GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תומר ורשה: השרה איילת שקד הוציאה הודעה שלא יינקטו פעולות אכיפה בלי שהם צריכים להגיע ולבקש מקלט, שזה יפה מאוד, אבל אני כאן בא לשאול מה זה אומר לא יינקטו פעולות אכיפה כי יש הרבה מעסיקים שרוצים לדעת כדי לא להסתבך.
תומר ורשה: האנשים האלה עכשיו נכנסים לתקופה לא ידועה וכמובן צריכים לפרנס את עצמם.
ענבל משש: איך הם התפרנסו עד היום אם הם לא חוקיים?
ענבל משש: הם לא נמצאים פה יום או יומיים, הם לא נמצאים פה מתחילת האירועים, נכון?
תומר ורשה: אבל יש הבדל בין מציאות אחת לבין מציאות שנייה שבה יש מלחמה.
תומר ורשה: אם אומרים להם שהם לא צריכים לבקש מקלט כשהמשמעות היא שמבקשי מקלט כן יכולים להתפרנס בזמן הזה, אז ברור שצריך לחול עליהם אותו דין לפחות בתקופת המלחמה, ואם השרה הודיעה על היעדר הליכי אכיפה, אני מפרש את זה כאכיפה גם על עבודה, אבל חשוב שתבהירו את זה, כל עמדה, פשוט כדי שאנשים יוכלו לתכנן את צעדיהם.
אבתיסאם מראענה: אתה בעצם אומר שבעצם שהשרה הוציאה את ההבהרה הזאת שלא ינקטו באכיפה מול התיירים ששוהים פה ונותנים להם לשהות כאן לתקופה זמנית של חודשיים, בזמן הזה שהם שוהים הם לא יכולים לבקש מקלט, אין להם את האופציה.
תומר ורשה: השרה הודיעה שהם יכולים, הם לא צריכים.
אבתיסאם מראענה: הם יכולים, הם לא צריכים.
תומר ורשה: אני אומר שהם יכולים, השרה אומרת שהם לא צריכים כדי להקל על המנגנון, אבל ברור שאדם שהגיע כתייר לא תכנן לממן פה את החיים שלו עם אותם כספים שהוא הגיע ולכן מן הסתם הוא חייב להתפרנס.
ענבל משש: בן אדם שהגיע כתייר לא תכנן לעבוד, נכון?
ענבל משש: הוא תכנן לטייל.
אבתיסאם מראענה: אבל הוא גם לא תכנן מלחמה פתאום, אולי הוא רצה לחזור, אבל הוא לא תכנן מלחמה ובזמן הזה שיש מלחמה בארצו הוא נמצא כאן, אז מה עושים?
תומר ורשה: לא רק זה, גם עכשיו בגלל המלחמה נוצר משבר הומניטרי שכן מאפשר להם לפנות ולבקש הגנה בינלאומית בישראל איפה שהם נמצאים, במצב כזה מן הסתם המדינה כן מאפשרת להם להתפרנס ולכן אם אנחנו אומרים להם שהם לא יגישו כי אין צורך לפחות ניתן להם את אותו דין.
תומר ורשה: זה דבר אחד.
תומר ורשה: דבר שני, נקודה חשובה ומאוד מאוד משמעותית, מה קורה עם בני זוג של אזרחים ישראלים.
תומר ורשה: יש הרבה אזרחים ישראליים שיש להם בנות זוג מאוקראינה שכבר הגישו בקשות.
תומר ורשה: בדרך כלל המדינה דורשת, א', תעודות מאומתות מאוקראינה שהיום אי אפשר להשיג, ב', הרבה פעמים עושים ריאיון קונסולרי בקונסוליה שגם זה דבר שלא אפשרי.
תומר ורשה: כל הקבוצות האלה של הזוגות היום הם בפניקה מוחלטת, יש הרבה ישראלים שכבר עזבו, יש לי ארבעה מקרים שאנחנו מטפלים בהם עכשיו, אחת, בת הזוג הצליחה לברוח לצ'כיה, השנייה לפולין, הישראלים נסעו לשם, מתים להחזיר אותן לישראל, הכללים של רשות האוכלוסין אומרים שהם לא יכולים להגיע כתיירים רגילים.
תומר ורשה: זה אומר שאתמול בערב, אני רגע אעדכן את הצופים, השרה איילת שקד הודיעה אתמול בערב שתיירים מאוקראינה יוכלו להגיע לבקר כאן בני משפחה ומכרים בערבויות של 10,000 שקל לראש.
תומר ורשה: מעבר לקושי שתייר בלי שהוא מכיר כאן אף אחד לא צריך ערבות ומי שכן מכיר דווקא כן צריך ערבות, שזה קצת הפוך, אז אותם אזרחים ישראלים לכאורה על פי הכללים לא יכולים אפילו להביא את בנות הזוג שלהם בלי אישור מקדים.
תומר ורשה: אנחנו פנינו בעניין לשרת הפנים ואני גם מנצל את ההזדמנות שענבל כאן, לתת הנחיה ברורה שקודם כל כל אותן בנות זוג יוכלו לנחות בישראל כתיירים רגילים, יוכלו להיכנס לישראל, בין באותה ערבות של 10,000 ובין ללא ערבות, קודם כל כדי שאזרחי ישראל, שאלה בנות הזוג שלהם, יוכלו לדעת שהם חיים בשקט.
