GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה בהחלט לפתוח את הדיון ולקבל תשובות מרשות האוכלוסין לגבי תקופת ההתארגנות, היא תוארך עד סוף השנה, אני רוצה באופן ברור מאוד מאוד מאוד שנקבל תשובות ברורות לכל האוכלוסייה הזאת, על מנת להבין על מי היא חלה בעצם, כי כשיצאנו לתקופת ההתארגנות עד סוף יוני, אנחנו באופן אישי היינו מוצפות בכל כך הרבה שאלות ממשפחות, על מי זה חל, ומי זה יהיה ולמה, היה בלבול, היה כאוס מאוד מאוד גדול, אנשים לא ידעו, אנשים לא הבינו, ולכן אני רוצה כרגע שנסדיר את היחסים שלנו מול האוכלוסייה הזאת, ואני רוצה שהדברים יהיו מאוד מאוד ברורים.
אבתיסאם מראענה: אז אני בהחלט רוצה לתת זכות דיבור למשה נקש ושריי גבאי, עוה"ד מרשות האוכלוסין, כן, תגידו לי במדויק ובצורה מאוד בהירה, על מי תקופת ההתארגנות הזאת חלה?
משה נקש: בוקר טוב, למעשה תקופת ההתארגנות הזאת חלה על כל מי שחלה עליו תקופת התארגנות קודמת שאמורה להסתיים בסוף החודש הזה.
אבתיסאם מראענה: אז בוא נסביר אותה.
משה נקש: זאת אומרת, כל מי שהגיש בקשה אלינו לוועדה הומניטרית, הבקשה שלו נדחתה בין אם על הסף או בין אם לאחר דיון בוועדה, כל האוכלוסייה הזו שקיבלו דחייה בתקופה הזאת, הארכנו להם.
אבתיסאם מראענה: איזה תקופה?
משה נקש: מ- 1 למרץ 2020, אבל למעשה זה חל על כולם, אני אתן טיפה היסטוריה אוקי?
משה נקש: מתחילת הקורונה פחות או יותר, מרץ 2020, 1 למרץ 2020, כל מי שנדחה בוועדה בין אם על הסף או בין אם בדיון בוועדה, קיבל תקופת התארגנות, התקופה הזאת הוארכה מספר פעמים, וביולי 2021 העברנו את הוראת השעה, שקראה לכל אותם אלה שנדחו בתקופה הזאת, ועמדו בתנאים שנקבעו בהוראת השעה, לפנות אלינו ואנחנו נוכל לאפשר את הארכת הרישיון בצורה מוסדרת, זאת אומרת להבטיח התארגנות ולאשר קבוע.
אבתיסאם מראענה: אז רגע, אז מה- 1 למרץ 2020, כל מי שהגיש לוועדה ההומניטרית ונדחה, הוא נכנס בעצם לתקופת ההתארגנות נכון?
משה נקש: נכון.
אבתיסאם מראענה: עכשיו מי שבעצם לא הבין את הבירוקרטיה ומי שהוא לא הגיש?
משה נקש: מי שלא הגיש לא הסתמך על החלטה של רשות האוכלוסין וההגירה, ולכן תקופת ההתארגנות לא חלה עליו, אנחנו נתנו התארגנות למי שאנחנו אמרנו לו אנחנו לא יכולים לאשר את הבקשה שלך, או אנחנו לא חושבים שצריך לאשר את הבקשה שלך, אבל לאור המצב אנחנו נותנים לך תקופת התארגנות.
משה נקש: מי שלא פנה, אז מן הסתם הוא לא נכלל, בדיון הזה גם התקיים בהוראת השעה הקודמת, וגם אז הוחלט בסופו של דבר, שכל מי שהגיש בקשה ונדחה והסתמך על הודעה של הרשות, יכל להיכלל בהוראת השעה, אגב באותה הוראת השעה, בסביבות 500 איש הגישו בקשה, והבקשות שלהם אושרו, זאת אומרת לא התארגנות, ממש אושרו והעובד שובץ לעבודה קבועה מוסדרת אצל אותו מטופל.
משה נקש: בהוראת השעה הקודמת חלו מספר תנאים שהיו כתובים, כמו שהעובד לא עבר 13 שנה וכו'.
שריי גבאי נוריאל: שריי גבאי נוריאל, יועצת משפטית באגף הסיעוד ברשות האוכלוסין.
שריי גבאי נוריאל: רק אציין שחוץ מהקבוצה שנקש התייחס אליה, נכללים גם עובדים זרים שהוגש בעניינם הליך משפטי, בעקבות החלטת דחיה, שההליך המשפטי נפתח בתקופה הקובעת, החל מה- 1 למרץ, אפילו אם ההחלטה התקבלה עוד קודם לכן, אבל אם נפתח הליך משפטי בתקופה הקובעת, הם גם נכללו בהוראת השעה.
משה נקש: זאת אומרת זה בעצם אותה אוכלוסייה כי הם הגישו ונדחו ואז הגישו, אבל כמו ששריי גם אמרה, נכון גם מי שהגיש קצת לפני ה- 1 למרץ וקיבל מבית המשפט תקופת התארגנות שנכנס אל 1 למרץ והלאה, גם הוא נכנס, החידוש של שריי נכון בעניין הזה, אז גם אלה נכנסו לתקופת ההתארגנות.
