GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דנה קורש: אז בוקר טוב, יושבת ראש הוועדה, שמי דנה קורש, אני ראשת מנהלת משתלמים זרים בחקלאות, שזה יחידה חדשה שקמה במשרד החוץ לפני כשנה, בעקבות החלטת ממשלה שהתקבלה בדצמבר 2020 והיא למעשה מסמיכה את משרד החוץ להוביל את המהלך הזה, זה עדיין מהלך שהוא בשיתוף פעולה עם המון המון מהשחקנים שסביב השולחן וגם בזום איתנו וזה כמו שהגדרת, זה תוכנית מאוד חשובה, משרד החוץ אמנם ליווה אותה למשך השנים ורואה את הדיבידנדים מהצד המדינה, אבל זה לראשונה רק מדצמבר 2020 שבאמת יש פה הסמכה והובלה שלנו, כשכמובן שהכול מתואם עם רשות האוכלוסין, שיש לנו פה את השותפה שלנו, את מיכל וזה גם כמובן שמשרד החקלאות יש מכסת הקצאות ששר החקלאות וצוות משרדו מוסמך לתת את ההקצאה ממנה וכמובן שיש לנו את השותפים שזה המומחים שלנו, את שירי והצוות שלה, שלאור העובדה שאנחנו שמים את המתמחים האלה - ואני תיכף אסביר למה אני מעדיפה לקרוא להם מתמחים על פני משתלמים - במרכז, חשוב לנו לראות שהם באמת מקבלים את מעטפת הזכויות המיטבית שלהם, אם אפשר אני אשמח לשתף במצגת וזה יעזור לכולנו קצת עם הנתונים ועם התמונות ומיכל תודה על כל העזרה לפני כן ואני מקווה שבאמת נצליח עם הפירוטכניקה גם להעביר את השקופיות.
דנה קורש: (הצגת מצגת) אז בדיוק כמו שאמרת חברת הכנסת, מטרת התוכנית היא ישראל כשותפה לבניית יכולות חקלאיות בקרב סטודנטים זרים ממדינות מתפתחות, תיכף נדבר על מספרים מאיזה מדינות וכדומה וכמו שציינת המתכונת היא יום אחד לימודים עיוניים וחמישה ימים, אני כן אשמח לדייק, זה מבחינתנו לא עבודה, אלא זה עבודה מעשית שהיא אמורה להיות on a job training, זה למידה תוך כדי עבודה ואת צודקת אבל שבהסתכלות שלנו על החמישה ימים האלה, הם עובדים לכל דבר והמעטפת זכויות שאנחנו רוצים לתת להם ורוצים לוודא שהם מקבלים בכל צורה וצבע, אבל חשוב לנו להבין שאין דרך ללמוד חקלאות בלי לגעת ברגבי האדמה, אני מושבניקית במקור, אמנם לפני המון המון שנים, אבל כאילו אני מסתכלת על ההורים שלי, אין דרך אחרת, אני מסתכלת על אמא שלי שעד היום מעבדת את הקרקע, רק מלצפות בה אי אפשר ללמוד, צריך להרגיש את הרגבים, או לטפל בבעלי חיים וכן הלאה, אז זה מאוד מאוד חשוב ואנחנו רואים את האימפקט ותיכף נדבר על האימפקט הארוך תווך ונדבר גם על המורכבויות, כי יש מורכבויות ויש לנו עוד כברת דרך לעבור ובאמת ניתנה לי זכות להוביל את המהלך הזה של ההסדרה והסדרה הוא מהלך בין-ממשלתי, עם לאסוף את הניסיון והידע של כל השחקנים ויש פה גם את השחקנים מהמגזר הפרטי והציבורי, שאני משערת שגם נשמע את קולם, כי בסך הכול אנחנו משרתי ומשרתות ציבור ואנחנו, אני דואגת גם לרווחתם של המתמחים בחו"ל, אבל בראש ובראשונה אנחנו דואגים לרווחתם של אזרחי ואזרחיות הישראליות ואנחנו רואים תרומה משמעותית בתוכנית הזו.
דנה קורש: וזו בחרתי להדגיש מהחלטת הממשלה מ-6 בדצמבר 2020 את אלמנט האסמכה שמשרד החוץ באמת מוסמך להוביל והשיקולים שלנו ומה שמתווה אותנו זה גם היבטי מדיניות וכמו שציינת המכסה היא עד 4,000 מתמחים בחקלאות, הם לא נכללים במכסת העובדים הזרים, אז תאורטית אנחנו אמורים להתכנס בוועדה אחרת ולא בוועדה הזו, אבל החיבור לוועדה הזו היא מאוד חשובה ועצם העובדה שאת מציפה את זה ואני עקבתי אחרי וגם כשותפה בזום בדיונים, הבחירה שלך לעשות 'זרקור' על זוויות מסוימות היא סופר קריטית וזו אוכלוסייה שעלולה להיות מוחלשת והיא מוחלשת במרביתה ואם אנחנו לא נדרש לה כולנו, לא נצליח למקסם את הערכים של התוכנית הזו, אז זה החלטת הממשלה.