תומר ורשה: אחר כך עם כל הבירוקרטיה והפרוצדורה, אם חסרה תעודה או לא חסרה תעודה, להתחיל הליך מדורג או לא להתחיל הליך, זה כבר אפשר לדחות את זה.
תומר ורשה: אני חושב שזה דבר קריטי שרשות האוכלוסין צריכה לתת לו מענה.
תומר ורשה: ועוד שתי נקודות, כפי שענבל אמרה, בני משפחה של עובדים זרים אוקראינים היום, לפי הכללים הרגילים, לא יכולים להיכנס לבקר אותם בארץ, אבל נוצר מצב שאותם עובדים זרים למעשה הגיעו לכאן כדי לממן את המשפחות באוקראינה ואותן משפחות מסכנות למעשה נשענות על אותו בן משפחה שהצליח להגיע לחו"ל ולעבוד ולכן מן הסתם כשהם כרגע בורחים מאוקראינה רק הגיוני זה שהמקום הראשון שאליו הם ירצו להגיע זה לאותו בן משפחה שעובד פה ויכול לפרנס אותם.
תומר ורשה: לכן אם כבר אנחנו מנסים להושיט יד הומניטרית אז כדאי להוציא הנחיה גורפת שאותם בני משפחה של עובדים חוקיים יוכלו להגיע באופן זמני.
תומר ורשה: כמובן שלא תהיה בעיה אחר כך לאכוף את היציאה שלהם כשהמצב באוקראינה יתבהר כי אותם עובדים זרים מן הסתם יזדקקו להמשך אשרות ויהיה אפשר להתנות את חידוש האשרות ביציאה של בני המשפחה.
תומר ורשה: אבל זה דבר הומניטרי מהמעלה הראשונה.
תומר ורשה: ונקודה אחרונה, כשדובר כאן על עובדים זרים שרוצים אולי לחזור לאוקראינה.
תומר ורשה: גם כאן התנאי של עובדים לצאת ולחזור לארץ זה אשרות חוזר בדרכונים, בלי אשרות חוזר הם לא יכולים לצאת והרבה עובדים זרים לא מוציאים מראש את אותן אשרות חוזר כי אין להם צורך, הרבה פעמים זה גם תלוי בהסכמה של מעסיק.
תומר ורשה: לכן מכיוון שזאת כרגע בירוקרטיה שאין זמן לעשות אותה, אז יש לזה גם פתרון, כל אותם עובדים זרים יכולים לצאת מהארץ ומשרד הפנים פשוט ירשום הערות במחשב שמדובר בעובדים זרים שרשאים לחזור.
תומר ורשה: בדרך הזאת הם יוכלו לחזור בלי הבירוקרטיה שכרוכה בהחתמות, זה קרה גם בתקופת קורונה.
אבתיסאם מראענה: ענבל, את יכולה להתייחס לנקודה לפחות האחרונה שנשמעת לי לא כל כך סבוכה, לפני שנגיע למצב של מעמד פליט ואיחוד משפחות של נשים של אזרחים ישראלים שלא יכולות להיות בארץ.
אבתיסאם מראענה: את יכולה להתייחס לנקודה האחרונה של תומר?
ענבל משש: למה?
ענבל משש: יציאה למה?
אבתיסאם מראענה: כשעובדים זרים חוזרים חזרה.
תומר ורשה: בלי להוציא אשרות חוזר, פשוט שייצאו ויעשו הערות במחשבים שיהיה מותר להם להיכנס ללא אשרה.
אבתיסאם מראענה: לצמצם את הבירוקרטיה.
ענבל משש: באמת זה לא כזו בירוקרטיה, אבל קודם כל לצאת אפשר גם בלי לקבל - - -
תומר ורשה: לא, אבל הלשכות עכשיו אפילו לא קולטות ישראלים, הם הוציאו הנחיה לא להגיע ללשכות בגלל עומס, אז ברור - - -
ענבל משש: אבל עובדים בבניין לא מגיעים ללשכות, התאגידים מגישים מרחוק בקשה לאינטר ויזה ומקבלים את זה באותו יום.
תומר ורשה: וסיעודי?
ענבל משש: סיעוד זה בלשכות, זה נכון.
ענבל משש: בכל מקרה, בסדר, שמעתי את מה שהוא אומר, אנחנו נבחן את זה.
תומר ורשה: ונקודה אחרונה, שגם עלתה בזמן הקורונה, אנחנו לא יודעים כמה זמן המשבר הזה יהיה, אם מדובר במשבר של שבועיים-שלושה שכולנו כנראה מבינים שזה לא המצב אז אין בעיה, אבל אם אותם עובדים זרים יוצאים לתקופות יותר ארוכות מהארץ חשוב מאוד שהתקופה הזאת שהם נמצאים בחו"ל לא תיחשב להם כחלק מהתקופה להעסקה בישראל של אותם חמש שנים.
תומר ורשה: ואני אתן דוגמה.