אבתיסאם מראענה: עכשיו שאלה לגבי האנשים שלא ידעו, לא היו פנויים, לא הבינו את כל הסאגה הזאת שהם נכנסים לתוכה, והיא הקבוצה הבאמת משמעותית.
משה נקש: אני לא יודע אם זה באמת קבוצה משמעותית, אנחנו לא יודעים.
אבתיסאם מראענה: אז אוקי, אתה יכול להגיד לי, יש לנו הערכה?
משה נקש: אם הם לא פנו אלינו אנחנו לא יודעים מי אלה, אנחנו יודעים מי פנה אלינו.
שריי גבאי נוריאל: אולי אני אעשה הבחנה.
שריי גבאי נוריאל: בין כאלה שבאמת דיברת עליהם לפני זה, שבכלל לא הגישו בקשה, בקשה אלינו לוועדה, אז אני אומר, אמרנו את זה גם בהוראת השעה הקודמת ואני אגיד גם עכשיו, עובדים או מטופלים שעשו דין לעצמם, ואנחנו לא רוצים הרי להכשיר כאלה, והמשיכו להעסיק ולא פנו לרשות, אנחנו כמובן לא רצינו וגם לא נרצה להכליל אותם ולתת להם את אותה פריבילגיה, שלמעשה זה להעדיף אותם על פני כאלה שפעלו לפי הספר, באו והניחו בפנינו בקשה, אז על כאלה אנחנו לא מדברים, אנחנו מדברים על עובדים שפעלו לפי הספר, הניחו בפני הרשות בקשה, קיבלו תקופת התארגנות, בפנינו, או בפני בית הדין או בפני בית המשפט המחוזי, ואותם אנחנו רוצים באמת להכשיר ככל שזה ניתן, זה קבוצה אחת.
שריי גבאי נוריאל: אם הכוונה היא לאלה שלא ידעו על הוראת השעה, וגם כאלה היו לא הרבה, אני מסכימה עם נקש לא הרבה, איפה ראינו את זה, במסגרת ההליכים, אז במקרים שבהם באמת הוכח לנו, וגם בית משפט קיבל את העמדה הזאת, שבמקרים שבהם הוכח לנו שהיה ניסיון לפנות או היה באמת חוסר ידיעה שלא קשורה למטופל, שהלשכה הנחתה אותו לא נכון או משהו כזה, אנחנו באמת באנו לקראת, אנחנו לא אטומים.
שריי גבאי נוריאל: במקרים שלא הוכח לנו שבאמת היה פה חוסר תום לב באי הגשה או משהו כזה, אלא נניח קשר שנוצר מאוחר, דברים שלא נרצה לכלול לא כללנו בתוך הוראת השעה, אנחנו הפעלנו פה שיקול דעת ואנחנו נמשיך להפעיל שיקול דעת, במקרים מוצדקים אנחנו נכניס תחת הוראת השעה.
משה נקש: עכשיו אני אמשיך את ההיסטוריה שהגיעה כבר להווה, אז כמו שאמרנו מ- 1 למרץ 2020, מי שנדחה הייתה הוראת שעה ואישרנו שם את כל מי שהגיש ועמד בתנאים, ומאז גם המשיכו להגיש מן הסתם בקשות, וגם אנשים, דרך אגב השאלה שלך עכשיו תופסת משנה תוקף של רלוונטיות, מכיוון שמי שלא ידע אז, מאז ועד היום הוא בטח ידע, זאת אומרת זה היה בדיון, והייתה הוראת שעה וכולם ידעו, ולכן המשיכו להגיש בקשות, גם כאלה שעמדו בתנאי הסף וגם כאלה שלא עמדו בתנאי הסף, וכל מי שנדחה מאז ואת היום נכנס לאותה תקופת התארגנות עליה אנחנו מדברים היום, שהייתה אמורה להסתיים בסוף החודש והוארכה עד סוף השנה.
משה נקש: אני כן אציין וגם ציינו את זה בהודעה, שאנחנו במקביל מקדמים, כמובן שגברתי היו"ר מכירה ושותפה לעניין, כן מקדמים הוראת שעה שתסייע גם לאלה שנדחו בתקופה הזאת, ויותר מזה, הם גם ייקחו בחשבון כאלה שבמקרה איך שהוא אולי פספסו את ההזדמנות בהוראת השעה הקודמת והם עומדים בתנאים, זה גם דבר שחשוב להכיר.
אבתיסאם מראענה: אוקי, אבל מהיום בעצם אנשים לא יכולים לכלול את עצמם, הם לא יכולים להגיש לרשות, כי בעצם תקופת ההתארגנות היא מוארכת בלי שתכלול אנשים חדשים שבעצם מגישים בקשה?
משה נקש: לא לא, מי שיגיש עכשיו בקשה, ייכנס לתקופת ההתארגנות החדשה, גם אם הוא לא עומד בתנאים, לא בטוח שהוא ייכנס להוראת השעה, אנחנו נדבר על זה כשנדבר על הנושא של הוראת השעה, אבל לתקופת ההתארגנות מן הסתם אם אנחנו דוחים, אנחנו ממשיכים לתת את תקופת ההתארגנות גם למי שיידחה הלאה, ועד ה- 31 לדצמבר.
אבתיסאם מראענה: אז בעצם כל מי שרוצה להגיש לוועדה ההומניטרית, הוא מוזמן להגיש.