דנה קורש: פה אני באמת רוצה לעשות את הבידול כדי שבאמת נוכל לדבר, אני מסתכלת עליהם ב'שתי זוגות משקפים', בראש ובראשונה הם מתמחים בחקלאות, הם עושים פה התמחות באנגלית זה intraship, זה מה שהם עושים בכל הימים שהם נמצאים פה, בכל 11 חודשים שהם נמצאים פה וסופגים את ישראל בכל רמ"ח אביריהם, את הטוב שבה וגם את המורכב שבה והם מובחנים ונבדלים ממהגרי העבודה, הם יוצאים עם דיבידנדים גם כמהגרי עבודה ונתייחס גם לזה, אבל לא רק ומה שחשוב לנו, גם בתהליך הבחירה שלהם וגם בתהליך, מה אנחנו רואים בהם, מה ייקרה להם בעתיד, לראות בהם מתמחים.
דנה קורש: האגף שקיבל את המנדט להוביל את התוכנית והיחידה שלי קיימת בו, הוא אגף מש"ב, שזה אגף לפיתוח וסיוע בינלאומי.
דנה קורש: את פתחת וציינת את האתגר שכולנו מתמודדים אתו, אמנם מרחוק, אבל חלק עם קרבה משפחתית ועם כולנו להתגייסות למען האוקראינים והאוקראיניות שהמצוקה שלהם היא מאוד מאוד ברורה, הסמנכ"לית שלי בשבוע שעבר חזרה מגבול פולין אוקראינה, כי הבאנו סיוע הומניטרי והיום היא פותחת כנס בדובאי על פיתוח בינלאומי ואני מדברת על שני המרכיבים, סיוע ופיתוח הם שני מרכיבים משלימים, כדי שיהיה לנו עולם יותר טוב, יש אפשרות ממש להושיט סיוע הומניטרי ויש מצב של לפתח יכולות ולבנות יכולות לתת זה לתת 'חכה, או דגים', כלומר אם את רוצה 'לתת את הדגים' במקרה הקונקרטי וציינת מפורשות, היום אנחנו עושים סדנא בשיתוף מד"א למשל, לאנשי הסיוע וגם עם שיתוף משרד החינוך, למערך חינוך באוקראינה, כדי לדעת איך מתמודדים עם מצוקה כזאת ואיך מתמודדים עם הטראומה, אז זה זווית אחת של העשייה המש"בית באגף, למעשה זה סוכנות הסיוע של ישראל, אבל באותה נשימה הסמנכ"לית שלי עכשיו בדובאי, מדברת עכשיו על איך אנחנו עושים עולם שוויוני יותר טוב יותר ונותנים את היכולות הנכונות, נותנים את 'החכות' הנכונות לאנשים בכדי שהם יוכלו לדוג את הדגים שלהם לבד.
אבתיסאם מראענה: אני מסכימה איתך, אני מעדיפה שגם אנחנו פה נעשה את ה- יש פה אנשים שכבר הגיעו אז שווה גם לתת להם את המענה, לצד דובאי וקידום המדיניות לסיוע הומניטרי, אני לחלוטין מסכימה איתך, אוקי לענייננו של המשתלמות והמשתלמים.
דנה קורש: לענייננו, אז למה התוכנית הזאתי היא טובה לכל אחת ואחד מאיתנו?
דנה קורש: אז קודם כל כמובן שאני מסתכלת מהעיניים כדיפלומטית 20 שנה פלוס וחזרתי מחמש שנים להיות ראש נציגות, סגנית שגריר ואז קודמתי לראש נציגות בדרום הודו, אז את החוזקה של חקלאות ועד כמה זה 'אור לגויים' להמון המון גויים, אני חשתי על בשרי ואני מאוד מאוד גאה לייצג את ישראל בחו"ל, כשאני למעשה מדברת על חקלאות ומוצאת דרכים אחרות לחלוק best practices, לחלוק איך עושים חקלאות יותר טובה, איך נותנים תוצרת שתאכיל את הרעבים ותתמודד עם האתגרים העולמיים שלנו ולכן העובדה שניתנת הזדמנות פה ל- 4,000 סטודנטים מידי שנה בשנה, להגיע לכאן לתקופה של 11 חודש ולצבור יכולות, איך הם יכולים לשנות את הכלכלה החקלאית במדינה שלהם, זה הזדמנות פז - -
אבתיסאם מראענה: יש התאמה בין החקלאות של מדינת ישראל לבין מדינות המוצא שלהם?
דנה קורש: א' ישראל ברוכה אמנם בקילומטרז' רבוע, אבל את תראי פה, אנחנו בנגב, יש את הכלכלה המדברית ויש את הצפון שממנו אני באה והכול ירוק ויש לנו מענה להכול ועדיין שם המשחק הוא גם לעשות את התוכנית בעבורם ולהתאים לצרכים שלהם במקומות שיש פערים ויש פערים.