תומר ורשה: בזמן הקורונה, איך שהתחילה הקורונה במרץ 2020 היו הרבה עובדים סיעודיים מנפאל, הודו וסרילנקה שיצאו לחופשות מולדת וקיבלו גם אשרות חוזר ואז הם נתקעו בחו"ל ולא יכלו לחזור.
תומר ורשה: בינתיים בחלוף הזמן כבר הסתיימה להם התקופה של חמש השנים, הם ביקשו לחזור לאחת משתיים, או לחזור לעבוד לאותו פרק זמן, או לפחות להגיע לאסוף את כל הציוד שלהם כי הם השאירו פה הכול ויצאו רק לחופשה.
תומר ורשה: רשות האוכלוסין סירבה לכך, האנשים האלה נשארו בחו"ל בלי שאף אחד טיפל להם בדברים.
תומר ורשה: זו גם נקודה שעולה מהשטח וחשוב שייתנו עליה את הדעת, כשהם יוצאים לעצור את השעון ולאפשר להחזיר אותם אחר כך.
אבתיסאם מראענה: נשמע לי הגיוני.
ענבל משש: לא הגיוני, לפי פסיקת בג"צ החישוב הוא ברוטו, של כל התקופה.
תומר ורשה: זה תלוי בכם, בהחלטה שלכם.
ענבל משש: בסדר, אבל זה המצב.
אבתיסאם מראענה: אנחנו במקרה של מלחמה, אני מקווה שהיא תהיה אחרונה, אבל זה מקרה מלחמה, מה לעשות?
אבתיסאם מראענה: כמו שהם חשובים לנו פה, בזמן מלחמה שיישארו ונעשה הכול בשביל שיישארו פה, ולא נתחיל עכשיו, תארי לעצמך איזה 2,000 משפחות שעכשיו כל עובדות הסיעוד יעזבו אותם ואנחנו נצטרך לחפש, זו חתיכת סאגה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו כולנו בתוך הבליל הזה של החיפוש ומחסור.
אבתיסאם מראענה: השאלה שנשאלת היא, בזמן מלחמה האם אפשר להתארגן אחרת כמו שהתארגנתם בזמן של קורונה?
ענבל משש: בסדר, מתארגנים אחרת, אז יש הרבה דברים שנעשים, כמו קודם כל בסדר הדחיפות העליון זה לחלץ את הישראלים שנמצאים באוקראינה ולהביא אותם למדינת ישראל.
ענבל משש: זה חלק מהפעולות שהממשלה עושה, יכולה להרחיב על זה רחל ממשרד החוץ.
ענבל משש: אז אני לא מבינה מה ההצעה, לחלץ את המשפחות של העובדים הזרים?
אבתיסאם מראענה: לא, ענבל, את לא איתנו.
ענבל משש: לא הצלחתי להבין.
אבתיסאם מראענה: נכון, אז אני אסביר לך.
אבתיסאם מראענה: תומר, תרשה לי.
אבתיסאם מראענה: מה שהוא בעצם אומר, שהעובדים שיוצאים מכאן ושרוצים לצאת מכאן חזרה לארץ שלהם ואנחנו לא יודעות מתי זה יסתיים, אם זה יסתיים בעוד שבוע, שבועיים, חודש, חודשיים, ואז תהיה להם האפשרות לחזור חזרה.
אבתיסאם מראענה: בזמן הזה שהם לא נמצאים בארץ, נגיד חודשיים או שלושה, או שבועיים, או ארבעה חודשים, אני לא יודעת כמה, אל תחשבו את התקופה הזאת שהם לא נמצאים, שהם עזבו את העבודה שלהם, חזרו חזרה לארץ המוצא שלהם בזמן המלחמה ורצו לחזור לעבודה.
אבתיסאם מראענה: אל תחשבו את התקופה הזאת שהם היו בחו"ל עם המשפחות שלהם, אל תנכו להם את התקופה הזאת על מנת שהם ירוויחו את זמן העבודה שהם נמצאים בארץ.
אבתיסאם מראענה: האם אני ברורה?
ענבל משש: כן, אבל עוד פעם אני אומרת, ככלל החישוב היא ברוטו ויכולה להוסיף על זה שושנה שנמצאת איתנו בזום, אם את רוצה לשמוע תשובה.
ענבל משש: שושנה.
שושנה שטראוס: כן, שלום.
שושנה שטראוס: לפי פסיקת בג"צ החישוב לגבי עובדים זרים, שהות מרבית בישראל, הוא חישוב ברוטו וזאת מאחר שבג"צ סבר, כמו הרשות, שאי אפשר לפי פינצטה לבדוק כל עובד כמה ימים היה פה וכמה ימים היה שם.
שושנה שטראוס: זאת הלכה שכבר מזמן.
אבתיסאם מראענה: ובזמן מלחמה?
שושנה שטראוס: בקורונה, בגלל הקורונה היו עובדים שיצאו ולא יכלו לחזור, אנחנו הסכמנו בסופו של יום לאפשר לעובדים זרים לחזור, אפילו אם עברו את ה-90 יום של האינטר ויזה שלהם ובלבד שהיה להם מי שהזמין אותם פה והם לא סיימו את תקופת העבודה המרבית.