משה נקש: זה תמיד נכון.
אבתיסאם מראענה: הוא תמיד.
משה נקש: כן, להגיש ואנחנו נבחן מי שעומד בתנאים אנחנו נעביר אותו לדיון ומי שיידחה יקבל תקופת התארגנות.
אבתיסאם מראענה: יש פה להט, כולם מתערבים לי, מדהים חופש, מה מותק שלי מה את רוצה להגיד, בבקשה.
מיכל דיבנר כרמל: אני רק רציתי לשאול, שמי שמגיש מעתה והלאה הוא גם חלה עליו תקופת ההתארגנות, מי שמגיש עוד שבועיים ונדחה על הסף או בוועדה, גם עליו זה חל?
אבתיסאם מראענה: כן יופי אוקי בסדר.
משה נקש: אז למעשה כמו שאמרתי, גם מי שידחה קדימה יקבל את תקופת ההתארגנות, תקופת ההתארגנות הוארכה עד סוף השנה, ואנחנו עובדים במקביל לקדם את הוראת השעה, שאני מקווה שנצליח למרות התפזרות הכנסת, גם להעביר אותה בפגרה ולקדם את הדבר הזה.
אבתיסאם מראענה: גברתי, מה קרה המבט הזה, מה עשינו, איפה טעינו?
נועה נאמן: לא בכלל לא טעות, קודם כל אני חושבת שזו הוראה מאוד חשובה.
אבתיסאם מראענה: שם לפרוטוקול.
נועה נאמן: עו"ד נועה נאמן מיחידת הממונה על זכויות עובדים זרים במשרד הכלכלה.
נועה נאמן: אני פשוט נתקלתי בבעיות, גם הצפתי את זה בפני רשות ההגירה, הם יודעים את זה על עובדים שלא הגישו בקשות כי הם לא ידעו על זה, אבל הם כן עבדו דרך ביטוח לאומי, הם קיבלו אישור מביטוח לאומי לעבוד דרך חברות סיעוד, ומבחינתם הם חשבו שהכל בסדר.
נועה נאמן: היה שם איזה שהוא בלבול בין ביטוח לאומי לרשות ההגירה, והעובדים האלה לא הגישו בקשות לוועדה ההומניטרית ובעצם הם נסעו לחו"ל שהם גילו שכל הכסף שנצבר להם בפיקדון נוכה, כי אחרי שישה חודשים שהם כביכול לא חוקיים פה הכסף הולך מבחינת המדינה, ועובדים כאלו פנו אלינו ליחידה שלנו.
אבתיסאם מראענה: אז אוקי, השאלה שלך היא מצוינת, ובוא נקבל עליה תשובה, אני אבהיר את זה בשביל שגם אני אגיד לעצמי לנסות להבין, אז בעצם את אומרת, יש עובדות ועובדים זרים שעצם העובדה שהמשיכו להתנהל מול הביטוח הלאומי מבחינתם הם כשרים, אז לא היה להם את הצורך בעצם לפנות לרשות?
נועה נאמן: ביטוח לאומי איפשר לחברות סיעוד להמשיך להעסיק עובדים זרים שלא הגישו בקשות לוועדה הומניטרית, ומבחינת העובדים הזרים ברגע שהם עבדו דרך חברת סיעוד הם היו מסודרים.
משה נקש: אבל גם אז אנחנו התעקשנו ואמרנו לביטוח לאומי, להודיע כל הזמן לכולם, שהם צריכים לפעול על פי הנהלים ועל פי החוקים, והרבה מאוד כן פנו אלינו, אני לא אחראי על אלה שלא פנו אלינו.
נועה נאמן: מהעובדים?
משה נקש: מהמשפחות שביקשו את העובד, פנו אלינו, וגם זה מה שביקשנו ואמרנו לביטוח לאומי לעשות.
שריי גבאי נוריאל: אנחנו גם מבהירים את זה בכל פורום אפשרי, והלשכות מודעות לזה היטב, שעובד זה לא יכול להיות מועסק פה ללא אשרה, זה תנאי בסיסי, כניסה לישראל, הם מכירים את זה, זה בזכותונים, זה בנהלים, זה לשכות פרטיות שמנחות אותם ומכירים את הדבר הזה.
אבתיסאם מראענה: אבל אם הביטוח הלאומי ממשיך נגיד כן, הם ממשיכים לקבל את הקצבה שלהם בעצם אז מה?
שריי גבאי נוריאל: הקצבה ניתנת למטופל הסיעודי.
נועה נאמן: לא השכר.
שריי גבאי נוריאל: אז שנייה אני אסיים, הקצבה ניתנת למטופל הסיעודי, ובאמצעותם משולם הכסף לעובד, זה לא מעניק לעובד אשרה, זה בכלל לא הפן של העובד, העובד הזר עדיין יודע שהוא מדבר עם רשות האוכלוסין.
משה נקש: זה לא מסדיר מעמד.
שריי גבאי נוריאל: זה לא מסדיר מעמד של עובד זה, ומרבית העובדים גם מודעים לזה.
אבתיסאם מראענה: נכון בדיוק, לא שרי אבל אנחנו מכירות את הסיפור הזה, בגלל זה גם היה לנו את הניסיונות האלה לנסות להקל על המטופלים מבחינת ההעסקה של העובד, יש המון מטופלים ובני המשפחות שלהם, שלא כל כך ערוכים, לא כל כך מבינים, לא כל כך יודעים, ואני יכולה להבין אותם, בטח ובטח בשנתיים האחרונות עם הקורונה.
