GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינבל משש: בעצם הסקופ שיצאנו איתו לדרך בתחילת העבודה היה לבחון מעבר לשיטה תאגידית, זה הסקופ שהתחלנו איתו בתחילת הדרך.
עינבל משש: המטרות של הצוות או מה שעמד לנגד עניינו היה בעיקר הפחתת הנטל הבירוקרטי שמוטל על המטופלים הסיעודיים ובני המשפחות שלהם כמעסיקים.
עינבל משש: מתן מענה לאתגרים ולקשיים שבשיטת ההעסקה הנוכחית ותכף ארחיב על זה.
עינבל משש: הצוות היה בראשותי, בראשות הרשות לאוכלוסין והגירה.
עינבל משש: יושבים פה לצידי חברי הצוות, רום ממשרד האוצר שנמצא פה; ממשרד המשפטים, עורך הדין אבינועם סגל; ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים, יריב מן; נמצאת איתנו גם חברתנו חני שר, שהייתה איתנו לאורך כל הדיונים.
עינבל משש: המשרד לשוויון חברתי, גברת ליאור שתרמה רבות; המוסד לביטוח לאומי – אורנה.
עינבל משש: ומשרד הכלכלה והתעשייה, זרוע העבודה, עורכת הדין שירי לב רן.
עינבל משש: כל המכלול גם יחד הביא זוויות שונות שמתייחסות לענף הסיעוד.
עינבל משש: וכמובן שלכולם גם יחד היו המטרות כפי שאמרתי בתחילת דבריי.
עינבל משש: כמה נתוני מפתח שמאפיינים את ענף הסיעוד: זכאי גמלת סיעוד – יש 278,000 זכאים לגמלת סיעוד של המוסד לביטוח לאומי.
עינבל משש: לא בהכרח כולם מעסיקים עובדים זרים וטוב שכך.
עינבל משש: יש 77,000 בעלי היתרים להעסקת עובדים זרים בענף הסיעוד, 89% מתוך בעלי ההיתרים הם כאלו שגילם מעל 67.
עינבל משש: יש לנו 20% מבעלי ההיתרים מתוך 77,000 שמתגוררים בפריפריה.
עינבל משש: יש 57,509 עובדות ועובדים זרים שמועסקים בענף הסיעוד ושוהים כאן כדין.
עינבל משש: כמובן שהשירות ניתן על ידי 96 לשכות פרטיות שמורשות על ידי רשות האוכלוסין וההגירה ופרוסות בכל הארץ.
עינבל משש: בשלבי עבודת הצוות מיפינו את שלבי התהליך להעסקת עובד זר בסיעוד.
עינבל משש: כפי שניתן להבין בשקף, זה מתחיל בזיהוי הצורך והתהליכים, אחר כך מציאה והתאמה של העובד, מהלך ההעסקה.
עינבל משש: ואחר כך יש את סיום ההעסקה וכל הנושא של יציאה לחופשות.
עינבל משש: מהמיפוי ניתן לראות שהמעסיק, כלומר המטופל ובני המשפחה שלו שאינם מעסיק קלאסי, מעורבים בכל שלב בתהליך.
עינבל משש: יש פה לא מעט מהאחריות שנופלת על כתפיו או כתפיהם.
עינבל משש: כפי שכולם יודעים, מתכונת ההעסקה הנהוגה בסיעוד אינה רגילה והתייחסנו לזה באופן הזה.
עינבל משש: יחסי העובד-מעסיק לא דומים לכל ענף אחר או בכלל.
עינבל משש: ההעסקה היא ייחודית לענף הזה.
עינבל משש: היא כוללת כמובן שהיה ולינה לצד המטופל במשך 24/7, שישה ימים בשבוע.
עינבל משש: היא מצביעה על הייחודיות של הענף הזה – את האופי האישי, האינטימי והמיוחד שלו שנובע ממערכת היחסים המיוחדת מאוד והאינטנסיבית בין המטפל למטופל.
עינבל משש: בשלבי עבודת הצוות התכנסנו 12 פעמים.
עינבל משש: התחלנו באוקטובר, סיימנו במרץ, המסקנות הוגשו בתחילת אפריל.
עינבל משש: היו מספר שלבים בעבודת הצוות.
עינבל משש: כדי לאמוד ולהבין את הסוגיה בצורה מקיפה ביצענו סקירה כללית של הענף, מיפינו את האתגרים, את הקשיים.
עינבל משש: כמובן ששמענו את עמדות המטופלים ובני המשפחות שלהם, את עמדות הלשכות הפרטיות, את עמדות חברות הסיעוד, ארגוני זכויות העובדים ועוד.
עינבל משש: זה נושא שכל כך מעניין את הציבור, והיה פה שיתוף ציבור משמעותי מאוד.
אבתיסאם מראענה: מה גיליתם?
אבתיסאם מראענה: איך את בעצם משקפת את זה שזאת סוגיה כזו, אבל זה גם משבר גדול מאוד.
אבתיסאם מראענה: אם אנחנו לא נצליח לפתור אותו ולהביא אותו למקסום המיטבי – אני חושבת שאנחנו בפתחו של משבר גדול מאוד בענף הסיעוד.
אבתיסאם מראענה: אבל אנחנו לפני המשבר, נדבר בהחלט על הדברים.
אבתיסאם מראענה: מה היה מבחינת הציבור?