אבתיסאם מראענה: שושנה יקירתי, האם את חושבת שזמן קורונה וזמן מלחמה אלה סיטואציות שאפשר להתחשב מבחינה הומניטרית ולהחיל את מה שהיה על הקורונה על זמן מלחמה?
אבתיסאם מראענה: נשמע לך הגיוני?
אבתיסאם מראענה: לי זה נשמע מאוד הגיוני.
שושנה שטראוס: אז שוב, אני מתארת לעצמי שאותה מדיניות תחול שאם עובד ירצה לחזור אחרי שיצא בלי אינטר ויזה או שהאינטר ויזה שלו פג תוקף, אם תהיה לו פה תקופת עבודה חוקית שנשארה לו, לא כמה ימים, אלא שבאמת יש לו עוד כמה חודשים טובים לעבוד ויש מי שרוצה להעסיק אותו עד ל-63 חודשים, אני מתארת לעצמי, שוב, כמו שעשינו בקורונה, כל מקרה נבדק לגופו לפי הנהלים הרגילים ואפשרנו להרבה עובדים אז לחזור ואני מתארת לעצמי שזה יהיה אותו דבר כאן.
אבתיסאם מראענה: יופי, מעולה, אז את בעצם אומרת שלא מקזזים לו את הזמן הזה של השהייה.
ענבל משש: לא, לא אמרנו שלא מקזזים.
שושנה שטראוס: לא, את הזמן מחשיבים ברוטו, כי זאת הלכה, אבל אנחנו לא אומרים באופן דווקני שאם אין לך אינטר ויזה או שהאינטר ויזה שלך פג תוקף, אנחנו מאפשרים לפי התנאים והנהלים לחזור.
שושנה שטראוס: לגבי לקזז פה ושם, על פניו זה לא אפשרי, זה פשוט משימה בלתי אפשרית, כמו שגם בג"צ השתכנע שאי אפשר לגבי כל עובד לחשב כמה ימים הוא היה פה וכמה ימים הוא לא היה פה.
שושנה שטראוס: זה תלוי בנסיבות של כל אחד.
שושנה שטראוס: אנחנו גם צריכים לקוות שכשהם ירצו לחזור לא תהיה פה מלחמה, נכון?
אבתיסאם מראענה: לא, שושנה, למה למה למה?
אבתיסאם מראענה: מה את פותחת לנו פה עין רעה?
שושנה שטראוס: לא, פשוט לפני פחות משנה היו פה 4,000 טילים, אבל אם ירצה ה' שיהיו רק בשורות טובות, גם פה וגם בחוץ לארץ.
אבתיסאם מראענה: כן, תומר.
תומר ורשה: בעניין הזה קודם כל ברור שמשרד הפנים הוא זה שמחליט אם להיטיב את המצב או לא, בית המשפט העליון בוודאי לא אוסר על משרד הפנים להיטיב את המצב.
תומר ורשה: אז קודם כל אין מה להיאחז בפסיקת בג"צ כאיזה שהיא בעיה או הגבלה.
ענבל משש: לא, בג"צ אימץ את העמדה שלנו.
תומר ורשה: אבל לא במצב מלחמה ולא במצב משבר.
תומר ורשה: במצב רגיל זה משהו אחד, כשבן אדם מחליט מיוזמתו לנסוע לחופש לשבוע בחו"ל זה נכון, לא במצב שנוסעים לכמה חודשים.
תומר ורשה: ודבר שני, אין שום בעיה לדעת ספציפית על כל אחד, כמו שאתם מחשבים מתי הוא הגיע ומתי הוא סיים, אז אפשר לראות במחשב של משרד הפנים בקלות מתי הוא יצא ומתי הוא חזר, זה מוציא באקסל מאוד מאוד פשוט כמה ימים הוא לא היה בארץ, פשוט מחשבים את זה בפלוס ולא במינוס, קלי קלות.
תומר ורשה: זה רק עניין של רצון טוב ונכונות.
תומר ורשה: זה עניין של מדיניות, אתם תחליטו אם זה משהו שראוי לעשות או לא.
תומר ורשה: אני חושב שבוודאי הם אנשים שלא באו רק להתפרנס, הם באו קודם כל לתרום לחברה הישראלית, גם בבניין, גם בסיעוד, אין שום סיבה שעד שאישרנו אותם עוד נמנע מהם את האפשרות לעבוד את התקופה המקסימלית.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, תומר.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להתייחס בהחלט לסוגיה הזאת של איחוד משפחות שמאוד קרובה ללבי בעניינים אחרים של איחוד משפחות כשאנחנו מדברות על ישראלים ופלסטינים.
אבתיסאם מראענה: פתאום הכול כזה דומה, מה נעשה, חיים שכאלה.
אבתיסאם מראענה: רציתי לשאול מה קורה שם בזירה הזאת של איחוד המשפחות, לא קיבלתי על זה תשובה, אני מאוד אשמח אם יש התייחסות, ישראלי, בת הזוג לא ישראלית, מה עושים בזמן הזה, האם יש הוראה, יש הצהרה ברורה לגבי הסוגיה הזאת, מה עושים?
תומר ורשה: אני רק אחדד את זה, ענבל.