אבתיסאם מראענה: השאלה היא כזאת, האם האנשים שכן המשיכו לקבל את המשכורת שלהם מחברות הסיעוד דרך הביטוח הלאומי, הם נכללים לתוך תקופת ההתארגנות?
משה נקש: אם הם הגישו בקשה הם נכללים, אם הם לא הגישו לנו בקשה הם לא נכללים.
אבתיסאם מראענה: עכשיו הם יכולים להגיש?
משה נקש: זה בדיוק מה שאמרתי לפני כמה דקות, אם מישהו טעה והתבלבל, והוטעה ולא משנה מה הסיבה, ולא הגיש לנו בקשה לפני הוראת השעה הקודמת, אז מן הסתם אחרי שהוראת השעה עברה והנושא הזה עלה לכותרות, וכל חברות הסיעוד וכל הלשכות הפרטיות הכירו וידעו, והביטוח הלאומי הכיר וידע, אז היו צריכים לפנות אלינו מאז, ושוב גם עכשיו עדיין אפשר לפנות, עומד בתנאים נוכן לדון, לא עומד בתנאים נדחה וניתן את תקופת התארגנות.
אבתיסאם מראענה: אוקי, אז בעצם אתם אומרים הדלת פתוחה, שיפנו עד סוף.
משה נקש: תמיד הייתה.
אבתיסאם מראענה: כן בסדר, תמיד הייתה הדלת פתוחה ועכשיו היא תיפתח עוד יותר, וכל מי שבעצם יכול ורוצה, הדלת פתוחה אצל רשות האוכלוסין, להגיש בקשה ותקופת ההתארגנות היא חלה עליהם.
אבתיסאם מראענה: אבל נועה את בעצם שואלת מה עם כספי הפיקדון שלהם?
נועה נאמן: הפניות שנעשו אלינו, זה מעובדים שכבר חזרו לארץ מולדתם, והופתעו לגלות שבעצם הם לא ידעו שהם מועסקים כאן בצורה שהיא לא חוקית, וכל כספי הפיקדון נוכו להם.
אבתיסאם מראענה: מה את אומרת שריי?
נועה נאמן: לא אז בינתיים ביקשו מהייעוץ המשפטי של רשות ההגירה, ביקשו בשני המקרים המסוימים האלה, שתוגש בקשה מיוחדת על בסיס סעיף מסוים בנוהל, אנחנו נעשה את זה ונקווה שהתשובה תהיה חיובית.
שריי גבאי נוריאל: במקרים חריגים הרשות מפעילה שיקול דעת, בוחנת ונותנת פתרונות.
נועה נאמן: לי אין יכולת לדעת רק בכמה מקרים מדובר, אין לי מושג.
שריי גבאי נוריאל: כרגע הגיעו לנו שתיים, נועה את אמרת בעצמך.
נועה נאמן: כן כן.
שריי גבאי נוריאל: אנחנו לא מכירים תופעה.
אבתיסאם מראענה: אוקי, אז אנחנו בתוך הוועדה, אני קוראת מתוך הוועדה לכל עובדת או עובד זר, משפחה שמעסיקה, העסיקה, אכפת לה ורוצה לטפל ולמצות את הזכויות של אותם מטפלות ומטפלים, ברגע שהם נפלו בדיוק במקום הזה שהביטוח הלאומי כן שילם, ונוכו להם בעצם, נמחקו להם כל כספי הפיקדון שלהם, הם מוזמנים בעצם לפנות לזרוע העבודה, ולטפל בסוגייה הזאת.
אבתיסאם מראענה: כן מיקרופון ושם לפרוטוקול.
רענן שנהב: רענן שנהב מלשכת אופק עובדים זרים.
רענן שנהב: אני רוצה להתייחס למה שנועה נאמן ושריי גבאי, אני רוצה באמת לפתוח כאן משהו ולהגיד למה העובדים האלה איבדו את הניכיון, כי למה הם עבדו בחברת סיעוד ולא הגישו בקשה, כי הם לא עבדו מתוך מטרה לעבוד קבוע אלא עבדו כמחליפים.
רענן שנהב: בתקופה של השנתיים האחרונות מאז שלמעשה העובדים התחילו לצאת לחו"ל עכשיו, הרבה עובדים שאמורים להיות - - -
שריי גבאי נוריאל: גם מחליף צריך לקבל אשרה.
רענן שנהב: ברור שמחליף אבל היום זה לא השמות שהלשכות מבצעות, זה בדרך כלל חברות הסיעוד, עורכי דין.
שריי גבאי נוריאל: חברת סיעוד לא יכולה לבצע השמה של עובד זר.
רענן שנהב: לא יכולה אבל עושים את זה.
שריי גבאי נוריאל: אז היא פועלת בניגוד לחוק.
אבתיסאם מראענה: מה השאלה שנהב, מה השאלה?
רענן שנהב: ברור, הנקודה היא לא מי עושה את ההשמה, על פי רוב היום מי שעובד כמחליפים, זה עובדים שנגמרה להם האשרה, כי אלה שב- 51 עד 63 חודשים מחפשים עבודה קבועה לטווח ארוך, כדי שמישהו יגיש אותם לוועדה ההומניטרית.