דנה קורש: אז המרכיב הראשוני הוא מדיני, כי כששר החוץ, או ראש הממשלה נפגשים עם המקבילים שלהם, הנושא שעולה הראשון הוא הנושא 'תגדילו את ההקצאה של מתמחים, שיבואו לכאן ללמוד', שבוע שעבר, או השבוע נפגשתי עם משלחת מבהוטן, פעם ראשונה שמגיעה משלחת בכירים מבהוטן, שיש להם נכון לעכשיו 40 מתמחים ואנחנו כנראה הולכים להעלות להם את המכסה בגלל החשיבות של הקשרים שנפתחו עם בהוטן ועל זה דיברנו, על איך הם בונים את דור העתיד שלהם, זה המדינה במקום ראשון במדד האושר, אבל עם מורכבויות לא מבוטלות אחרות, אושר ב-א' ואנחנו משלבים ידיים בכדי לראות איך מאתרים את המתמחים הכי מתאימים שיבואו ללמוד פה ולעבוד וייצאו גם עם מערכת רווח בכדי לבנות איך הם יכולים להשפיע על הכלכלה החקלאית שלהם בחזרה בבהוטן.
דנה קורש: אז המרכיב הפיתוח ערכי, למעשה אגף מש"ב הוקם לפני 60 שנה על ידי גולדה מאיר ובהשראתה כשהיא הייתה שרת חוץ, באמת בכדי להיות 'אור לגויים' ואז היו משימות, היא הייתה באפריקה ובאסיה בכדי לראות איך אפשר לחבר בתחום החקלאות ומעבר לזה.
דנה קורש: המרכיב המיתוגי, אנחנו רואים באנשים האלה את השגרירים העתידיים שלנו, שיוציאו שם טוב לישראל וכל הפעילויות המש"ביות הרגילות שלנו, חלקם נהפכים לראשי מדינות, ראש ממשלת הונדורס היה בוגר של תוכניות להכשרה בארץ, קצרות טווח, אבל זו הזדמנות אחרת, נוספת שמתווספת לסל הכלים המש"בי והם של משרד החוץ ולכן אם הם לא יזכו לתנאים - -
אבתיסאם מראענה: חוץ מחקלאות יש עוד תוכניות התמחות בארץ שמשרד החוץ אחראי עליהם?
דנה קורש: כן, אבל הם קצרות טווח, חינוך , העצמת נשים, בריאות, עכשיו כל הנושא של בריאות, התמודדות עם פוסט טראומה וכן הלאה וכן הלאה, אני יכולה להרחיב, אבל במיוחד ניסיתי לצמצם את המרכיב, אם מתישהו בקונסטלציה נשמח לדבר על הסוכנות הסיוע של מדינת ישראל בהרחבה והמרכיב המיתוגי הוא מאוד חשוב, זאת אומרת יש ריקושטים, יש מצבים שמתמחים מביעים מצוקה ויש שגרירים שבאים אלינו עם תלונות, או כל דבר אחר, מבחינתנו זה נזק תדמיתי, שהוא נזק ארוך טווח, שאנחנו רוצים למגר ולשרש מהתוכנית.
אבתיסאם מראענה: למה הוחלט על 4,000?
אבתיסאם מראענה: למה המספר הזה ספציפית?
דנה קורש: תראי, התוכנית היא תוכנית שצמחה מהמגזר הפרטי, או הציבורי המוניציפלי.
דנה קורש: זה אומר ש- יש פה אפילו את החלוקה, יש פה את חני שבטח תשוחח אחר כך, זה התחיל בערבה, ב-94 לפני כמעט 30 שנה, שהחליטו, אוקי, אנחנו רוצים גם להמשיך 'להפריח את השממה', אבל גם לעשות את זה ולהיות 'אור לגויים' והיא הביאה דאז 50 מתמחים, סטודנטים מתאילנד ולאט לאט נוספו עוד ועוד מדינות אסייתיות ואז התווספו עוד ועוד מדינות אפריקאיות והגיעו למספר של 4,000, עכשיו יש פה גם שיקולי שוק ואני אגיע למרכיב הכלכלי בסוף ואני גם אדבר עליו, אבל בעיניים המדיניות שלנו, כמה שיותר מתמחים מגיעים לארץ וחווים את ישראל בכל 'רמ"ח איבריהם', מדינת ישראל יוצאת נשכרת.
אבתיסאם מראענה: חד משמעית, אוקי.
דנה קורש: עכשיו המרכיב הכלכלי, החקלאים גם מקבלים ידיים עובדות מיומנות, אנשים שהם סטודנטים בחקלאות שיודעים לזהות פטרייה, שיודעים לדעת מה זה דבר ובשונה מהעובדים הזרים התאילנדים שאני פחות מתמחת בהם מטבע הדברים, אז אזרחי ישראל יוצאים נשכרים והחקלאים האלה, יש כ-500 משקים שמעורבים בתוכנית, יש לכל אחד מחמשת המרכזים שעוסקים בהכשרה יש להם צוותים, אז גם המעגל שלהם זוכים במשכורות.
אבתיסאם מראענה: הגאוגרפיה היא קשורה בעצם המרכז שמתמחים בו למשק שהם מתמחות ומתמחים בו, הוא חייב להיות סמוך?
דנה קורש: הוא חייב להיות סמוך למרכז הלימודים, בנוהל שגיבשנו, כדי באמת לא לייצר מצב שאדם נוסע, סטודנט, במדינת מוצא שלו הוא ייסע אפילו חמש שעות ויותר לאוניברסיטה שלו, פה הגבלנו את זה כ-75 דקות מקסימום הגעה ליום הלימודים וגם במשק, אנחנו מוודאים שגם החזרה הביתה, הלוך חזור לא תהיה שאתה מבלה שעות, או ממתין להסעה שעות, אלא שבאמת תקבל את מלוא המעטפת ותמקסם את הזמן שלך כשאתה פה, את או אתה כמתמחים והפריסה הגאוגרפית, תיכף אני אגיע לזה, בעיקרון היא מכל הארץ, אבל זה רשימת השותפים, אבל את רואה אותם פה ואת תיראי אותם בזום אחר כך, אז אני לא אכביר.