תומר ורשה: אם אפשר להוציא הנחיה שכל אזרח ישראלי שהגיש בקשה לזוגיות, והרי היום זה מקוון, מגישים את זה באינטרנט, יאושר לו להכניס את בת הזוג, או שהיא פשוט תגיע לכאן כמו תיירת רגילה שאתם היום מאשרים כניסה בערבות של 10,000 שקלים, היא תגיע כתיירת, כי זה הדבר הכי בהול ודחוף, יקנו כרטיס טיסה והיא תנחת פה מחר, אתם תכניסו אותה בערבות ואת כל הבדיקות ואת כל הדברים תעשו כשהיא בארץ.
תומר ורשה: קודם כל בואו נציל אותה.
ענבל משש: טוב, לראשונה אני שומעת את זה היום.
אבתיסאם מראענה: לא, אני שמעתי את זה אתמול, אני שמעתי בשיחת לייב.
ענבל משש: אמרתי שאני שמעתי את זה היום.
ענבל משש: אז אני שמעתי את זה היום, אני מניחה שהעלית את זה בפני מינהל האוכלוסין או בפני השרה, או בפני המנכ"ל, אני לא מכירה את זה באופן אישי.
ענבל משש: אני גם לא מטפלת באיחודי משפחות וזה לא נוגע לעובדים זרים ואני ראש מינהל עובדים זרים.
ענבל משש: אז אם העלית את זה אני בטוחה שזה ייבחן וגם תקבל תשובה.
תומר ורשה: אשמח מאוד.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת זכות דיבור לרומן שרוצה להתייחס לדיון עד כה.
רומן קוטוויץ: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): כמובן, תודה רבה ותודה רבה שוב על ההזדמנות הזאת.
רומן קוטוויץ: למען האמת כשאני התחלתי אני חשבתי שאני אשלח כמה הודעות ואנחנו נדון בזה צעד אחר צעד, אבל למען האמת איך שזה קרה ככה היה פה מין תערובת שדווקא כללה את כל הנושאים שאני רציתי להעלות.
רומן קוטוויץ: את העלית אותם, גברתי, אז אני רוצה לומר קודם כל שאני לחלוטין מסכים עם תומר.
רומן קוטוויץ: אני באמת מודה לך, אדוני, על עמדתך הנחושה ואנחנו בשגרירות נבקש ונפנה לצד הישראלי על מנת ליישם חלק מהאלגוריתמים הפרגמטיים, לפחות לאיזה שהיא תקופת זמן מוגבלת.
רומן קוטוויץ: אין זמן לבירוקרטיה כרגע, אין זמן לשלם את הערבות הזאת, אנשים מתים.
רומן קוטוויץ: תבינו את זה, 10,000 שקל להיכנס לישראל.
רומן קוטוויץ: אתם יודעים, זה קצת מוזר, זה לא מריח לכם מוזר?
רומן קוטוויץ: אם יש אנשים שאין להם את הכסף הזה, אין להם 10,000, אולי יש להם, אבל הם צריכים את זה כדי לתמוך באנשים שמגיעים אליהם עכשיו, הם יאכילו אותם בכסף הזה, הם צריכים לגור גם איפה שהוא.
רומן קוטוויץ: אולי הם צריכים גם לשלוח את הכסף הזה לאוקראינה.
רומן קוטוויץ: אז בשבילי ההחלטה הזאת של הממשלה היא די מוזרה בעיניי, אנחנו מעודדים את ממשלת ישראל לנקוט בצעדים פרקטיים על מנת להקל על הכניסה של האנשים האלה לישראל.
רומן קוטוויץ: בואו נעשה משהו, בואו נעשה משא ומתן נפרד ואנחנו נמצא פתרונות, איזה שהוא אלגוריתם.
רומן קוטוויץ: אנחנו לא מבקשים שאתם תרשו להם להישאר פה לעשות מה שהם רוצים, אנחנו מבקשים צעדים פרקטיים שיעזרו לאנשים.
אבתיסאם מראענה: אדוני, האם - - -
רומן קוטוויץ: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אני מבקש לסיים, מצטער, מפני שיש לי כמה נקודות ואז נוכל לדון בזה.
רומן קוטוויץ: אני באמת מתנצל, גברתי, אני לא יכול להיות בכל המפגש כי, אתם צריכים להבין, אנחנו חייבים לספק שירותים קונסולריים לאזרחים שלנו.
רומן קוטוויץ: הם עומדים עכשיו מחוץ לחדר, מחכים, אני חייב לעזור לעמיתים שלי, לקונסולים שלי.
רומן קוטוויץ: לפני הטרגדיה הזאת היה לנו פה בארץ בסך הכול כ-2,500 אוקראינים.
רומן קוטוויץ: יש לחלק מהם גם אזרחות כפולה והם כולם כרגע צריכים שירותים.
רומן קוטוויץ: הם לא הפסיקו לבוא אלינו.
רומן קוטוויץ: אני רוצה שתבינו אותי, אני מתנצל, אני ממש מצטער שאני קוטע אותך, אבל צעדים פרקטיים.
רומן קוטוויץ: את כבר דיברת על רובם, אבל שוב, אנחנו מבקשים מכם, תנקטו בצעדים בכל מה שקשור לעובדים הזרים שעוזבים את המדינה, אנחנו רוצים שאתם תקבלו החלטות ותנו להם לחזור בלי בירוקרטיה, לחזור חזרה.