משה נקש: אז מה השאלה?
משה נקש: כל מי שעומד בתנאים לעבוד כמחליף יכול לעבוד כמחליף, אתמול קיבלתי שיחת טלפון, של למה אנחנו מאפשרים ליותר מידי עובדים להיות מחליפים, אז אתה יודע, כל אחד רואה את זה מהנקודה שהוא נתקל בה.
רענן שנהב: העניין הוא כזה, אני פשוט לא נתקל במצב שהיום עובד בא ורוצה לעבוד כמחליף הם רוצים עבודה שנשבץ אותם לעבודה כדי שיוכלו להגיש אותם לוועדה הומניטרית.
שריי גבאי נוריאל: התופעה של המחליפים ידועה לנו, ידוע שעובדים זרים לא מתים על תקופות קצרות.
רענן שנהב: ולכן הם נשארים ולא מוגשים תחת הוראת שעה ומאבדים את הפיקדון.
שריי גבאי נוריאל: ולכן תיקון 32 קבע באופן מפורש בכל הקשור לוועדה הומניטרית, שאותם אלה המחליפים בין 51 ל- 63, לא יוכלו לבוא בפני הוועדה ההומניטרית, רק לאחר שהם סיימו 63, אבל מה לעשות היה נסיבות קורונה, התבקשנו להקל, פרצנו את הדבר הזה, אני מקווה שלאחר שתחלוף הקורונה, נוכל לחזור לתת מענה למחליפים בכך שנחזור להנחיה המקורית.
רענן שנהב: אני בעד לחזור להנחיה המקורית כדי שיהיה מאגר.
אבתיסאם מראענה: תודה שנהב.
רענן שנהב: אבל השאלה שאני רוצה להפנות לרשות ההגירה, נגיד אותו מעסיק קיבל עכשיו עובד לחודש, שהעובד הזר שלו הביא, והוא הפנה אותו לוועדה, יגיש אותו לוועדה והוא יידחה כמובן כי הרישיון שלו הרי תפוס, האם הוא יקרא תחת הוראת השעה?
משה נקש: לא הבנתי את השאלה, אם הרישיון שלו תפוס אז הוא תפוס, הוא לא יכול להגיש אותו, זאת אומרת אם הוא תפוס הוא לא יכול להגיש אותו לוועדה, מגיש מי שצריך את העובד שיעבוד אצלו לא כמחליף, לא מגישים לוועדה מחליפים, מגישים לוועדה עובדים קבועים, זה עונה לך.
רענן שנהב: לצורך העניין הוא יוגש והוא יידחה על הסף, האם הוא ייכלל בהוראת שעה?
משה נקש: לא, הוא לא כי עוד פעם, זה לא מישהו שבכלל בא ובוועדה נקרא לזה, מי שמבקש עובד קבוע פונה לוועדה, לצורך החלפה לא פונים לוועדה, יש לזה פתרונות אחרים.
אבתיסאם מראענה: תודה אוקי, נקש אתה רוצה להמשיך?
אבתיסאם מראענה: סיימנו?
אבתיסאם מראענה: מיצינו את הסיפור הזה של כל מי שנכלל בעצם בתוך תקופת ההתארגנות?
אבתיסאם מראענה: תגיד לי, יש לנו פתרונות לגבי אוכלוסיות סופר סופר רגישות, מורכבות, שאנחנו בעצם הגיעו אלינו, היה בכי מאוד גדול, היה עצב מאוד גדול על חוסר אונים, אני מדברת על דמנטיים, אני מדברת על אונקולוגיים, על משפחות, מה יש לנו להגיד להם?
משה נקש: זה בדיוק המהות של הוועדה ההומניטרית, כשאנחנו באים לדון בתיקים בוועדה ההומניטרית, זה מה שאנחנו מסתכלים וזה מה שאנחנו מחפשים וזה מה שאנחנו רואים בתיקים, את האוכלוסיות הקשות, ולהם אנחנו נותנים ואמורים לתת את התיעדוף לפי הוועדה ההומניטרית, זאת אומרת אנשים שבאמת יש להם את הקושי למצוא עובדים זרים, שהם מונשמים, שהם מאוד מבוגרים, כל הפרמטרים, חולים אונקולוגים, זה המקרים שאנחנו מתעדפים במסגרת הוועדה ההומניטרית, זה בעצם מה שאמור לתת להם את הפתרון.
אבתיסאם מראענה: אוקי, אתה חושב נקש שתקופת ההתארגנות היא צריכה להיות בסוף דצמבר?
משה נקש: אני חושב שזה תקופה ארוכה ומשמעותית ואני מקווה שעד שנגיע אליה, יהיה את הבשורות מצד הוראת השעה ואז כן.
אבתיסאם מראענה: אין כנסת, יש לנו בחירות בנובמבר אולי, וסליחה שאני פה פורשת.
משה נקש: הבטחנו כבר בעבר לעשות את זה, אני מקווה שנצליח גם הפעם, אני חושב שהחשיבות ברורה לכל חבר כנסת, וזה לא נראה לי שיש פה קואליציה אופוזיציה בנושא הזה של סיעודיים לדעתי.
אבתיסאם מראענה: בוא ננסה לעשות את זה עכשיו, היום, בסדר אוקי תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: יש לנו איתן בנימין, השדולה הישראלית למען הקשישים בבקשה.
