GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בת אל באדי: יש נשים שמביעות הסכמה ומשתפות פעולה ומגיעות למקלט ונמצאות פה ויש נשים שלא משתפות פעולה, זה גם אתגר שאנחנו צריכות להתמודד איתו, אבל זה כן נושא התעניינות, אנחנו כן נותנים על זה דגש.
אבתיסאם מראענה: למה את מתכוונת 'התעניינות'?
אבתיסאם מראענה: זה כאילו עכשיו נמצא בסדר מאוד גבוה מבחינת העבודה, התכנון?
בת אל באדי: כן.
בת אל באדי: קודם כל כל הימ"רים, המחוזיים, מוכוונים בנושא הזה, יש בזה עיסוק מודיעיני, רכזים שמבצעים פעילות לאיסוף מידע מודיעיני בעניין הזה.
בת אל באדי: ככל שיש יותר מידע מודיעיני וככל שאנחנו מקבלים יותר מידע, גם תודות לארגוני הסיוע, אז אנחנו כן מצליחים לקדם תיקים וגם פרשיות, לא רק בעולם הזנות, גם בעולם של הסחר, של החזקה בתנאי עבדות, כל עולם הסחר בבני אדם.
אבתיסאם מראענה: אבל נגיד המקרה הזה של נשים עם מוגבלות שמיעה – אגב, כבר לא אומרים אילמת, כבר סיימנו עם הסיפור הזה.
אבתיסאם מראענה: אז עם אתגרי שמיעה, איך דבר כזה קרה, הרי זה לא בית בושת, הם לא פשטו על מקום שכבר יודעים, זה מנגנון אחר, בעצם סביב מידע שאומר שיש משהו חדש שאנחנו מתמודדות איתו.
בת אל באדי: אני חייבת להודות שהיום יש לנו קושי, יש לנו גם את חוק איסור צריכת זנות שאוסר על צריכת זנות או הימצאות במקום שמשמש לצריכת זנות.
אבתיסאם מראענה: זה עבר עכשיו לכל כך הרבה מקומות וחזיתות, ברשת ובכל מיני מחוזות שבאמת שיהיה לנו בהצלחה מאוד גדולה למגר את לאן זה עבר.
בת אל באדי: זה נכון מה שאת אומרת, כי זה מוביל לפערי המידע שיש לנו בעקבות המעבר לרשת המקוונת, לפלטפורמות המקוונות, והמעבר לדירות דיסקרטיות.
בת אל באדי: אם בעבר הייתה יותר זנות רחוב, היום מאוד מאוד קשה להתחקות אחרי דירות דיסקרטיות ולכן משטרת ישראל עושה את מרב המאמצים כדי כן להגיע לאותם מחוללי פשיעה או האנשים שמתעדים את אותן נשים לעסוק בזנות.
בת אל באדי: אנחנו מתמודדים עם זה גם בימים האחרונים, בחודש האחרון, עם התופעה של הפליטוּת מאוקראינה, לצערי.
אבתיסאם מראענה: שמה קורה שם?
בת אל באדי: מה שקורה, אנחנו אוספים מודיעין ומקבלים דיווחים.
בת אל באדי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם רשות האוכלוסין וההגירה, ככל שעולה חשד בתשאול הראשוני של ההגירה שיש אישה שהובאה לפה לעסוק בזנות אנחנו נכנסים לתמונה במיידי ופועלים אם צריך.
בת אל באדי: אם יש לנו אינדיקציות לסחר בבני אדם ולהבאה שלה למטרת שירותי מין אז היא תועבר למקלט לקורבנות סחר בבני אדם.
בת אל באדי: אם היא תשתף פעולה, ואנחנו רוצים מאוד שהיא תשתף פעולה, אז יהיה לנו גם את התיק בפרשייה כי בסוף אנחנו רוצים להגיע לאותם סרסורים ואותם עבריינים.
בת אל באדי: היא בסוף קורבן, גם אם היא באה לפה מבחירה וגם אם לא היא בסוף קורבן.
בת אל באדי: זו נקודה חשובה.
אבתיסאם מראענה: ולגבי המומנטום שאנחנו נמצאות בו כרגע לגבי אוקראינה והפליטות, אם לא מגלים את זה בתשאול, אני גם מסתובבת שם הרבה בנתב"ג ומחוץ טיפה לנתב"ג, ביהלום, אז אני מנסה טיפה לעזור גם להבין את גודל האירוע וגם לחשוב קדימה למה מצפה לנו בקרוב כל עוד שאין להם אשרת עבודה.