רומן קוטוויץ: תבחנו את הצעדים שלכם שננקטו כשאתם לוקחים את הפיצויים שלהם בנמל התעופה.
רומן קוטוויץ: יכול להיות שאולי עכשיו בוודאות צריך לקבל החלטה שהם ייקחו את הכסף הזה, את הפיצויים האלה, כדי שהם יוכלו לתמוך במשפחות שלהם באוקראינה, אנשים שרוצים עכשיו לחזור לאוקראינה.
רומן קוטוויץ: אני בקשר עם רשות הגבולות בבן גוריון, אני מקבל מהם מידע שהם מבינים את המצב שלנו, הם לא מסרבים לאוקראינים להיכנס לישראל באותו זמן.
רומן קוטוויץ: הטלפון האדום שלי מצלצל נון סטופ כי אנשים מתקשרים אלינו כל הזמן שלא נותנים להיכנס לישראל.
רומן קוטוויץ: לרבים מהם, דרך אגב, יש פה משפחות וחברים שהם אזרחי ישראל.
רומן קוטוויץ: יש אישה מחרקוב וילדה בת תשע והיום בחרקוב היו הפצצות, הכיכר הכי גדולה באירופה, היום הם הופצצו עם ארטילריה כבדה.
רומן קוטוויץ: רשות האוכלוסין לא נתנה לילדה הזאת להיכנס לארץ, המשפחה היא אזרחי ישראל, דרך אגב, והם הכניסו אותה למתקן הגירה והם מתכננים לשלוח אותה חזרה להונגריה.
רומן קוטוויץ: אנחנו עובדים כרגע עם עורכי דין על המקרים האלה, מקרים הומניטריים, אנחנו חושבים שלפעמים הנציגים הרשמיים של ישראל צריכים לחשוב באמפתיה.
רומן קוטוויץ: אנשים שיש להם פה חברים ומשפחה של אזרחים ישראלים, קצת אמפתיה לא תזיק פה, יש הרבה מקרים כאלה.
רומן קוטוויץ: אבל אני רוצה לבקש מכם, תסתכלו ותעברו על הצווים שלכם, תשנו אותם, תעשו את זה מיד.
אבתיסאם מראענה: תודה על הזמן שהיית איתנו, אני מאוד מעריכה, אמרת דברים מאוד חשובים ואנחנו בהחלט נחדד אותם, אנחנו נהיה בקשר, תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: האמת היא שלא ציפיתי לכזאת שיחה עם היועץ בשגרירות אוקראינה שהוא פשוט מבקש לחדד נהלים, שהנהלים של מדינת ישראל, משרד החוץ, רשות האוכלוסין, משרד הפנים, השרה, כולנו פה, בעצם שהדברים יהיו מאוד מאוד ברורים בנהלים שלכם, הוא בעצם דורש, האם העובדים הזרים שנמצאים כאן יכולים להוציא את כספי הפיצויים שלהם על מנת לתמוך במשפחות שלהם.
אבתיסאם מראענה: האם זה אחד הדברים שהגיעו אליכם למרכז הפניות שלכם ב-CIMI?
אבתיסאם מראענה: תסבירו לי, אני פתאום מבינה דרך הזעקה שלו שיש פה בעיה, בעיה מאוד גדולה, שלא ברור מה הנהלים של מדינת ישראל.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח מאוד לשמוע את גברתי ממשרד החוץ ואל תגידי לי מה המאמצים שמשרד החוץ עושה לישראלים, כי את זה אני מבינה, יש מאמצים, אני שומעת על זה, גם בטח מדברים על זה כל הזמן, אני רוצה להבין מה המאמצים שאתם עושים לאזרחים שהם לא ישראלים, שנמצאים כאן ורוצים לנסוע, ושהם קרועים מבני משפחותיהם.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח לשמוע את דעתך.
רחל אוברמן: שלום, אני יכולה להגיד ברמה האישית שניהלתי את המשא ומתן עם אוקראינה להבאת עובדי בניין והיחס באמת הנהדר שקיבלנו והקשרים הנהדרים בין המדינות זה משהו שמלווה אותי.
רחל אוברמן: אני נמצאת כאן, לצערי היום בהיעדר נציג של האגף הקונסולרי אצלנו בגלל שהם באמת עמוסים מעל הראש בסיפור הזה של חילוץ ישראלים ולצערי אני לא יכולה להתייחס לשאלות ספציפיות לגבי הנושאים האלה, פשוט בגלל שאני לא מכירה.
רחל אוברמן: אני יכולה לפנות עם החזרה שלי למשרד לנציגים של האגף הקונסולרי ולבדוק את כל הנושאים האלה, האם הם קיבלו פניות מבני זוג של אזרחים ישראלים ושאר הסוגיות שעלו כאן.