אבתיסאם מראענה: למה את אומרת שהייתה נכונות כן לשתף ולדבר?
עינבל משש: ייתכן וחבריי פה ירצו להוסיף, אבל אתחיל מזה שזה נושא שנוגע בכולנו.
עינבל משש: זה נושא שמעניין את הציבור הרחב.
עינבל משש: זה נוגע היום לכל משפחה כמעט בישראל.
עינבל משש: זה יוצר עניין רב.
עינבל משש: ובלט מאוד הקושי – אני אומרת את זה בצער – והמורכבות שבטיפול, ההשלכות וההתמודדות של המשפחות וגם הצורך למצוא פתרונות ראויים לכל המורכבויות שעלו.
אבתיסאם מראענה: המקרה הישראלי הוא מקרה מאוד ייחודי בעולם, בטח בהשוואה למדינות שדומות לה.
עינבל משש: נכון.
אבתיסאם מראענה: אין שיטת העסקה שדומה למה שקורה בישראל.
עינבל משש: אני בטוחה שגברתי קראה את הדוח בצורה מעמיקה.
אבתיסאם מראענה: פעמיים אפילו, בלילה ובבוקר.
עינבל משש: ואכן צירפנו את הבנצ'מרק לעבודת הצוות, והיא נמצאת בדוח שעלה לאתר רשות האוכלוסין וההגירה.
עינבל משש: ישראל היא מקרה ייחודי, הן בהיקף, הן באופי שבו היא מתמודדת.
עינבל משש: היקף העובדים הזרים שנותנים מענה ובכלל המענה לסוגיית המטופלים הסיעודיים.
עינבל משש: תראי, זה כן נקרא ייחודי, לא מצאנו מקרה דומה, רצינו להשליך וללמוד מאחרים.
עינבל משש: אבל יוצא שבדרך כלל חלק מהפתרונות הם אצלנו, ואולי המורכבויות היו יותר ברורות לאור זה שראינו שלדוגמה במדינות אחרות מתנים את קבלת ההיתר בבחינה כלכלית שנעשית לפני.
עינבל משש: הדבר הזה לא קורה אצלנו, זה לא דומה, אצלנו יש פשוט הצמדה למצב הרפואי בעקבות מבחן תלות שעושים בביטוח לאומי וזה הקריטריון כמעט היחידי או העיקרי לקבלת היתר.
עינבל משש: מדינות שונות נוהגות באופן שונה.
עינבל משש: כאן צריך להתייחס לאוכלוסייה הזו של המטופלים הסיעודיים בצורה רחבה, כוללת, הוליסטית, ממשלתית, לצד העסקת עובדים זרים, שזה חלק מהשירותים שניתנים למי שבאמת זקוק לכך.
עינבל משש: יש מנגנונים נוספים, אולי צריכים לפתח יותר, זה לא תחום המומחיות שלי, אולי משרד הרווחה יודעים לספר קצת יותר.
עינבל משש: אכן ישראל היא מקרה ייחודי בהקשר הזה של העסקת עובדים זרים אצל מטופלים סיעודיים.
אבתיסאם מראענה: אולי נמציא את הסטרט אפ, כמו שישראל יודעת לעשות.
אבתיסאם מראענה: אפשר גם בתחום הזה.
עינבל משש: נשמח לשמש דוגמה לכולם.
עינבל משש: עשינו סקירה בין-לאומית.
עינבל משש: אחר כך עשינו תהליך שיתוף ציבור מקיף.
עינבל משש: היו שלוש זירות: מקוונת, ניירות עמדה שהוגשו וגם קבוצות מיקוד, השתתפו בזה למעלה מ-1,000 איש.
עינבל משש: למדנו מזה המון, השיח עם הציבור היה פורה מאוד, מלמד מאוד וחשוב מאוד.
עינבל משש: יצאנו לדרך עם תפיסה שאולי המודל של התיאגוד באמת ייתן מענה.
עינבל משש: זה לא עלה בהלימה משיתוף הציבור שעשינו.
עינבל משש: עלו המון קשיים שהציבור העלה ולא בהכרח חשב שזה הכיוון היחידי.
עינבל משש: היה חשוב מאוד גם לשמור, לפחות מחלק מהעמדות שקיבלנו, על הגמישות או על אפשרות לבחור בשאלה איך להעסיק את העובד הזר – אם זה באמצעות תאגיד, אם זה בהעסקה ישירה, אם זה בהעסקה מקבילה.
עינבל משש: אלה חלק מהדברים שגילינו.
עינבל משש: בסופו של יום, מה שהכריע את הכף הוא שיתוף הציבור.
עינבל משש: בסוף כולנו, כל העבודה של הצוות באה לשרת את הציבור ולתת לו מענה, וזה מה שעמד לנגד עניינו.
עינבל משש: ולכן גם מסקנות הצוות הם בהחלט בהלימה לשיח עם הציבור ומה ששמענו.
עינבל משש: לא המצאנו משהו מופרך וכולי, אלא משהו יישומי, משהו שהציבור חזר ואמר וזה עלה ביתר שאת בכל הדיונים של הצוות.
עינבל משש: ביצענו סקר לגבי עלות ההעסקה.
עינבל משש: הסקר עסק בעלויות העסקה, הוא נעשה בקרב מעסיקים בפיזור ארצי.