איתן בנימין: בוקר טוב, איתן בנימין, השדולה הישראלית למען הקשישים.
איתן בנימין: גברתי היו"ר, מכובדיי, הייתי רוצה להפנות שאלה לנציגים של רשות האוכלוסין וההגירה ולדעת, אנחנו מבחינתנו המעסיקים, רוצים לדעת את ההיקף של הפתרון, אם כיום חסרים 20 אלף עובדים זרים בסיעוד, כלומר יש מחסור של עובדים זרים, אנחנו רוצים לדעת בדיוק כמה בקשות הוגשו, לאיזה היקף של מענה זה נותן למעסיקים, אנחנו רוצים לדעת פחות או יותר לראות איפה אנחנו נמצאים, אם זה נותן מענה רק ל- 1000 או 2000 איש אז לא עשינו שום דבר כמעט, אנחנו צריכים מענה הרבה יותר רחב, לפחות של 50% בשלב הזה.
אבתיסאם מראענה: 50% מה?
אבתיסאם מראענה: אתה אומר שיש מחסור כל כך גדול?
איתן בנימין: זה לא אני אומר זה הם אומרים.
אבתיסאם מראענה: לא, הם לא טענו מעולם שיש לנו מחסור כזה.
איתן בנימין: בטח, בדוח הבין משרדי הם כתבו את זה במפורש שיש מחסור של 20 אלף, זה כתוב במפורש, אנחנו רוצים לדעת איזה מענה, ואיזה היקפים זה נותן.
אבתיסאם מראענה: אוקי, בבקשה נקש.
משה נקש: אז אני אתייחס לנושא הזה, זה לא כתוב במפורש זה לא נכון, אתה מוזמן להראות לנו את זה, יכול להיות שנכתב שזה מה שנטען, אבל זה לא מה שרשות האוכלוסין אומרת, אנחנו להיפך, לאורך כל השנים אומרים שאין את המחסור הזה, ואנחנו מכירים את הפער בין בעלי ההיתרים לבין העובדים הזרים החוקיים, שהוא בסביבות 20 אלף, אבל זה לא המחסור בעובדים זרים, זה לא הצורך בעובדים זרים, הפער הזה קיים, אני בתחום הזה 19 שנה, אז 19 שנה שאני מכיר אני יכול להעיד רק על זה בסדר?
משה נקש: פער שקיים בין בעלי היתרים, זה מן הסתם משתנה, אבל זה עדיין פער גדול של הרבה אלפים לאורך כל השנים, ואז לא צעקו שזה מחסור של 20 אלף.
משה נקש: אז אני אומר עוד הפעם ועשינו גם סקר בעניין הזה, ובדקנו וראינו שהרבה מאוד אנשים מוציאים היתר, בשביל לשמור אותו לתקופת הצורך, או שיש כאלו שהוציאו היתר ורצו להעסיק, אבל ראו שזה יקר אז החליטו בסוף לא להעסיק.
משה נקש: יש הרבה סיבות ללמה אנשים מוציאים היתר ולא מעסיקים עובדים זרים, הפער הוא לא 20 אלף בשום פנים ואופן.
אבתיסאם מראענה: אני בחודש האחרון טיפלתי באיזה מקרה די מורכב שהגיע אלינו, ואנחנו ככה בלשכה וגם אני באופן אישי טיפלתי במקרה, של אישה שבעצם מחפשת לבן זוג שלה שהיה באירוע מוחי והמצב מאוד מאוד קשה, קלטה עובד זר שאומרת שהוא היה סבבה וכייף ועשה עבודה מצוינת ונאמן, אבל פשוט החליט לעזוב, החליט לעזוב את העבודה והוא תכנן ללמוד בבריטניה באנגליה, ואומרים שבכלל יש לנו תחרות מול המדינה הזאת מבחינת עובדים זרים, יש תחרות מאוד גדולה, אני לא יודעת כמה אנחנו מבינות את האירוע.
אבתיסאם מראענה: דבר שני, ברגע שהוא בעצם, זכותו לעזוב את המטופל שלו, ואז היא אמרה לי אבתיסאם אני חייבת המשפחה שלי מתפרקת ואני חייבת עובד זר, אז אמרתי לה אז תיקחי, אז אמרה אבל אין לי, הוויזה היא רשומה על אותו עובד זר שהוא לא רוצה לעבוד, הוא רוצה להתכונן למבחנים כשהוא עדיין גר בישראל.
אבתיסאם מראענה: הייתי צריכה בעצם להתערב בשביל לקחת את הוויזה של אותו עובד זר, על מנת לשחרר את המשפחה הזאתי ממנו, ובאמת זה קרה, זה קרה בשיתוף פעולה מדהים מול ענבל משאש, ופתאום הסוגייה זאת, מה אנחנו עושות איתה בעצם, איך אנחנו מביאים גם לידיעת הציבור הרחב, ברגע שהם נתקלים בסיטואציה כזאת, שהם לא יכולים לקחת עובד זר כי הוויזה על שם עובד אחר שהוא לא בדיוק רוצה, מה אנחנו אומרות להם?
משה נקש: אני אתייחס לזה משני הכיוונים, אוקי?