אבתיסאם מראענה: רשות האוכלוסין, כל עוד שאין להם אשרת עבודה אז כמה אפשר למתוח את חוסר האונים שלהם?
אבתיסאם מראענה: השאלה אם גם עכשיו אתם מקבלים במשטרה מידע לגבי משהו שמתחיל לקרות, ניצול של נשים.
בת אל באדי: אז אני יכולה לומר לך שאנחנו מקבלים כמעט כל יום מידע מכמה ארגוני סיוע.
בת אל באדי: גם עכשיו, כל הדרך, שעה וחצי של נסיעה עם עיכובים ופקקים, הייתי בטלפונים על דיווחים שאנחנו מקבלים.
בת אל באדי: יש הרבה דיווחים, לצערנו, מהמקומות השונים שלנים הפליטים והפליטות.
בת אל באדי: גם מה שלא מתפתח לכדי פרשייה ואין שיתוף פעולה מצד אותן נשים, אז אנחנו כן מעבירים את זה לאיסוף מודיעיני, אנחנו מעבירים את זה לאותה יחידה באזור הטריטוריאלי כדי לאסוף את המידע ולנסות לגבש משהו, ליצור איזה שהוא תמהיל שנוכל לטפל בזה ולקדם את זה גם בלי שיתוף פעולה מצד אותן נשים.
בת אל באדי: אז כן יש דיווחים, יש טיפול, אני מעבירים את זה גם לסיגנט, גם לחטיבת המודיעין, גם לחקירות וכל זה נעשה בשיתוף פעולה של מרחב נתב"ג ורשות האוכלוסין וההגירה.
אבתיסאם מראענה: אני מחזקת את הידיים שלכם ושלכן ושל השר כמובן.
אבתיסאם מראענה: הייתי רוצה לעשות שיפט בדיון ולדבר על המעמד, אני חושבת שהמעמד שלהם הוא סוגיה שצריך לתת לה את המקום.
אבתיסאם מראענה: את סיימת עם המצגת?
אבתיסאם מראענה: לא סיימנו, אז אני אתן לך שלוש דקות ו-20 שניות לסיים מצגת ואז אנחנו נתכונן לשאלות המעמד.
יסמין קונפינו: מבחינת פרופיל, אני אדבר על גברים ונשים כאחד כיוון שהפרופילים הם די דומים.
יסמין קונפינו: הם מגדרים שונים, אבל מבחינת העבירות שנעברו בהם העבירות יכולות להיות דומות.
יסמין קונפינו: דיברנו על קורבנות מקרב העובדות הזרות, אנחנו מדברים בדרך כלל על עבודות ניקיון, משק בית, אין לזה אשרה למיטב ידיעתי ובכל זאת נשים וגברים מגיעים ומנוצלים על ידי אותן משפחות וזה בחדרי חדרים, בתוך הבית, ולכן אין איש יודע דבר עד שאותו גבר או אישה פשוט מצליחים להתלונן מול ארגוני הסיוע או מול הקהילה שלהם וככה זה נודע בדרך לא דרך, או למשטרה, או דרך עובדים סוציאליים שמגיעים לבקר, אם זה בבתים של קשישים ופתאום נגלה בפניהם הסיפור.
יסמין קונפינו: מגיעים אלינו בממוצע עד שלושה מקרים בשנה כיוון שהתופעה הזאת כל כך סמויה מן העין, התופעה של מה שקורה בסיעוד.
יסמין קונפינו: מעבר לזה כמובן יש לנו את הנושא של חקלאות, גם בחקלאות אנחנו מדברים על מושבים בצפון, בדרום, בכל מיני מקומות שקשה להגיע אליהם.
יסמין קונפינו: תופעה חדשה נוספת שמופיעה פה זה העניין של הסטודנטים, המשתלמים.
יסמין קונפינו: המשתלמים מגיעים מכל מיני מקומות, הייתה לנו, נקרא לזה במרכאות כפולות משלחת ממקסיקו, זאת אומרת 12 נשים ועוד שלושה גברים שהגיעו לפה ללימודי קולינריה יהודית ובסופו של דבר הועסקו בשטיפת כלים בבתי מלון באילת.
יסמין קונפינו: ועוד כהנה וכהנה, יש מקרים הרבה יותר קשים.