עינבל משש: כמובן יש גם את הדיון על החלופות.
עינבל משש: דיברתי על מתווה שיתוף הציבור, אנחנו גאים מאוד במתווה הזה.
עינבל משש: הוא היה חשוב מאוד והכרחי.
עינבל משש: ובכלל, כשיושבת ועדה בין-משרדית שלהמלצות שלה יש השפעה על הציבור, זה אחד הכלים החשובים ביותר שצריך לאמץ.
עינבל משש: לגבי שיטת ההעסקה הנהוגה, כמובן יש את ההעסקה הישירה על ידי המטופל הסיעודי, בעיקר לכאלו שאין להם גמלת סיעוד, גמלת שר"ם – שירותים מיוחדים, זכאים של ילד נכה וקשישים שלא זכאים לחוק סיעוד, היא כמובן פתוחה לזכאי חוק הסיעוד, הם יכולים לבחור גם במקבילה וגם בישירה.
עינבל משש: ויש את השיטה של במקביל עם חברות הסיעוד.
עינבל משש: כמובן שהשיטה של העסקה מקבילה, היא לא מבטלת את חובת ההתקשרות עם הלשכות הפרטיות המורשות בענף, שרק הן רשאיות לעשות את התיווך וההשמה של העובד הזר למטופל.
עינבל משש: מה שראינו במודל ההעסקה היום, מה שמתמודדים איתם הם כמובן האתגרים הבירוקרטיים; ריבוי הגופים המעורבים – זה מייצר קושי.
עינבל משש: אתגרים מנטליים; אתגרים בניהול העובד הזר וההתמודדות עם הצרכים שלו.
עינבל משש: אתגר כלכלי; דרישות שוק; התמודדות עם חובות כמעסיק למישהו שנמצא במצב סיעודי שלא מסוגל לדאוג גם לעצמו.
עינבל משש: הבמה הייתה רחבה מאוד, ולכן עלו המון קשיים ומורכבויות שקשורות למחסור בעובדים מיומנים, לתלות במכרז הסיעוד של ביטוח לאומי, למגבלות רגולטוריות שאנשים ציינו והצורך למצוא איזון בין זכויות העובדים לצרכי המטופלים.
עינבל משש: בחנו שתי חלופות, חלופה אחת של העסקה ישירה תוך קבלת מעטפת תמיכה ניהולית, יש לה יתרונות כמו גם חסרונות.
עינבל משש: מעטפת התמיכה תכלול שירותים של ניהול דיווח, חישוב, תיעוד שכר, זכויות נצברות, חישוב גמר חשבון, סיוע בשירותי עורכי דין לענייני עבודה, שירותי ייעוץ והדרכה.
עינבל משש: וכמובן שחלק מהשירותים האלה יינתנו באמצעות פלטפורמה ממשלתית שתוקם ותתוקצב על ידי הרשות.
עינבל משש: יתרונות של השיטה הם בעיקר עידוד ופישוט הבירוקרטיה; יצירת כתובת אחת; one stop shop למטופלים שיוכלו לקבל את זה בפעם אחת את כל השירותים.
עינבל משש: צמצום חשיפה לתביעות; הפחתת עלויות העסקה; שיפור מערכת היחסים בין המטפל למטופל – גם על זה למדנו רבות בעבודת הצוות.
עינבל משש: עוד יתרון, הפחתת השונות בין הקבוצות.
עינבל משש: החלופה השנייה שעודנה על הפרק - - -
אבתיסאם מראענה: אני מציעה לא להתעכב עליה כי היא לא רלוונטית כרגע ואין לך כל כך הרבה זמן לדבר, ואני רוצה לתת לאחרות את האפשרות לדבר.
עינבל משש: אין בעיה.
עינבל משש: החלופה הזו היא לדיוני ההמשך.
עינבל משש: דגשים בהמלצות הצוות: כמובן שהדבר הראשון זה היה ללא ייקור העלות, מתן אפשרות בחירה, שיפור והפחתת הנטל.
עינבל משש: שמירה על זכויות ורווחתם של העובדים הזרים – גם זה עמד לנגד עיננו.
עינבל משש: צורך בהקלה על מטופלים במתן ליווי.
עינבל משש: אסיים עם עיקרי המלצות הצוות, המלצנו לשרת הפנים, ולשמחתנו הרבה היא אימצה את המלצת הצוות על אימוץ החלופה הראשונה של העסקה ישירה הכוללת מעטפת תמיכה באופן מידי לטובת הפחתת נטל ההעסקה הבירוקרטי והכלכלי על המטופלים הסיעודיים.
עינבל משש: יצירת כתובת אחת למטופלים במקום העסקה מקבילה שמייצרת מורכבויות רבות, מגדילה את חשיפת המטופל לתביעות ומגדילה את הנטל.
אבתיסאם מראענה: מה זה המעטפת הזאת?
אבתיסאם מראענה: תסבירי לי איך זה בא לידי ביטוי?
עינבל משש: עכשיו צריך להפוך את הכוונות הטובות מאוד שלנו לתוכנית עבודה וליישם אותם.
עינבל משש: מה שאנחנו מתכוונים לעשות זה לפתח פלטפורמות ממשלתיות, חלק מהן כבר התחלנו.
עינבל משש: לדוגמה, קורסים קצרים וקולעים לציבור המטופלים ובני המשפחות שלהם.