דנה קורש: אני רוצה לדבר טיפה על האתגרים, אבל אני ארוץ שנייה לנתונים, כי זה הפריסה, אני תיכף אחזור אחורה, אבל זו הפריסה, למעשה יש לנו מכנרת בצפון ועד הערבה, כל מרכז התפתח אחרת, ערבה כמו שציינו זה מרכז שממש בנו קמפוס לאותם סטודנטים ומועצות אזוריות, יש פה עוד נציגים של המועצות, שלמעשה התווספו לתוכנית אחד אחרי השני ויש גם מרכזים עם פריסה לאורך, כאילו שיצרו שותפויות עם מועצות מגוונות ועם מוסדות לימוד, אז למשל אגרו סטאדיס זה שיש לו את תל חי בצפון ואת מדרשת רופין וכפר סילבר במרכז ובדרום, אז למעשה הדאגה היא שכל מתמחה יגיע ביום לימודים שלו - -
אבתיסאם מראענה: מי מפקח על הסילבוסים של אותם מרכזי משתלמים בעצם?
דנה קורש: אנחנו.
אבתיסאם מראענה: מה זה אתם?
דנה קורש: משרד החוץ ולקחנו - -
אבתיסאם מראענה: מה הקשר שלכם לאקדמיה?
דנה קורש: הקשר שלנו הוא שוב, זה לא תוכנית אקדמית, זה תוכנית של בניית יכולות והמומחיות שלנו - -
אבתיסאם מראענה: מה זה בניית יכולות?
דנה קורש: היא תוכנית של איך את מצמיחה אדם מהעולם המתפתח לתת לו כלים - -
אבתיסאם מראענה: אז נתת לו כלים במעשי, עכשיו הם לומדים יום אחד בשבוע באקדמיה, עובדתית שזה במוסד אקדמי, נכון?
דנה קורש: זה חלקם מוסדות אקדמיים, כנרת זה מוסד אקדמי, שאר המוסדות - -
אבתיסאם מראענה: רופין מוסד אקדמי.
דנה קורש: רופין ותל חי אקדמי, שאר המוסדות ממש יצרו מסגרת ייעודית בעבור המתמחים האלה.
אבתיסאם מראענה: עכשיו, מי מפקח על הסילבוסים שלהם?
אבתיסאם מראענה: למה אתם?
דנה קורש: אני אסביר.
אבתיסאם מראענה: איפה המועצה להשכלה גבוהה?
דנה קורש: התהליך - -
אבתיסאם מראענה: הם מעורבים המועצה להשכלה גבוהה?
דנה קורש: המועצה להשכלה גבוהה לא מעורבים, מי שמעורבים זה כל השחקנים שציינתי קודם, למעשה הבסיס שלנו, ה'תנ"ך' שלנו הוא נוהל שגובש בעבודה בין-משרדית, שהובל על ידי משרד המשפטים, שנתיים ויותר מזה ועם המון המון דיונים כדי לבנות את ה'תנ"ך' הכי טוב שיש והמרכיב הלימודי ניתן דווקא בידי משרד החוץ, אבל בשיתוף פעולה עם משרד החקלאות ועם עוד שחקנים, ניסינו לבנות לאור המומחיות שלנו באיך אנחנו נותנים לאנשים מהעולם המתפתח, נותנים להם יכולות בחינוך, בחקלאות וברפואה וכן הלאה, איך אנחנו ממקסמים את התוכנית הזו, לקחנו גם יועצת חקלאית שמומחית בפיתוח הדרכה לעולם המתפתח, היא עברה כל סילבוס וסילבוס וכשראיינו בתהליכי המכרז את כל המרכזים האלה, זה מה שדקדקנו איתם ויש מרכזים שלא התקבלו ואנחנו בהליכים משפטיים איתם, דווקא על זה שהם טוענים שתוכנית הלימוד שלהם טובה מספיק ואנחנו אומרים: 'מצטערים, אבל האופן שאנחנו רוצים לתת מעטפת נכונה למתמחה הוא מעבר לדברים האלה' והחמישה המרכזים שזכו במכרז עונים לתנאים האלה - -
אבתיסאם מראענה: אבל אני חייבת לשאול, אולי אני לא כל כך מבינה, אבל אני חייבת לשאול את השאלה הזאתי, התוכנית משתלמים היא תוכנית אקדמית עם סטודנטים, נכון?
דנה קורש: כן, הם סטודנטים.
אבתיסאם מראענה: הם סטודנטים, הם מגיעים לכאן בשביל להתמחות, יום אחד עיוני ושאר הימים צריך לגעת באדמה וללמוד ולהבין ופרקטיקה, סבבה, על הכיפק, יום תאוריה, יום זה, הם סטודנטים, הם גם משלמים שכר לימוד.
דנה קורש: נכון.