משה נקש: קודם כל מהכיוון של המטופל, של המעסיק המטופל הסיעודי, ברגע שהסתיימה ההעסקה של עובד זר אצל מטופל סיעוד, ויכול להיות מכל מיני סיבות, כי העובד החליטו לפטר אותו, או כי הוא החליט להתפטר, או מהסיבה שאת ציינת, אותו מטופל סיעודי יכול באופן מיידי לקלוט עובד אחר שקיים בתוך ישראל, בהנחה והוא מוצא עובד באופן מידי, ההיתר שלו לא תפוס, הוא יכול לקלוט באופן מידי, המגבלה שחלה עליו היא להזמין עוד עובד מחו"ל.
משה נקש: נכון, עכשיו גם לעניין הזה, וזה המקרה שהגיע אלי לוועדה, גם לעניין הזה יש לנו מענה, ויש לנו ועדה שמתכנסת, זאת אומרת בעניין של ימים בודדים, ובוחנת מקרים שבהם אומרים, למרות שההיתר תפוס, עשיתי ניסיונות השמה או כל מיני סיבות שלא הצליח למצוא עובד מתאים עם הכשרה מתאימה, או משהו כזה מתוך ישראל ואני רוצה להביא מחו"ל, הוועדה במקרים רבים גם מאשרת להביא בכל זאת עובד זר אחר מחו"ל.
משה נקש: אז זה קיים, פונים באמצעות הלשכות הפרטיות, הן מכירות את זה, פונים כל הזמן ואנחנו מטפלים בבקשות האלה.
אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה להגיד לך, שלא כל הלשכות הפרטיות, לפחות מה שהתנהלתי בקייס הזה שטיפלתי בו, הלשכה הפרטית לא עשתה שום דבר בסוגייה הזאת, האישה הזאת הייתה צריכה לפנות לחברת הכנסת שתעבוד בשבילה, בכייף ובאהבה והצלחנו ואני יותר מאושרת משעזרתי לה.
אבתיסאם מראענה: אבל אני לא חושבת שהלשכות הפרטיות באמת או שהם לא יודעות, אולי צריך לעדכן את זה, צריך להבין את זה, אני לא יודעת בדיוק מה שמה צריך לתפור, אבל העניין הזה הוא לא מספיק תפור, ובאמת המענה היה מאוד מהיר, אני לא יודעת אם זה בגלל התערבות של חברת כנסת, אבל אני סומכת עליכם שאתם עושים עבודה מצוינת, אבל הסוגייה הזאת צריך מאוד להבהיר אותה.
משה נקש: אז קודם כל אני חושב שזאת במה די מכובדת בשביל להבהיר אותה, אבל אנחנו יותר מזה, עשינו גם כנס עם כל הלשכות הפרטיות והבהרנו את הסוגייה הזאת עוד פעם, ועוד דבר שאנחנו עושים בעניין הזה זה לשנות אולי אפילו את שיטת ההגשה, להפוך להם את זה למקוון, שיהיה להם יותר פשוט ונוח להגיש לנו.
אבתיסאם מראענה: אה, זה מעולה.
משה נקש: אז אנחנו עובדים על זה, הן מכירות ואם הן לא מכירות אז אנחנו נדאג שיכירו וידעו, זה גם כתוב בנוהל שלנו, זה גם מפורסם באתר זה לא סוד.
משה נקש: עכשיו אני חוזר שנייה לצד של העובדת או של העובד, כשעובד עוזב אז יש עליו מגבלות, זאת אומרת עובד לא יכול להחליט טוב אני עוזב כי אני רוצה להתכונן למבחנים, ואני מכיר את המקרה, אז במקרה הזה אם העובד הזה יצא מהארץ אז זה לא באמת ישפיע עליו, אבל עובד שיעזוב שלוש פעמים במשך שנתיים מסיבות לא מוצדקות, בפעם הרביעית הוא לא יוכל להירשם אלא אם כן נערוך לו שימוע וכל מה שצריך, אז יש גם מגבלות על העובדים הזרים בעניין הזה.
אבתיסאם מראענה: נגיד העובד הזר הספציפי הזה שבעצם הוא עוזב והוא מחליט ללמוד, תוך כדי שהוא כאן, מה אתם עושים כלפיו?
אבתיסאם מראענה: מה בעצם?
משה נקש: תראי, עובד שעוזב מן הסתם יש לו את תקופת ההתארגנות שלו ובין מעסיקים.
אבתיסאם מראענה: ובשלושה חודשים האלה הוא יש לו את התקופה.
משה נקש: נכון, ואם אחרי השלושה חודשים הוא למעשה בר הרחקה.
אבתיסאם מראענה: אז עכשיו יש לנו את דורון רז.
רענן שנהב: גברתי היו"ר אפשר להעיר הערה על הדברים שהוא אמר?
אבתיסאם מראענה: לא, אנחנו צריכים לתת לאנשים נוספים זמן לדבר.
אבתיסאם מראענה: בבקשה, דורון אתה רשום.
דורון רז: אני רשום אבל אני חושב שאני אתן את זכות הדיבור לאחרים.
דורון רז: אז אני רק מברך על ההארכה, רק להבנתי בדצמבר אם לא יהיו שינויים, יצטרכו לעשות הארכה נוספת ותהיה בעיה כי לא תהיה כנסת ולא יהיה שרים ואחרים, אני חושב שהיה נכון בימים האלה, להאריך את זה לפחות עד כהונת הכנסת הבאה, כי אם לא תצליחו לעשות אז יהיה בעיה.