אבתיסאם מראענה: אבל תסבירי לי מה זאת אומרת - - -
יסמין קונפינו: אני אסביר.
יסמין קונפינו: הם מגיעים ללימודים, אבל הם לא לומדים.
אבתיסאם מראענה: לא, יסמין, אני מכירה, אחות שלי, אנחנו לא מאתמול בוועדה.
אבתיסאם מראענה: לא, אני מבינה את הסיפור של המשתלמים, גם היה לנו לפני שבועיים בדיוק דיון על הסוגיה הזאת, אבל רציתי לשאול, יש משתלמים והם לא לומדים בדיוק וככה, הם מוצאים את עצמם בעבודות בבתי מלון.
יסמין קונפינו: בתי מלון עוד ניחא, זה אולי עבירה שיכולה להיות של הונאה, שהיא לא מגיעה לכדי עבדות בעבודות כפייה, אני מדברת על מקרים הרבה יותר קשים.
יסמין קונפינו: היה לנו מישהו פה שלמד אגרונומיה והנדסה חקלאית במשך ארבע שנים בארצו, בהונדורס לצורך העניין, ואני בכוונה אומרת את זה כיוון שהוא כבר לא כאן והתיק הפלילי נסגר ואפשר להגיד את זה.
יסמין קונפינו: כשהוא הגיע לפה לישראל מה שהוא חווה זה עבודות שדה עם עגבניות ששברו לו את הגב בלי שום לימודים שהוא קיבל.
יסמין קונפינו: הבן אדם גם לא קיבל טיפול רפואי וגם הועסק בתנאים לא תנאים, בלי ימי מנוחה, בלי חופשות, ובעצם נוצל ניצול מחפיר על ידי מי שהעסיק אותו.
אבתיסאם מראענה: אבל יש לי שאלה שאני שואלת אותה הרבה זמן, בעיקר אנחנו נשים, חוץ משני גברים שעושים פה עבודה מושלמת, אבל בגדול יש פה הרוב נשים שבאמת עוסקות ומקדישות מהקריירה שלהן באמת על נושאים שכאלה, זה תמיד ככה מדהים אותי.
אבתיסאם מראענה: ועכשיו שכחתי את השאלה ששכחתי לשאול, לצד הפרגון.
אבתיסאם מראענה: אני יודעת מה אני רוצה לשאול, הסוגיה של סחר בבני אדם, אחת השאלות שנשאלת כל הזמן, כל הזמן, כל הזמן, היכולת שלנו, גם של הרשויות, גם של המשטרה ושל כל מי שבעצם עוסקת בתחום, שאלה שתמיד נשאלת, גם האמת היא ששאלו אותי בנתב"ג, איזה איש סמכות מכובד שאמר לי, נתן לי שתי דוגמאות, מהר מהר מהר, זאת מנוצלת וזאת מנוצלת, את מי היית מכירה בה כסחר בבני אדם.
אבתיסאם מראענה: ואללה, ישבתי מולו, מבחינתי שתיהן מוכרות, אבל אני לא יכולה לשלוף ככה מהמותן, אבל השאלה שנשאלת, בן אדם שבאמת הגיע במטרה ללמוד, מוצא את עצמו עובד בלי הפסקה, בלי תנאים, האם המטרה שאליה הוא נשלח, כשיש סתירה, נגיד הגיעה לעבוד בסיעוד ומוצאת את עצמה מנוצלת, הגיע ללמוד, מוצא את עצמו עובד בשעות נוספות, הרבה שעות עם שכר בטח עלוב, תנאים לא תנאים, איפה זה – תגידי לי את ה –
יסמין קונפינו: אז זו שאלה בעצם למשטרה.
יסמין קונפינו: זו שאלה משפטית.
אבתיסאם מראענה: היא אמרה לי תשובה מעולה, היא אמרה שיש שדרוג של העניין, יש עבדות מודרנית, דיברנו על זה וזה בתהליכים של למידה.
אבתיסאם מראענה: אני בעד תהליכים של למידה.
יסמין קונפינו: אני רק אגיד את התכלס, באמת השורה התחתונה.
יסמין קונפינו: העבירות של סחר ועבירות של עבדות, עבירה של סחר זו עבירה של ביצוע עסקה באדם, להבדיל בביצוע עסקה מול אדם, כלומר מבצעים בו איזה שהיא עסקה ללא רצונו, הרבה פעמים ללא ידיעתו, ובסופו של דבר זה לצורך איזה שהוא רווח כלכלי על גבו של אותו בן כשההתייחסות אליו היא התייחסות אל חפץ.