רחל אוברמן: יש סוגיות שלא קשורות למשרד החוץ, כמו הסיפור של הפיקדון, אם עובד בניין שיוצא מישראל לצורך חזרה לאוקראינה יכול לקחת את כספי הפיקדון, ככה אני מבינה את השאלה, למרות שהוא מעוניין לחזור בחזרה לישראל בתקופה של ה-63 חודשים, אני לא יכולה לענות על זה, זו לא סוגיה של משרד החוץ, אבל כל הסוגיות שקשורות אלינו, בעיקר הסיפור הזה של בני הזוג, אני אברר עם החזרה למשרד ואני אעדכן אתכם אם קיבלנו פניות בנושא ואילו מאמצים נעשים כדי לסייע.
תומר ורשה: יש עוד קבוצה אחת, עכשיו הפנו את תשומת ליבי, יש כאן הרבה ישראלים שכבר יש להם בנות זוג מאוקראינה שהם חיים בישראל, משרד הפנים מכיר בזוגיות, הם בהליך מדורג, ואותן נשים אוקראיניות אוחזות בתושבות ישראלית זמנית, אבל הן לא אזרחיות.
תומר ורשה: מבחינת החוק, מבחינת הדין, אין שום מגבלה שקרובי המשפחה שלה יגיעו לבקר, אבל כבר קרה לנו לאחרונה, היה את הסיפור של קרובי המשפחה הברזילאים שבאו לבקר וסורבו כניסה.
תומר ורשה: יש כרגע חוסר התייחסות מצד משרד הפנים לקרובי המשפחה של אותה אוקראינית שהיום היא תושבת, אבל היא לא אזרחית ישראלית.
תומר ורשה: עדיין היא חיה פה עם ישראלי, אז כדאי מאוד שמשרד הפנים וגם רשות האוכלוסין יחשבו איך לתת את הדעת ביחס אליהם, לאפשר גם להם להיכנס אפילו שטכנית הם לא קרובי משפחה של אזרח ישראלי, אלא של בת זוג של אזרח ישראלי, אבל זה היינו הך.
אבתיסאם מראענה: שיש לה מעמד בארץ.
תומר ורשה: תושבת ישראלית.
תומר ורשה: כמובן היינו הך, מה זה משנה?
תומר ורשה: בעל ואישה ביחד, אז גם את זה שיאפשרו, כי מבחינתם הם לא נותנים להם להיכנס.
תומר ורשה: גם לפי הנוהל הקיים.
אבתיסאם מראענה: אז ננסה להתכנס לסיכום של הדיון הזה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מבינות בהחלט, גם מההתנהלות שלי מול משרדי הממשלה, במיוחד רשות האוכלוסין, בהחלט בכל זמן הקורונה ובכל הזמן של העיסוק בעובדות ועובדים זרים, הקורונה הביאה איתה את האתגרים שלה, בזמן קורונה אף אחד לא ביקש לנסוע חזרה לארצו או להביא את המשפחה שלו, לא הייתה סכנת חיים, וכמו שרומן הציג, אנשים מתים.
אבתיסאם מראענה: ובאמת נשאלת השאלה עכשיו מה היכולות של רשות האוכלוסין, של משרדי הממשלה, משרד הפנים, להגיע למצב שבו מחדדים את הנהלים.
אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין לבחון אפשרות לצמצם הליכים בירוקרטיים עבור עובדות ועובדים המעוניינים לצאת מאוקראינה ולחזור לעבודה בישראל, אינטר ויזה.
אבתיסאם מראענה: שתיים, לבחון ניכוי של תקופת השהייה באוקראינה בשל המלחמה מחישוב תקופת העבודה בישראל.
אבתיסאם מראענה: לאפשר לעובדים ולעובדות שיוצאים מישראל למשוך ביציאה את כספי הפיקדון שלהם שהופקדו להם במהלך עבודתם.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת ממשרד החוץ ורשות האוכלוסין לבחון הקלה על כניסתם של קרובי משפחה.
אבתיסאם מראענה: הקלה, אני לא יודעת אם הקלה היא המילה הנכונה, אבל להסתכל, כמו שקרא לכם רומן, לא אני עשיתי את זה, הוא ביקש: בבקשה מכם, תהיו הומניים, אנחנו בתקופת מלחמה ותנסו לפתוח את הלב, וכל מי שנכנס למדינת ישראל רשום ואז מדינת ישראל מצוינת באכיפה כשהיא גם רוצה והיא יכולה להוציא את האנשים האלה בבטחה כשהיא תרצה והמלחמה תסתיים.
אבתיסאם מראענה: אז אני מכאן בהחלט קוראת בשם הוועדה לכל הרשויות ומשרדי הממשלה לגלות הבנה למצב שהוא מצב מלחמה ואנחנו חלק ממנו, נרצה או לא נרצה, כי אם לא היו פה אוקראינים ואוקראיניות שנמצאים כאן והם משרתים את הכלכלה ואת מדינת ישראל, אז אולי לא היינו צריכים אולי להתכנס לדיון בוועדה.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת לענות על השאלות שנשאלו כאן ולבחון את כל הנושאים שהתבקשתם, אני יודעת שאתם בלחץ, אבל אני חושבת שיותר משאתם בלחץ יש אנשים שמחכים לתשובות, שנמצאים על הגבולות ורוצים להמשיך פשוט לחיות, לא למות, הם והמשפחות שלהם ובנות הזוג שלהם.
אבתיסאם מראענה: אני באופן אישי גם קוראת למדינת ישראל לפתוח את הגבולות שלה לכל מי שנמלט על חייו מתוך תופת של מלחמה.