עינבל משש: את הכול אנחנו רוצים להעלות בצורה מקוונת, בצורה מודולרית, עם אנימציות, מונגשת מאוד ופשוטה.
עינבל משש: חוץ מזה, יש את הלשכות הפרטיות שהן הכתובות לתת מענה לציבור המטופלים, כבר היום הם מסייעים להם בהעסקה.
עינבל משש: גם את הלשכות הפרטיות נכשיר בנושא.
עינבל משש: נפתח את כל הפלטפורמות הנדרשות על ידי הממשלה – גם על גמר חשבון וסיוע ומחשבונים כאלו ואחרים.
עינבל משש: כל מיני רעיונות שעלו בעבודת הצוות וששמענו מהציבור שהם נדרשים.
אבתיסאם מראענה: עד היום בעצם המטפל או המטופלת העסיקו עובד זר והם לא ידעו בדיוק מה הם כל הדברים שהם צריכים לעבור?
אבתיסאם מראענה: זה לא היה ברור?
אבתיסאם מראענה: לא הייתה נגישות לדבר הזה?
עינבל משש: אני חושבת שהיה פער.
עינבל משש: יש כמובן נהלים ויש סיוע שניתן על ידי הלשכות, ויש את חברות הסיעוד בהעסקה מקבילה ואני מניחה שגם הן נתנו ייעוץ, אבל לא הייתה כתובת אחת, מסודרת, ברורה, שיכולה לתת את המענה.
עינבל משש: וכמובן, תוך הגברה של הפיקוח והאכיפה שלנו על הנושאים הללו.
עינבל משש: זה לא שאנחנו מעבירים את האחריות, האחריות היא תמיד של המדינה, זה קודם כל.
עינבל משש: גם לפתח את הכלים האלה וגם להעמיד את הצרכים שנדרשים כדי לתת את הכלים האלה לציבור המטופלים.
עינבל משש: אנחנו רוצים לתת ארגז כלים.
עינבל משש: זה מה ששמענו על הצורך, זה הצורך שעלה.
עינבל משש: רצינו להסיר את הכובע מהמטפל כמעסיק.
עינבל משש: ראינו שהחסרונות עולים על היתרונות, ולכן בחרנו בדרך הזו של לתת את ארגז הכלים.
עינבל משש: אבל יש פה מחויבות - - -
דורון רז: לא טוב למעסיק יחיד.
אבתיסאם מראענה: לא להפריע בבקשה.
אבתיסאם מראענה: בוא ניתן לה לסיים ואחר כך אתן לך את זכות הדיבור.
עינבל משש: כבר היום ההיתר הוא על השם של המעסיק והוא חל בכל החובות על פי דין.
עינבל משש: יש גם ציבור שלא מעסיק במקביל.
עינבל משש: ואנחנו החלטנו, יש פה יוזמה, יש פה הובלה, יש פה מענה מקצועי שאנחנו רוצים לתת לציבור המטופלים כקושי שהוא העלה, כמורכבות, ולתת להם את הליווי וההכוונה הזו כדי שגם הם ידעו איך להתנהל.
עינבל משש: כדי שתהיה פה באמת הקפדה ושמירה על הזכויות של כולם, של שני הצדדים.
אבתיסאם מראענה: אז בעצם מה את אומרת, רשות האוכלוסין תהפוך להיות הכתובת, מוקד טלפוני?
אבתיסאם מראענה: מה, זה יהיה צ'ט עם מישהו מהרשות שיענה על כל העניינים של רואה חשבון, פנסיה, כל מיני דברים, כך זה יהיה?
אבתיסאם מראענה: אני רוצה פשוט לדמיין את זה.
עינבל משש: ככלל, אנחנו הרגולטור והכתובת, זה ללא ספק.
עינבל משש: אף פעם לא התנערנו מהאחריות הזו ומהתפקיד שלנו, ואנחנו משתדלים לעשות המון במסגרת העבודה שלנו.
עינבל משש: חלק מהדוח הזה וההמלצות של הצוות הם נדבך נוסף בתהליכים שאנחנו מובילים.
עינבל משש: יש כתובת, יש פה לשכות מורשות שהתפקיד שלהם זה לתווך, להביא, להנגיש שירותים.
עינבל משש: הן כבר היום עושות הרבה מהתפקידים ואנחנו נפתח את השירותים הטכנולוגיים האלה, את המעטפת הזו, שתיתן את ארגז הכלים ללשכות הפרטיות שיוכלו לתת את המענה בצורה מקצועית ורצינית, כמובן תוך פיקוח מתמיד שלנו אחר השירותים שניתנים.
עינבל משש: כבר היום, מי שלא מרוצה מהשירותים שניתנים על ידי הלשכות או בכלל, אנחנו הכתובת לביצוע תלונות.
עינבל משש: אנחנו עושים גם בצורה יזומה, ואנחנו גם מקבלים תלונות מהציבור ובודקים אותם.
עינבל משש: גם תלונות על לשכות, גם על עובדים, יש גם תלונות על מעסיקים.
עינבל משש: אנחנו בהחלט לא מתנערים מהאחריות שלנו.
אבתיסאם מראענה: מתי הפלטפורמה יוצאת לדרך?
עינבל משש: לגבי חלק מהדברים התחלנו בפיתוח.