אבתיסאם מראענה: משהו כמו 11 אלף שקל, או 10 אלף שקל, על תוכנית של 11 חודשים, אני גם לא כל כך הבנתי למה 11 חודשים ולא שנה ולא שנה וחצי, יש פה כל מיני מספרים שאני לא מבינה מה בדיוק עומד מאחורי הדבר הזה, אני אשמח שתתייחסי לזה.
אבתיסאם מראענה: אני לא מבינה את הפיקוח של האקדמיה, בכל זאת יש לנו - - -
דנה קורש: היא לא תוכנית אקדמית.
אבתיסאם מראענה: אבל זה סטודנטים שבאים ללמוד.
יעקב הרשקוביץ: כן, אבל הם באים ללמוד, אבל התואר הוא לא ישראלי, התואר הוא זר והם תחת אוניברסיטת המקור.
אבתיסאם מראענה: רגע, אנחנו לא מתפרצים באמצע, יש לכל אחד את היכולת שלו להגיב.
דנה קורש: תראי החוזקה של משרד החוץ זה לבנות קשרים ולייצא את האקדמיה הישראלית ולייצא את ישראל החוצה, זה אומר שכשאני שירתי בהודו, מה שעשיתי זה נפגשתי עם אוניברסיטאות, זיהיתי את הצרכים ואז ניסיתי לבדוק איזה חיבורים אני עושה להם בארץ, לא תמיד עשיתי חיבורים עם מקבילה עם אוניברסיטה, לפעמים עשינו חיבורים עם גוף יותר פרקטי, יותר מותאם, כי הפרופיל של הסטודנטים, כשאת מסתכלת, אנחנו מכירים סטודנטים בארץ, יש פערים, חלקם מהסטודנטים האלה, גם שהם לומדים וגם שהם סיימו תואר שם, יש פער אלינו, אבל בכל מקרה התוכנית נוצרה במתכונת שהיא נבנתה ייעודית לתת להם כלים ולא בהיכרך מקנה להם תואר, היא נותנת להם נקודות זכות, כלומר חלק מההתקשרויות שהם חוזרים לארץ, השנה הזו פה, הם יקבלו עוד קרדיט לאוניברסיטה, אבל זה לא סוגר להם את התואר שם ולכן כל מרכז ולכל לאום ולכל אוניברסיטה, או רשות ממשלתית במדינה שם, בשלושים מדינות האלה, יצרנו מענה ייעודי ולכן אין חובה שהמל"ג, הרי עשינו על זה דיונים מאוד מאוד ארוכים, אני לא בטוחה מבחינתי לעתיד יהיה מכרז נוסף, יכול להיות שנוסיף אותם, המטרה היא כל הזמן ללמוד ולהשתפר, אבל בתוכנית שבנינו עכשיו בנוהל, באותו 'תנ"ך' שלנו, הסברנו בדיוק איזה אשכולות, איזה נושאים חובה ללמד כדי לגשר על הפערים, הם גם באים לומדים ממדינות שונות, אז עושים איזשהו מרכיב של יישוב קו פנימי.
אבתיסאם מראענה: אני מבינה, אז את יכולה להיכנס לסוגייה של האתגרים?
דנה קורש: כן, בשמחה, בדיוק השקופית הבאה.
דנה קורש: אז תראי, זו תוכנית שקיימת כמעט שלושים שנה, אני למדתי מדיניות ציבורית תואר שני ולא תיארתי לעצמי עד כמה אני אעשה חיבור בין התאוריה למעשה, באמת לקחת תוכנית שקיימת ולעשות לה reverse engineering ולעשות אותה נכונה, עם תשומות ממשרדים ממשלתיים, עם חוזקות, יש פה גם את המשטרה, יש פה אנשים שנתנו המון המון, השקיעו המון המון בגיבוש הנוהל שהוא יהיה הכי נכון והכי מדויק לכל השחקנים שמעורבים בתוכנית, אבל עדיין לעשות רפורמה כזאתי זה, להתמודד עם שינוי אנשים לא קל להם, יותר קל להמשיך במתכונת שהייתה ללא פיקוח, עכשיו זה לא שלא היה פיקוח זה היה פיקוח אינקרימנטלי, התוכנית נוצרה מהציבורי, אבל לאט לאט לאור העובדה שגדלו מספר המתמחים ושאלת ובצדק על המספרים, אני תיכף אנסה להתייחס גם לזה, המעורבות הממשלתית היא הלכה וגדלה והיא הייתה בוועדה בין משרדית של משרד החוץ, חקלאות ורשות האוכלוסין, עם המון המון סיוע והכוונה גם מזרוע העבודה ומשרדי כלכלה, או תעשייה וגם כמובן משרד המשפטים, שלמעשה גיבשו את כולנו, עכשיו אז זה אתגר אחד, אתגר של איך אתה עושה ממשהו שהיה פרטי והופך אותו לממשלתי.
דנה קורש: אתגר שני הוא איך אתה - -
אבתיסאם מראענה: אבל הוא תמיד היה ממשלתי.
דנה קורש: הוא לא, זהו שזה - -
אבתיסאם מראענה: מה זאת אומרת הוא תמיד היה תחת החסות של משרד החוץ, ב-94 הוא לא צמח ממשרד החוץ?
אבתיסאם מראענה: ממתי משרד החוץ עטף אותו?