אבתיסאם מראענה: זאת הקריאה האישית שלי.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה שבאתם ואנחנו בהחלט נמשיך לעקוב ואני מבקשת שהתשובות יתקבלו לידי הוועדה בתוך שלושה ימים.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, הדיון הסתיים.
אבתיסאם מראענה: בוקר טוב לכולם ולכולן, פגרה נעימה, אנחנו לא בפגרה, אנחנו עובדות כרגיל, בהחלט יש הרבה עבודה.
אבתיסאם מראענה: בפתיחת הוועדה אני בהחלט רוצה לנצל את ההזדמנות שלנו כוועדת עובדות ועובדים זרים ולקרוא לשרות ושרי הממשלה, לראש הממשלה, היום מתקיימת ישיבת ממשלה ואני רוצה לבקש בכל לשון של בקשה לדון במתווה של קליטתם של הפליטים האוקראינים מאוקראינה, אני חושבת זו העת לגבש מדיניות סיוע הומניטרי, חינוך לילדות וילדים, שבעצם מסגרת החינוך שלהם נגמרה, נהרסה, הם כבר לא יחזרו לאותו גן ולא יחזרו לאותו בית ספר.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שיהיה גיבוש של מתווה, של אשרות עבודה של אותם אנשים שנקלטים בארץ, שיוכלו לעבוד, אנחנו לא רוצות פה למצוא את עצמנו בוועדה בעוד כמה חודשים שאנחנו נתחיל לדון בהפרת זכויותיהם של אותם אנשים מחוסרי מעמד במדינת ישראל, אנחנו לא רוצות להגיע למצב שבו מתחילות לדבר על סחר בבני אדם.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת להנגיש להם את הטיפול הפסיכוסוציאלי להתמודדות עם פוסט-טראומה אחרי המלחמה.
אבתיסאם מראענה: כל עוד שהם כאן הם זכאים וזכאיות לקבל מאיתנו את סל הקליטה שמגיע להם עד שהם יוכלו לחזור לארצם בבטחה.
אבתיסאם מראענה: אני בהחלט מתכבדת לפתוח את הישיבה שלנו כמתוכנן בנושא של משתלמות ומשתלמים זרים בענף החקלאות.
אבתיסאם מראענה: לקחנו הרבה זמן עד שהגענו ליום הזה שבו אנחנו בהחלט מניחות את הנושא הזה על שולחן הוועדה ומתחילות בהחלט לדון בסוגייה שהיא מאוד משמעותית וחשובה.
אבתיסאם מראענה: כרגיל אני רוצה כמובן להודות לצוות הוועדה, למנהלת הוועדה המושלמת שלנו מיכל דיבנר כרמל, תודה, על ההתגייסות, על העבודה הטובה והמקצועית, תודה לטל שלנו, שם המשפחה שלך אנחנו נמשיך לדון בו בהזדמנות, תודה ליועצת המשפטית שלנו עורכת הדין נועה בן שבת, תודה לדובר שלנו אורי מיכאל, לדובר של הלשכה, נועם עינב, ליעל אורבך שאחראית על הוועדה מטעם הלשכה שלי, תודה לכל מי שהגיע והגיעה, משרדי הממשלה, תודה לארגונים האזרחיים שנמצאים איתנו בזום, הם לא שומעות ושומעים אותנו יש תקלה ברשת, אבל בהחלט עובדים על כך.
אבתיסאם מראענה: אז אני בהחלט רוצה שאנחנו נתחיל את הדיון, אני יודעת שיש בג"צ שמתקיים ב-4 לאפריל, בסוגייה הזאתי של המשתלמים.
אבתיסאם מראענה: אין ספק שזאת סוגייה שהיא מעסיקה את משרד החוץ, מעסיקה את משרדי הממשלה, מעסיקה אותי באופן אישי, מעסיקה את הוועדה, מעסיקה את הארגונים האזרחיים.
אבתיסאם מראענה: אנחנו כאן היום על מנת בהחלט לדון בסוגייה, לדון במתווה לאחרונה לטובת הטבה בכל הסוגייה הזאתי של המשתלמים והמשתלמות, אני מדגישה שבעצם המכסה של המשתלמים שמגיעים מחוץ לארץ זה תוכנית של משרד החוץ, שנים על גבי שנים משרד החוץ בעצם מוביל את התוכנית הזאתי.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות על 4,000 משתלמים ומשתלמות שזה המכסה, שאמורים להיכנס למדינת ישראל ובעצם יש להם יום אחד בשבוע שהם נקלטים בתוך מסגרת אקדמאית שלומדים ושאר הימים בעצם הם עובדות ועובדים במשרה מלאה, משרה מלאה והם משובצים אצל חקלאים בכל הארץ.
אבתיסאם מראענה: הסיפור של המשתלמים אנחנו נתחיל לדון בו ואני אתן קודם כל לדנה קורש את זכות הדיבור, היא ממשרד החוץ והיא אחראית על המתווה, תתקני אותי כמובן ואת מוזמנת להציג את עצמך בצורה הכי טובה, הכי ברורה שאפשר, גם בשביל הפרוטוקול, בבקשה.