משה נקש: לא לא אני אחדד, לא אמורה להיות בעיה, כי גם בממשלת מעבר יש שרים, וזה סמכות של השרה להחליט ולא צריך בשביל זה הליך חקיקה, אז לא תהיה בעיה, אם נגיע לגשר ונצטרך נעשה את זה, אני מקווה מאוד שנצליח לפתור את זה לפני באמצעות הוראת שעה.
אבתיסאם מראענה: אמן, תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: נורית מילשטיין, מיקרופון, שם מלא ותפקיד.
נורית מילשטיין: שמי נורית מילשטיין, אני בת לאם סיעודית, אני בת יחידה עד לפני פחות משנה לזוג הורים, היום לאם סיעודית אבא שלי נפטר לפני פחות משנה בגיל כמעט 94, היום אימא שלי בת 94, שבע שנים דמנטית, אני סועדת את הורי באופן יום יומי, וחווה את הקשיים הרבים הרגשיים, הנפשיים, אני גם אם חד הורית.
נורית מילשטיין: שבע שנים קשות, בעיקר בשנתיים האחרונות ברגע שהגיעה הקורונה וסגרו אותם בבית, זאת קטסטרופה שבאמת קשה לתאר אותה, תוך כדי הקורונה, המטפלת שהייתה לנו שלוש שנים החליטה שהיא מתפטרת, כי היא לא הסכימה להישאר בסגרים בבית, כי היא רצתה לצאת, לא יכולנו לאפשר את זה, אבא שלי היה במצב מאוד קשה, ובכלל אני והבן שלי גזרנו על עצמנו בידוד בבית, כדי שנוכל לבוא ולעזור ולהיות, ולנסות שתהיה פחות התדרדרות.
נורית מילשטיין: העובדת התפטרה, חיפשנו, חיפשנו גם שלחתי למיכל, יש פה טבלה של השנתיים האחרונות של חיפושים של מטפלת.
אבתיסאם מראענה: חיפושים זה ראיונות וזה?
אבתיסאם מראענה: מה זה טבלה?
נורית מילשטיין: ראיונות, פנייה לתאגידים, טלפונים ושמות של עובדות, קודם כל זוג מעל גיל 90 כל התאגידים אמרו לי חבל לך על הזמן, תייבאי עובדת, עכשיו בעיה עם אישה דמנטית לייבא עובדת, אז ברור מה הבעיה, כל החיפושים לצערי.
אבתיסאם מראענה: אני הסכמתי שזה נכון קשה, אבל למה אמרת מובן למה זה בעיה?
נורית מילשטיין: כי אישה דמנטית עיקר הטיפול הוא בקשר, בתקשורת ברגע שאין לה עם מי לדבר, אין מי שמבין אותה, זה אבוד, זה פשוט אבוד, וזה סבל של כולנו, גם של המטפלת שתבוא וגם של אימא שלי וגם של המשפחה.
נורית מילשטיין: ולראייה אנחנו כל השבע שנים האלה, אני רואה את החשיבות של זה, אני שם כל יום.
אבתיסאם מראענה: יש לה מטפלת עכשיו?
אבתיסאם מראענה: יש לי דפיקות לב חזקות, אני אומרת וואו איך את מחזיקה מעמד, אז יש לה מטפלת?
נורית מילשטיין: יש לה מטפלת.
נורית מילשטיין: שנתיים.
נורית מילשטיין: כן, בגלל שהיה את צו השעה והאפשרות להעסיק מטפלת לא חוקית, אז סוף סוף מצאתי מישהי שגם היא עבדה 12 שנה וטיפלה בזוג, היא סיימה לטפל והגיעה אלינו, אז לקחנו אותה, לא חשבנו מי ידע בכלל שזה הולך להיות כזאת קטסטרופה של שנתיים, וכן היא איתנו שנתיים, כל פעם אנחנו עם דפיקות לב של מה יהיה מה יהיה, אבא שלי בינתיים נפטר, היא סעדה אותו באמת בחסד עליון, בגלל הקורונה החלטנו שאנחנו עושים את הכל בבית והיינו לצידו עד נשימתו האחרונה ואחרי.
נורית מילשטיין: ניסינו לפני חודשיים, עשינו ניסיון שלצערנו כשל, כן להביא עובדת חוקית שהיא שנתיים בארץ, ללא עברית אבל אמרנו ננסה, העובדת שאצלנו שנתיים אמרה אני לא הולכת עד שאני לא רואה שאימא בסדר, היא נשארה, שילמתי שתי משכורות, נשארה נשארה, לצערנו הניסיון כשל, כי העובדת החדשה אחרי חודש ביקשה העלה של 1,000 שקל במשכורת, ואם אני לא אעלה לה היא תלך, ביקשה לצאת שעתיים כל יום, אני מצטערת אבל אני לא יכולה לאפשר את זה, פניתי לתאגיד, הוא אמר לי אם את לא תשתפי פעולה, העובדת תלך והיא תקבל את זה במשפחה אחרת, וזה מה שקרה, אז אחרי שבוע היא הלכה, והמטפלת ששנתיים איתנו ממשיכה להיות.
אבתיסאם מראענה: מה הבעיה שהמטפלת שעדיין אצלכם?