דנה קורש: מדצמבר 2020 רשמית, ממשלת ישראל בהחלטת הממשלה הסמיכה את משרד החוץ להוביל את התוכנית.
אבתיסאם מראענה: וקודם?
דנה קורש: קודם לכן, היו מ-2009, או 2008 החלטות ממשלה שהתייחסו לזה בנגיעה והקימו את הוועדה הבין-משרדית, שזה חוץ, חקלאות ורשות האוכלוסין, שאמורים להקצות את המכסות, אבל לא היה נוהל מסודר איך אנחנו דואגים לכל מתמחה ומתמחה.
אבתיסאם מראענה: אז את בעצם אומרת, עד 2019 בעצם הסיפור הזה של המשתלמים זה היה מה עסק פרטי?
דנה קורש: לא, זה לא עסק פרטי, קודם כל מרבית הגופים - -
אבתיסאם מראענה: את אמרת עכשיו - -
דנה קורש: פרטי, אני אומרת, ממשלתי מול פרטי, אבל זה לא בדיוק פרטיים, כי הם ציבוריים זה מועצה אזורית, זה לא איזה מישהו פרטי - -
אבתיסאם מראענה: לא, אני מדברת על משרד החוץ, מתי הוא היה מעורב בסוגייה הזו?
דנה קורש: משרד החוץ מעורב לאורך כל השנים, גם כי כשאם אני שגרירה בחו"ל, מבחינתי המתמחים האלה שחוזרים לארץ הם השגרירים שלי, אני רוצה לשוחח איתם, לתדרך אותם ולהמשיך לראות איך אני נעזרת - -
אבתיסאם מראענה: אז משרד החוץ הוא תמיד היה מעורב, זה לא מ-2019.
דנה קורש: לראשונה, רק בהחלטת ממשלה, שר החוץ דאז אשכנזי, הסמיך את המשרד להוביל את המהלך בלעדית, לצד חקלאות, או רשות האוכלוסין, בתיאום, אבל אני לא מתכחשת, המעורבות הממשלתית הייתה פה לאורך שנים, זה 'יד ביד', זה מבחינתנו היה עוד זרוע לעשות פיתוח ויכולות, אבל לא מתקציבי המשרדים הממשלתיים ולא בפיקוח הדוק כמו שקיים אחרי המהלך ההסדרה, אוקי.
דנה קורש: עכשיו, המכסה הזו מבחינתנו גם אם קיבלנו אותה כעוגה שיכול להיות שבעתיד נרצה להגדיל אותה, היה ניסיונות בהליכי הדיונים של החלטת ממשלה להגדיל אותה והוחלט בסוף להשאיר אותם כ-4,000, כי יש גם את האתגרים - -
אבתיסאם מראענה: אבל עכשיו אתם בפיילוט של 2,500.
דנה קורש: אנחנו בפיילוט של 2,500.
דנה קורש: משתי סיבות מרכזיות, אחד, תהליך הטמעת ההסדרה שלקח זמן ולכן במקום להתחיל לגייס מינואר ומדצמבר שנה קודם, הם התחילו לגייס ביולי והכניסו את המתמחים בספטמבר והלאה, כלומר המתמחים הגיעו עכשיו רק בינואר 22 בגלל שניתנו להם ההקצאות לתחילת הליך הגיוס מאוד מאוד באיחור ועננת הקורונה שאת רואה שמרחפת למעלה גם בשקף, היא האתגר השני, כולל בדצמבר שניסו להגיע מתמחים, אתם זוכרים, אנחנו כבר שוכחים את כל הדלתא ואומיקרון, אבל אפריקה הייתה סגורה ומסוגרת וכמעט מחצית מהמתמחים שלנו מגיעים מאפריקה והיה קשה להכניס אותם והסדרנו עם רשות האוכלוסין 'יד ביד' אישורים חריגים ומשרד הבריאות בכדי לאשר את הכניסה שלהם והם עברו פה בידוד כחוק והם למדו במהלך הבידוד למשל.
דנה קורש: אז זה היה האתגרים, עכשיו יש לנו אתגרים שנמשכים עד עצם היום הזה, של הליכים משפטיים, גם מרכזים שלא זכו במכרז שעשינו, עותרים וגם כמו שאת ציינת בראשית דברייך, "קו לעובד" שמבחינתנו הוא קול מאוד חשוב לנו, יש אתו הליכים של, כי בהסתכלות שלו יש לו בעיה עם כל ההסדרה ואנחנו מנסים, כמובן יהיה הדיון בבג"צ ב-4.4 ולצד זה יש גם אתגרים של ההטמעה גם בשטח, יש חקלאים שבחוויה שלהם ההסדרה החדשה מאוד מקשה עליהם ואני משערת שנשמע גם את קולם פה.
דנה קורש: המעטפת הזכויות שנתנו היא גם מעטפת שמחייבת את החקלאי לתת עוד ועוד כספים לתקופה של 11 חודש ואת האתגרים של החקלאות, אני משערת שאת מכירה, אפילו יותר ממני.
אבתיסאם מראענה: השכר לימוד שלהם שהם משלמים אותו, מה לאן זה הולך?
אבתיסאם מראענה: מי לוקח אותו המדינה, או המוסד האקדמי שמלווה אותם?
