר גבוה מתקרת ההכנסה שנקבעה בחוק – דואג להעסיק באופן עצמאי את המטפל שלו, ואז הוא לא עובר דרך מטב או דרך חברת סיעוד אחרת
שירה אהרונסון: הוא מעסיק באופן פרטי לגמרי
אליהו מרידור:  משמע שאותו זכאי לא נדרש לשירות שלכם
אליהו מרידור:  זה או שהוא יודע לדאוג לעצמו מספיק טוב בלעדיכם, או שאנחנו במודע יודעים שהוא מקבל שירות פחות טוב, כי הוא לא עובר דרככם
אליהו מרידור:  השאלה היא: אם הוא יודע לקבל שירות מספיק טוב דרך הלשכה, שנותנת לו את סל השירותים, מהי הסיבה שאחרים לא יכולים לדלג על השירות הזה מכם, ולקבל את סל השירותים ואת הביקורות, כפי שאתם מבצעים, דרך הלשכה הפרטית?
שירה אהרונסון: קודם כל, זה נכון: מי שנמצא מעל מבחן ההכנסות לא יכול לקבל מאיתנו את השירות, גם אם הוא רוצה
שירה אהרונסון:  יש כאלה שפונים אלינו והיו רוצים, אבל אנחנו לא יכולים לספק להם את השירות; זאת אומרת, מעסיקי עובדים זרים, שאינם זכאים לגמלת סיעוד, אינם יכולים לקבל מאיתנו שירות, זה לא לבחירתם
שירה אהרונסון:  אנחנו כן סבורים שהשירות שאנחנו נותנים הוא חלק משירותי הרווחה שניתנים בקהילה, בהמשך ישיר לשירות שניתן בהתחלה על ידי מטפלת ישראלית, ואז מצבו של אדם מתדרדר והוא מקבל עובד זר
שירה אהרונסון:       יש ערכים מוספים משמעותיים לשירות הזה; התחלתי למנות אותם דקה לפני שיצאנו להפסקה: יש מנהל טיפול שאחראי על כל לקוח – הוא מגיע לבית הלקוח ומשמש כתובת מקצועית קבועה עבור אותה משפחה או עבור הזכאי; אנחנו עוסקים לא רק בעניינים שמוכתבים לנו מההסכם: מיצוי זכויות והפניה לשירותים בקהילה; אנחנו מנהלים מרכזי יום עם קהילות תומכות; אנחנו יכולים לייעץ לאנשים על קבלת שירותים משלימים, מעבר לשירותי הסיעוד; וכמובן שהדרכה של מטפלות ושל הצוותים המקצועיים, כדי שהם יוכלו לבנות לאותו הזכאי תכנית טיפול מתאימה
שירה אהרונסון:  ההעסקה עצמה; הוצאת התלוש והנושאים שדיברנו עליהם, היא רק חלק ממכלול השירותים
אליהו מרידור: גבירתי, אני מבין היטב את מה שאת מסבירה
אליהו מרידור:  אני רק אומר שהואיל ומי שלא זכאי לא יכול לקבל את השירות שלכם - - -
שירה אהרונסון: אני חושבת שהוא מקבל שירות פחות טוב; שהוא מקבל בחסר
אליהו מרידור:  נמצא איתנו זכאי שירות, שהוא זכאי לעובד זר אבל לא זכאי לכך שהטיפול יעבור דרך אחת מלשכות הסיעוד?
ענבל משש: בטח; כל מי שמקבל שר"מ, הנה אלכס
אליהו מרידור: אתה נמצא תחת ההגדרה של שר"מ
דניאל פרידמן: נכון
אליהו מרידור: מצד אחד, אתה זכאי לקבל טיפול של עובד זר, ומצד שני, אתה לא זכאי להעביר את הטיפול שאתה מקבל ממנו דרך אחת מלשכות הסיעוד
דניאל פרידמן: זה מה ששמעת פה היום
דניאל פרידמן:  אני קודם כל רוצה לברך את ענבל על עבודת הצוות הטובה שהיא עשתה, בשותפות מלאה גם איתנו וגם עם אחרים
דניאל פרידמן:  אנחנו לגמרי תומכים במסקנות, כמובן עם שיפורים מסוימים
דניאל פרידמן:  אני, באופן אישי, שותף איתך לחזון, שבסוף יהיה פה תאגיד אחד שינהל את הכל
דניאל פרידמן:  זוהי התשובה לשאלה
דניאל פרידמן:       כמו ששמעת פה בדיון, לחבר'ה של הסיעוד יש את חברות הסיעוד; לחבר'ה של משרד הביטחון, למרות הבעיות החמורות ששמעת פה על נושא המונופול – יש להם סוג של אבא ואמא
דניאל פרידמן:  לעומת זאת, אנחנו, השר"מניקים – אין לנו שום גוף לפנות אליו; אנחנו הברירה היחידה שלנו היום, ועלינו לנהל את זה עצמאית
אליהו מרידור: או להנות משירותי הלשכה
דניאל פרידמן: הלשכה מסייעת, אבל היא לא מנהלת את העניינים
אליהו מרידור: אני מבין מדבריך, מר אלכס היקר, שהשירותים שאתה מקבל מהלשכה הם שירותים חסרים, ושאם היית זכאי לשכור את שירותיהן של חברות הסיעוד – היית עושה את זה
דניאל פרידמן: אני תומך גדול בכך שיהיה בסוף תאגיד
אליהו מרידור: עד שנזכה, בעזרת השם, להקים תאגיד ממשלתי – במידה והמדינה הייתה מאפשרת לך להתקשר עם העובד הזר באמצעות חברת הסיעוד - - -
דניאל פרידמן: הוא הלשכה, שתוכל לעשות יותר סמכויות ממה שיש לה היום
אליהו מרידור: אילו סמכויות חסרות ללשכה, שנמצאות אצל חברת הסיעוד?
דניאל פרידמן: כל מה שהסברנו; החל מהתלוש, המשכורת וההפרשות לפנסיה – הכל
דניאל פרידמן:  הלשכה לא עושה את זה; אני מחויב לעשות את זה בעצמי
אליהו מרידור: אם הלשכה הייתה מקבלת שכר מעט יותר גבוה מה-70 ₪ בחודש, והייתה נותנת לך מענה? ונאמר שלצד זה, היית יכול להתקשר עם חברת סיעוד כמו מטב?
דניאל פרידמן: אני חושב שחלק מהמסקנות של ענבל הן פשוט להוריד כמה שיותר גורמים
דניאל פרידמן:  למשרד הביטחון, לדוגמה, יש גם חברות סיעוד, גם לשכה פרטית וגם את משרד הביטחון
אליהו מרידור: אני מבקש לבדוק דרך להוריד גורם אחד משמעותי, שעולה הרבה מאוד כסף ומייצר תלות בעוד גוף