עינבל משש: דברים כמו הקורס, כמו אזור אישי שאנחנו רוצים לפתח למעסיקים ולעובדים.
עינבל משש: אנחנו הולכים לעשות המון פעולות.
עינבל משש: מבחינת תקצוב, אז חלק מהדברים מתוקצבים ולגבי חלק יש פה מחויבות של החברים בצוות, ואם הם ירצו להרחיב אז הם יוכלו להרחיב.
עינבל משש: אנחנו עובדים על זה.
עינבל משש: אני מאמינה שבמחצית של 2023 נהיה עם חלק מאוד נכבד מהדברים, מהכלים כבר באוויר.
עינבל משש: כן, יש פה דוח והמלצות שלא יישארו רק בספר כתוב או בדוח מאוד יפה.
עינבל משש: כולנו נחושים להוציא אל הפועל וכך נעשה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד לך תודה רבה, עינבל, על הצגת הדוח בפחות מ-12 דקות.
אבתיסאם מראענה: נפתח את הנושא לדיון ואשמח קודם כל לתת רשות דיבור לפי הסדר ברשימה שלי.
אבתיסאם מראענה: דורון רז, איגוד נותני השירותים לסיעוד בישראל.
אבתיסאם מראענה: שתי דקות וחצי לרשותך.
דורון רז: קודם כל אנחנו, חברות ועמותות הסיעוד, בירכנו על התהליך של ניסיון להתמודד עם הקשיים בהעסקת עובדים זרים בתחום הסיעוד.
דורון רז: להבנתנו, המגמה הייתה לשפר את מצבם של הקשישים, על פי מה שאנחנו רואים מהתוצאה של ההמלצות, בעצם הרצון היה לנתק את קשרי עובד-מעביד בין הקשיש לבין המטפל, ובעצם ההמלצה הראשונה של הוועדה היא להפוך אותו למעסיק יחיד.
דורון רז: זאת ההמלצה.
דורון רז: זאת אומרת שזה בניגוד בכלל לכתב המינוי של הוועדה – זה דבר ראשון.
דורון רז: דבר שני, הופענו בפני הוועדה, והופיעו הרבה גופים חברתיים בפני הוועדה, ואנחנו גורם שמטפל כבר 40 שנה בקשישים האלה, בכ-60% מההעסקה של הקשיש במסגרת ההעסקה המשותפת.
דורון רז: הבענו נכונות לקבל על עצמנו את ההעסקה המלאה של העובד, כולל החלק של הקשיש, עם מציאת פתרון פשוט.
דורון רז: אמרנו שהחלק של הקשיש לתשלום שכרו יועבר אלינו עם אפס אחוז רווח, ואנחנו רק מבקשים שיפתרו אותו מתשלום מע"מ על החלק הזה שהוא משלם לנו שלא ייקר את העלאת השכר.
אבתיסאם מראענה: מה הסכום שמשלם אותו מטופל קשיש?
דורון רז: זה דבר אינדיבידואלי לפי השכר שנקבע.
דורון רז: הוא משלים מעבר לזכאות שיש בחוק הסיעוד.
דורון רז: אנחנו גורמים שיש לנו למעלה מ-3,000 עובדים סוציאליים שמבקרים כל 60 יום אצל הקשישים.
דורון רז: יש לנו מחלקות שכר שמחשבות שכר ל-150,000 עובדים ישראליים.
דורון רז: היינו נכונים לעשות את זה ממחר בבוקר למשפחות שמעסיקות עובדים זרים.
דורון רז: נתנו המון פתרונות לוועדה שלא באו לידי ביטוי כהוא זה בתוך הדוח, הם לא מוזכרים אפילו בתוך הדוח הזה.
דורון רז: זה חוטא למציאות וחוטא למטרת שיפור מצבם של הקשישים.
דורון רז: אנחנו פה נמצאים עם קריאה: אנחנו רואים את עצמנו בעלי יכולת לתת את כל הייעוץ, כי יש לנו כבר עכשיו, לא צריך לחכות להקים את הדברים עוד חצי שנה – אנחנו מחר בבוקר יכולים לתת את כל הייעוץ, יש לנו את אנשי המקצוע שיכולים לתת את התמיכה של שכר, את חישובי השכר, את הליווי המקצועי.
אבתיסאם מראענה: למה לא נתתם את זה קודם?
דורון רז: אנחנו נותנים את זה על החלק של העסקה בתוך הזכאות של חוק הסיעוד.
דורון רז: אמרנו: נרחיב את זה לכול, זאת לא הבעיה.
דורון רז: כשאנחנו נתנו את התמיכה, נתנו גם לחלק השני, לא עשינו הפרדה.
דורון רז: זה לא שהעובדת הגיעה בבוקר ואמרה: לא אני מטפלת רק בחלק של זכאות – היא טיפלה בכל בעיה שהייתה.
דורון רז: אמרנו שאנחנו מוכנים לקחת את זה על עצמנו, מתוך מחשבה שהייתה לנו - -
אבתיסאם מראענה: תיאגוד?
דורון רז: - - שבעצם צריך לנתק את יחסי עובד-מעביד בין הקשיש לבין העובד.
דורון רז: זה יפתור את הבעיה.