דנה קורש: המרכזי השתלמות הם אלה שאנחנו, משרד החוץ, אין גורם בממשלת ישראל שנותן כספים לתוכנית הזו, יכול להיות שבעתיד נעשה את זה, אבל נכון לעכשיו מה שאנחנו נותנים זה את ההקצאה של המכסות של הוויזות, אי אפשר להיכנס בשום דרך אחרת וזו אשרת סטודנט, אי אפשר להיכנס בשום דרך אחרת לישראל, למעט אם אתה עובד זר שמקבל הייתר ממשרד החקלאות, בשיתוף עם רשות האוכלוסין.
אבתיסאם מראענה: לא, שאלתי את השאלה, יש שכר לימוד ושכר הלימוד הזה בעצם מי שנהנה ממנו זה המרכז עצמו.
קריאה: מה זה נהנה?
קריאה: יש לו הוצאות, לימודים, מה זה - -
אבתיסאם מראענה: שאלות אפשר לשאול?
דנה קורש: המרכזים האלה שוב, חלקם הרי הם מועצות אזוריות שבחרו להתקשר בדרכים שונות עם מכללות, למשל יש לנו מרכז במועצה אזורית שדות נגב שהתקשר עם מכללת חמדת, שנמצאת בסמיכות למועצה ולכן התשלום לכל המרצים ויש תשלום לצוות, כי כדי שהם יוודאו שהמתמחים האלה זוכים למעטפת למידה והגנה על הזכויות שלהם, יש להם אנשים בשטח, שצריכים לבקר ולראות אחת לשבוע, או אחת לתקופה בהתאם, לראות שהדירות שלהם בסדר ושהם באמת עוסקים באקט של חניכה, מגיע אגרונום לשטח, מלמד אותם בשטח כדי שזה באמת - -
אבתיסאם מראענה: ומי משלם למנטור, או מפקח, אגרונום?
דנה קורש: המרכז.
אבתיסאם מראענה: המרכז.
דנה קורש: הסכום הזה של שכר הלימוד הוא על כל ששת ימי הלמידה שלהם, הוא על היום העיוני, על המרכיב העיוני וגם על כל המעטפת ההכשרתית שניתנת להם בשטח.
אבתיסאם מראענה: הבנתי, אז המרכז עצמו הוא בעצם מקנה את כל הנגשה שפתית גם, שהוא צריך לדבר בשפתם של אותם משתלמים?
דנה קורש: סוגיית ההנגשה השפתית היא סוגייה מאוד חשובה וזה חלק מהדברים שאנחנו עושים בהסדרה, בראש ובראשונה, גם בנוהל וגם המכרז, הלימודים צריכים להתקיים באנגלית, או צרפתית, יש לנו מרכז אחד מתוך חמישה שעושה הכשרה בצרפתית ושאר המרכזים באנגלית.
דנה קורש: המטרה שלנו שיגיעו סטודנטים לארץ שבהליכי הגיוס ואנחנו בוחנים את המרכזים האלה על שלב הליכי הגיוס והם מחויבים לעשות ראיונות אישיים ואנחנו צפינו אמנם בזום בגלל הקורונה, אבל צפינו ופיקחנו על תהליך הראיונות כדי לראות מה שואלים ולראות איזה תאום ציפיות עשינו לאותם מתמחים ותיכף אני אראה לך את - -
אבתיסאם מראענה: ונא לסיים.
דנה קורש: בסדר גמור, אז זה ההליך ההסדרה היה החלטת הממשלה ופרסום הנוהל באפריל, ביולי יצאו ההקצאות ואנחנו עכשיו כמו שאמרת בשנת הפיילוט של התוכנית, זה המדדים, אם תרצי נרחיב בהמשך איך אנחנו בחרנו את המרכזים, היו צריכים לעמוד בסל מדדים מאוד מאוד ברור כדי שיהיה תהליך תחרותי ושוויוני לבחירה שלהם וזה למעשה תמצית ההסדרה, יש 4,000, 500 משקים, 30 מדינות, פריסה ארצית ומנהלת אחת שזה במשרד החוץ.
דנה קורש: זה החלוקה לשנה הזו, כמו שציינת יש כ-2,500 מתמחים ולא הגענו למכסה של 4,000 בגלל השילוב של אתגרי ההסדרה ואתגרי הקורונה ובגלל שזה תוכנית של 20, זה מה המחויבויות מאותם מרכזים בהליכי הגיוס בפרט, הם צריכים לעשות את הראיונות, הם צריכים לעשות התקשרויות נכונות, חלקם עובדים מול משרד החקלאות המקומי, ברואנדה אנחנו עובדים מול משרד החקלאות, במדינות אחרות עובדים מול אוניברסיטאות, בפיליפינים עובדים מול רשות להכשרת מבוגרים, הכשרה מקצועית וכן הלאה וכן הלאה ושם המשחק הוא גם כמובן אחרי שהמועמדים האלה מרואיינים, לעשות איתם תאום צפיות ולהסביר להם את מאפייני התוכנית, שהם לא אקדמיים במובן ה-, אלא שיידעו שהם גם הולכים לעבוד עבודה פיזית וכולנו יודעים שעבודת החקלאות היא פיזית קשה ושהם יודעים למה הם באים ושהם יודעים את הערך המוסף שהם יקבלו מאותה חוויה פיזית קשה ויודעים לקרוא, מקבלים באותו מפגש תאום ציפיות גם את ה'זכותון' שנוסח על ידי שירי שהיא המומחית שלנו לזכויות שאמורים לקבל עובדים זרים בארץ ו'מיידעון' כדי שיידעו בדיוק למה הם מגיעים.
אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, תודה רבה.
דנה קורש: תודה לך.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת, מכיוון שהמשרד הראשון שפנית אליו בשיתוף איתכם עם משרד החוץ זה היה, בוקר טוב לך גברתי.
אבתיסאם מראענה: אני אגיד את השם שלך מדויק, פקד בתאל באדי.
אבתיסאם מראענה: מכיוון שגברתי ממשרד החוץ דנה קורש פנתה אלייך, אז אני אשמח לדעת מה יש לך לספר לנו על התוכנית משתלמים וגם להתייחס לסוגייה.
בתאל באדי: כן, טוב, אז אני אפתח ואומר שמשטרת ישראל - -
אבתיסאם מראענה: אני רק אתייחס לסוגייה, קיבלנו תשובה כמובן של משטרת ישראל, שלפי הנתונים של המשטרה בשנת 2021 הוכרו עשרה משתלמים כקורבנות סחר בבני אדם, מסך 49 שהוכרו, נכון?
בתאל באדי: נכון.
אבתיסאם מראענה: איפה טעינו?
בתאל באדי: טוב, אז אני אפתח ואומר שמשטרת ישראל פועלת בשתי מישורים, אחד זה באמת ההכרה בקורבנות סחר בבני אדם על פי החלטת ממשלה, זה החלטה שבעצם מסמיכה את המשטרה להכיר בקורבנות ובמישור השני זה אכיפה, שתיכף נרחיב גם על זה.
בתאל באדי: לגבי ההכרה, אנחנו מדברים בעצם על העשר קורבנות שהוכרו, אנחנו מקבלים מיידעים בעצם ופניות, גם מהארגוני סיוע, שאנחנו בקשר הדוק איתם, אנחנו מדברים על המוקד לפליטים ומהגרים, על "קו לעובד", כל פנייה שאנחנו מקבלים מהם נבחנת בקפידה כדי להכיר בקורבן סחר אנחנו פועלים על פי ראשית ראיה, שזה הליך ראייתי ברף מנהלי נמוך בעצם להכרה, בשונה מהליך פלילי, כשאנחנו מקבלים את הפנייה, אנחנו פועלים גם על פי נוהל שתוקף נוהל חדש שגיבשנו אותו ביחד עם הארגונים, הארגונים פעלו איתנו במשותף ויש נוהל חדש שבעצם מדבר על כל הנושא של הגשת בקשה להכרה, זה אני שמה את זה בצד, כי זה עוד משהו חשוב בעצם בתהליך.
אבתיסאם מראענה: מה זה חדש?
בתאל באדי: לפני כן לא היה נוהל שבעצם מסדיר את כל הטיפול, זה פשוט עושה סדר, איך מגישים את הבקשה, איזה מסמכים צריך לצרף, אם יש עורך דין פרטי, אם יש ארגוני סיוע, אם בעצם אנחנו דוחות את הבקשה, שאני אומרת דוחות, אנחנו פשוט שתי נשים בחוליית סחר בבני אדם, ראש החולייה ואנוכי, אז יש הליך של השגה, שאם בעצם אנחנו לא מקבלות את ההחלטה ולא מכירות, אז בעצם אפשר להשיג על ההחלטה שלנו, בעצם נוהל שעושה מאוד מאוד סדר וזה חשוב וזה לא היה.
בתאל באדי: לגבי ההכרה של העשר קורבנות, שאנחנו באמת נתמקד על זה, אז שוב פעם משטרת ישראל פועלת לאכוף, אם יש לנו מידע שאנחנו מקבלים אותו, איסוף מודיעני וזה נעשה, אז כמובן שאנחנו פועלים ופותחים בחקירה ובודקים, אם אנחנו לא נקבל פניות מהגופים, אני יכולה לומר ואני חייבת לציין שיש לנו קשר הדוק עם רשות האוכלוסין וההגירה וזרוע העבודה, שאנחנו מקבלים אני יכולה לומר לא מעט פניות מהם, פניות שהם מדווחים לנו על אירועים - -
אבתיסאם מראענה: מה זה לא מעט?
בתאל באדי: אני לא יודעת להצביע על מספר מדויק, אבל אנחנו מקבלים פניות, ואנחנו בודקים אותם.
אבתיסאם מראענה: שמה טיבם?
בתאל באדי: על חשדות, אני יכולה לשתף, אני לא יכולה לספר את הסיפור כולו, אבל אני יכולה לשתף ששבוע שעבר קיבלנו איזשהו דיווח, זה הגיע אלינו מפרקליטות המדינה על איזושהי מייל של אישה במצוקה, שדיווחה שהיא כלואה באיזה בית - -
אבתיסאם מראענה: משתלמת?
בתאל באדי: לא, לא משתלמת, אבל אני רק רוצה בעצם להציג בעצם את הטיפול ולהמחיש שקיבלנו את זה גם ממקום אחד, ההגירה מיד עדכנו אותנו, אנחנו טיפלנו תוך יומיים, שלחנו ניידות.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות על עובדת זרה?