דורון רז: שני אנשים שגרים בבית, ואין להם יכולת ניהולית ולא ניהלו אף פעם עובדים, צריכים להתחיל לנהל את העובד – זאת בעיה, זה נותן סחיטה בשכר, נותן סחיטה מצד העובד, נותן אפילו סחיטה מצד הקשיש.
דורון רז: זה נותן מערכת יחסים לא טובה שצריך היה להוציא אותה מתוך המשוואה הזאת.
אבתיסאם מראענה: כן, גם ניסינו, היה לנו דיון בוועדה על הסוגיה הזאת, והיה לה אתגרים משלה.
אבתיסאם מראענה: גם אם עוברים לשיטת התיאגוד, גם שם יש סיפורים, דרמות ואתגרים.
דורון רז: לסיכום, בכל מקרה, אין ספק שמטרת כתב המינוי של הוועדה היה לנתק את יחסי עובד-מעביד בין הקשיש לבין המטפל.
דורון רז: אני לא רואה איפה זה בא לידי ביטוי.
אבתיסאם מראענה: הוא לא בא לידי ביטוי.
חוה אתי עטייה: ומה לגבי העלויות?
אבתיסאם מראענה: בוקר טוב גברתי, מה נשמע?
אבתיסאם מראענה: אתן לך רשות דיבור.
חוה אתי עטייה: הרפורמה, אם היא משפרת גם את - - - של הקשיש.
דורון רז: ההשוואה שנעשית על ידי השוואה בין הגמלה הכספית שנותנים לבין השירות שאנחנו נותנים, היא ממש לא רצינית.
דורון רז: למה היא לא רצינית?
דורון רז: כי אנחנו מפרישים לקרן פיקדון שהקשיש לא מפריש.
דורון רז: על פי חוק הביטוח הלאומי, אנחנו מעסיקים עובדים שמבקרים כל 60 יום אצל הקשיש.
דורון רז: אנחנו עושים את העבודה שאם תנטרלי את העלויות של העבודה הזאת, זה אותו דבר.
דורון רז: זאת אומרת שאת נותנת להם כסף בלי תמיכה של המדינה, לא בלווי של עובדים סוציאליים שמגיעים כל 60 יום, לא על ידי לשכות שכר שעושות את חישובי שכר, לא לכל הדברים.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לברך את החברות שלי, חברת הכנסת אתי עטייה, וחברת הכנסת יסמין פרידמן.
אבתיסאם מראענה: יסמין הגיעה ראשונה, אז אתן לה את רשות הדיבור.
חוה אתי עטייה: לגבי העלויות להעסיק עובד זר, העלויות הן בשמיים, הן גבוהות מאוד.
אבתיסאם מראענה: כן, זו סוגיה שבהחלט - - -
חוה אתי עטייה: שיהיה לך כמקשה אחת, אם עושים רפורמה שגם יכללו את הנושא של העלויות.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאנחנו עוד לא ברפורמה.
חוה אתי עטייה: אבל היא אומרת שזה - - -
עינבל משש: עלויות השכר של העובד?
חוה אתי עטייה: כן, להעסיק עובד זר, אלו עלויות כבדות מאוד.
חוה אתי עטייה: אין ספק.
חוה אתי עטייה: את יודעת.
חוה אתי עטייה: היו גם הרבה כתבות.
חוה אתי עטייה: עולה הרבה כסף להעסיק עובד זר, ולא כל אחד יכול להרשות לעצמו.
עינבל משש: חד משמעית.
עינבל משש: כן.
עינבל משש: זה נכון.
עינבל משש: מלכתחילה כוונו למקום שזה יתאפשר רק למי שידו משגת.
עינבל משש: יש עוד כלים במדינת ישראל שצריך לפתח כדי לתת מענה לאוכלוסיית הקשישים והמטופלים.
עינבל משש: העובדים האלה כפופים לדיני עבודה.
עינבל משש: אי אפשר להחריג אותם.
עינבל משש: הם כפופים.
עינבל משש: הם כפופים לחוק שכר מינימום, הם עובדים 24/6, יש כללים - - -
שלום קוטשר: אפשר להחריג את החקיקה.
עינבל משש: אין ספק.
חוה אתי עטייה: אבל אפשר אם מדברים כמקשה אחת, אז אפשר גם - - -
אבתיסאם מראענה: בואו רגע, אנחנו מתחילים לדבר על כסף ופתאום נהית המולה באולם.
אבתיסאם מראענה: חכו דקה עם הכסף, בסדר?
אבתיסאם מראענה: נושא הכסף עקרוני, חשוב ומדאיג.
קריאה: הכי חשוב.
אבתיסאם מראענה: לא הכי חשוב.
אבתיסאם מראענה: יש עוד דברים בחיים שלנו שחשובים, אבל הוא נושא אקוטי ומטריד מאוד.
אבתיסאם מראענה: אני לא בטוחה שזה הרגע בדיון לדבר על הכסף.
אבתיסאם מראענה: על הכסף נשמח לדבר באהבה מאוד גדולה, לתת לסוגיה הזאת דיון של שעה וחצי, ונתחיל לספור כל שקל ושקל לאין הוא הולך ולאן הוא מגיע ולמה כן ולמה לא, בסדר?
אבתיסאם מראענה: אני מבטיחה לכם שנעשה את זה בהקדם.
אבתיסאם מראענה: חברת הכנסת יסמין פרידמן, אני רואה אותך מוטרדת מאוד.
יסמין פרידמן: ממש לא.
יסמין פרידמן: אני רק באתי ללמוד, אין לי מה להגיד כרגע.
אבתיסאם מראענה: יופי, אני שמחה מאוד.
יסמין פרידמן: תתפלאו, יש חברי כנסת שלא רוצים לדבר.
יסמין פרידמן: רוצים להקשיב.
אבתיסאם מראענה: את פשוט מהממת.
אבתיסאם מראענה: בואו נמשיך להקשיב וללמוד.
אבתיסאם מראענה: ניתן את זכות הדיבור לעורכת הדין מאיה בנדס.
מאיה בנדס: שלום, אני עורכת הדין מאיה בנדס ממטה מאבק הסיעודיים.
מאיה בנדס: אני רוצה לברך את יושבת-ראש הוועדה שמבצעת מעקב בנושא הזה, תודה רבה לך על כך.
מאיה בנדס: אני רוצה לברך את הצוות הבין-משרדי על כך שבאמת שיתוף הציבור היה בהחלט פתוח, והיה פתוח לשמוע את הדעות וגם את שלנו, ושמחנו לתת את הדגשים שלנו במקום הזה.
מאיה בנדס: אני דווקא רוצה להתייחס לחלק בדוח שעליו יש לי שאלה.
מאיה בנדס: החלק שבו דובר על התקנת הוראת שעה נוספת על מנת לתת מענה לאוכלוסיית המטופלים שימשיכו להעסיק עובד זר במהלך החודשים האחרונים, מה שאמור להסתיים בסוף יוני.
מאיה בנדס: רשמתם שהוראת השעה תיתן מענה ל-1,400 מטופלים סיעודיים שבקשותיהם נדחו.
מאיה בנדס: השאלה שלי היא האם בנושא הזה הוראת השעה שאתם תמשיכו לקיים אותה, האם היא תינתן תחת הוראת שעה והאם היא גם תכלול מטופלים שהעסיקו עובדים לא חוקיים ודיווחו לביטוח הלאומי, למרות שלא הגישו עבורם ועדה הומניטרית, האם זה גם יכלול אותם?
מאיה בנדס: ומה יהיו הקריטריונים להוראת השעה, האם הם יהיו זהים למה שהיה לנו עד היום?
מאיה בנדס: מתי היא תפורסם?
מאיה בנדס: ושאלה נוספת, עם יישום ההמלצות לפי מה שבא לידי ביטוי בדוח, מה בעצם יהיה בגורל ההעסקה במקביל בהמשך הדרך?
אבתיסאם מראענה: רק אחדד את העניין בשביל החברות שלי שבאו ללמוד: בסוף יוני מסתיימת תקופת ההתארגנות בגלל הקורונה - - -
חוה אתי עטייה: - - - לקבוע פגישה, את זוכרת?
חוה אתי עטייה: לפני שלושה חודשים קבענו שאנחנו כבר צריכים לקיים דיון בנושא.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מקיימות בשבוע הבא, תבואי.
חוה אתי עטייה: אוקיי, תודה.
חוה אתי עטייה: ברור שאבוא, זאת ההצעה שלי, שלא אבוא להצעה שלי?
אבתיסאם מראענה: אז תבואי להצעה שלך.
אבתיסאם מראענה: עינבל, בבקשה.
עינבל משש: הייתה באוגוסט 2021 הוראת שעה.
עינבל משש: בנוסף להמלצות הצוות שאימצה השרה, היא החליטה להוביל הוראת שעה נוספת בהנחיית שרת הפנים.
עינבל משש: הוראת השעה באה לתת מענה לאוכלוסיית המטופלים הסיעודיים שהמשיכו להעסיק במהלך החודשים האחרונים על סמך תקופת ההתארגנות.
עינבל משש: ומי חוסה תחת תקופת התארגנות?
עינבל משש: מי שהגיש בקשה ונדחה על ידי רשות האוכלוסין וההגירה, בין אם לא ענה על תנאי הסף, ובין אם מקצתם, חלק מאוד קטן שנדחו בוועדה וניתן להם אישור להמשיך להעסיק את העובדים הזרים הללו בבתים שלהם עד סוף חודש יוני.
עינבל משש: באנו והקלנו.
עינבל משש: ראינו שיש קושי מאוד גדול באיתור והייתה גם תקופת קורונה.
עינבל משש: אני מקווה – כמו גם הדיון הזה שהוא בלי מסכות – שגם באירוע הזה אנחנו עושים מסיבת פרידה לקורונה.
עינבל משש: וכפי שעשינו פעם קודמת, נבקש מהמטופלים להגיש באמצעות הלשכות, עם ביקור בית של עובד סוציאלי בבתים, בקשה לעיון מחדש.
עינבל משש: תנאי הסף לא יחולו לתקופה מסוימת.
עינבל משש: אבל שוב, זה לאותם אלו שהגישו בקשה ונדחו.
עינבל משש: לפי הערכה והבדיקה שלנו יש כרגע כ-1,400 משפחות שהבקשות שלהן נידונו, חלק מהדברים עוד בגיבוש.
עינבל משש: אנחנו מקווים מהר מאוד להגיש את התסקיר כדי להספיק עד 30 ביוני, ולסיים את האירוע הזה והתחיל לבחון את הבקשות להוראת שעה.
מאיה בנדס: רק לחדד: אלו שלא הגישו כי לא ידעו שצריכים להגיש ולא הייתה להם את האפשרות להיכנס לתוך הוראת השעה כרגע – זה לא יחול עליהם.
עינבל משש: הם לא היו אמורים להעסיק.
עינבל משש: אבל הם העסיקו - - -
מאיה בנדס: או לא הייתה להם כל כך ברירה.
עינבל משש: הייתה כבר הוראת שעה קודמת והטענות האלה נשמעו בפעם שעברה.
עינבל משש: אנשים הבינו שאם הם מעסיקים כדין, שלא באופן פיקטיבי, צריכים להגיש בקשה.
עינבל משש: ואני מאמינה שזה מה שאמרו הלשכות, כי זה מה ששמעתי גם מהם.
עינבל משש: והם הגישו בקשות ונדחו, והם חסו תחת תקופת ההתארגנות ועכשיו הם יוכלו להגיש בקשה לעיון מחדש.
מאיה בנדס: האם לא יכולה להיות התכנות לרשות לשקול לתת ארכה קצרה לאנשים שלא ידעו שעליהם להגיש בקשות וגם להידחות על מנת לחלוש תחת הוראת השעה הזו – האם קיימת היתכנות כזו לארכה נוספת בנושא הזה?
עינבל משש: עמדנו על זה בפעם הקודמת.
עינבל משש: גם הפעם אנחנו נאפשר למי שהגיש בקשה ונדחה.
עינבל משש: מכיוון שאותם אלו הסתמכו על הודעת הרשות, פעלו כמצופה מהם.
עינבל משש: נוצר קשר מטופל ומטפל, אנחנו בהחלט ערים לקשר הזה שנוצר, ולכן אנחנו רוצים לתת מענה לאותה אוכלוסייה שהתנהלה על פי הכללים וההנחיות שלנו.
עינבל משש: ולא לכל אחד שעשה מה שהוא רוצה, אם עשה.
שלום קוטשר: ואם הנתונים לא השתנו?
מאיה בנדס: רק לגבי השאלה של עם יישום ההמלצות – מה יהיה דינה של העסקה במקביל בנושא הזה?
עינבל משש: כבר היום יש העסקה במקביל, יש אפשרות להעסיק באופן ישיר עם המעטפת.
עינבל משש: יש אפשרות להעסיק באופן מקביל.
עינבל משש: אם את שואלת אותי, אם סבתא שלי הייתה בחיים, אז הייתי אומרת לאימא שלי להעסיק בהעסקה ישירה ולפנות ללשכה ולקבל את מעטפת השירותים.
עינבל משש: זה מה שהייתי ממליצה לעשות.
אבתיסאם מראענה: אלכס פרידמן, עמותת "נכה לא חצי בן אדם".
אלכס פרידמן: בוקר אור.
אלכס פרידמן: קודם כל אני רוצה לברך את עינבל ואת הצוות על עבודה קפדנית, עמידה בלוח זמנים ובאמת היה שיתוף ציבור.
אלכס פרידמן: שמחנו לעבוד ביחד וגם שמחים שהרבה מההמלצות שלנו נמצאות בתוך הדוח.
אלכס פרידמן: כרגע אני רוצה להתמקד בשלושה דברים: הראשון, יישום חלופה א' שהוצגה כאן ועם לוח זמנים על ידי עינבל.
אלכס פרידמן: אני חושב שחשוב שכולנו נעבוד וגם נפתח שהתוכנית הזאת תתקדם ותיושם בזמן במלואה.
אלכס פרידמן: דבר שני, לגבי חלופה ב' של העברה לתאגיד מלא – העמדה שלנו ואם אני לא טועה גם בדוח, זה לא לשלול אותה לגמרי.
אלכס פרידמן: להפך, יש לה הרבה יתרונות, ואנחנו בעד.
אלכס פרידמן: בדוח הועלו מספר סוגיות, בין אם משפטיות, בין אם זה כלכליות, בנושא המשפטי כל המטרה שלנו בכנסת היא לשנות חוקים ולהתאים אותם למציאות ולצורך.
אלכס פרידמן: הבעיות המשפטיות לא אמורות להרתיע אותנו מלשנות דברים לטובת הציבור.
אלכס פרידמן: בנושא הכלכלי, אמרתי פה גם בדיונים קודמים ואני אומר גם היום: כשבאים לעשות רפורמה אמיתית ומקיפה, לא צריך לפחד מתכתיבים.
אלכס פרידמן: צריך לפעול לפי מה שצריך ולא לפי מה שיותר זול.
אלכס פרידמן: הדבר האחרון זה בעצם הדברים שדיברנו עכשיו, הדוח כולל המלצות נוספות שאשמח מאוד אם עינבל תפרט אותם.
אלכס פרידמן: ומעבר לדברים שמופיעים בדוח, לא חסרים נושאים לעבוד עליהם בנוסף, כמו נושא הנטישות שעינת מייצגת פה ויש עוד מעט דיון, וגם על השכר ועוד.
אלכס פרידמן: הבעיות מרובות, הדרך ארוכה, וצריך לעבוד על הכול במקביל.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, אלכס.
אבתיסאם מראענה: נציגת משרד הרווחה, בבקשה.
חני שר: שלום, שמי חני שר, אני מנהלת תחום בתי אבות במינהל אזרחים ותיקים.