יסמין קונפינו: מתייחסים אליו כמו שהתייחסו בעבר לבהמות ואין לו שום זכויות ולא רואים אותו כהוא זה, זאת אומרת הוא לא צד לסיפור, לעסקה.
יסמין קונפינו: כשאנחנו מדברים על העסקה בתנאי עבדות אנחנו מדברים על הרבה תנאים, על המון נסיבות שמוכיחות לנו שיש או שליטה או איזה שהיא החזקה, שאותו בן אדם לא יכול לנוע באופן חופשי או לא יכול לצאת מהמצב.
יסמין קונפינו: הוא נמצא באיזה שהוא מצב שבו הוא גם עבד וגם עוד צריך לספק שירותים.
יסמין קונפינו: זאת אומרת זה לא רק שהוא מוחזק בתנאי שבי ושליטה, אלא זה גם לצורך מטרה מסוימת, זה יכול להיות עבודה, זה יכול להיות שירותי מין וזה יכול להיות דברים אחרים.
יסמין קונפינו: זה בהגדרה הכי בסיסית שיש.
אבתיסאם מראענה: מדהים, קיבלתי תשובה, מעולה.
יסמין קונפינו: אני אמשיך.
יסמין קונפינו: אז יש לנו כמובן את קורבנות סיני שאני חושבת שקצרה היריעה מלהכיל את הסיפורים ואנחנו כולנו מכירים, אז אני לא ארחיב, וכלות בהזמנה.
יסמין קונפינו: כלות בהזמנה זו תופעה של גבר, לרוב ישראלי, שמביא את האישה לכאן.
יסמין קונפינו: אני אגיד את זה בצורה הכי בוטה שיש, או שהוא בוחר מקטלוג, אם זה אוקראינה, רוסיה וכו', או שזה אתיופיה וזה איזה שהוא שידוך מול אב המשפחה, האישה לרוב לא מכירה אותו, היא גם לא מכירה את הרקע שלו.
יסמין קונפינו: הרבה פעמים מדובר בגברים אלימים שנישאו לפני כן לנשים יהודיות.
יסמין קונפינו: אנחנו פשוט מכירים את התופעות האלה והן חוזרות על עצמן, אותה אישה יהודייה התגרשה ממנו כיוון שהיא לא יכלה לשאת את האלימות ואז הוא מחפש אישה שלא הכירה אותו ולא ידעה מי הבן אדם והיא בעצם מגיעה לפה.
יסמין קונפינו: מתוקף היותה חסרת מעמד ותלויה בו לשם הסדרת המעמד היא מלכתחילה בנקודת תורפה, היא צריכה לרצות אותו, היא צריכה לעשות את כל מה שהוא אומר לה.
אבתיסאם מראענה: גם כדי לסדר את המעמד.
יסמין קונפינו: נכון, זה מה שאני אומרת.
יסמין קונפינו: היא בהליך מדורג והיא בעצם תלויה לגמרי בו וברצונו הטוב כדי להמשיך ברישיון בישראל.
יסמין וולך: למרות שהיום היא תגיע למקלטים של אלימות במשפחה.
יסמין קונפינו: נכון.
יסמין וולך: יש עוד שירותים שפתוחים לאוכלוסייה הזאת, וספציפית אלימות למשפחה אז המקלטים לנשים פתוחים גם עבור נשים חסרות מעמד.
יסמין קונפינו: אז יש לנו כמה מקרים של קורבנות אלימות במשפחה שכן הגיעו לפה כי הנסיבות היו באמת של שליטה ממשית עד כדי כמעט גרימה לאובדן חיים.
יסמין קונפינו: היה לנו ניסיון לרצח של אחת הנשים שלנו, ובנוסף לזה כמובן גם הרבה דברים אחרים שאותו גבר כפה על האישה, היא לא הורשתה לעבוד, היא לא יכלה לאכול איתו, היא הייתה צריכה לשרת אותו, אבל היא הייתה במעמד אחר לגמרי ממנו ולכן ראינו את זה כתופעה של עבדות ולא רק של אלימות במשפחה, כמה שזה קשה.
אבתיסאם מראענה: הדירוג שעשית פה הוא לפי המצב הקיים?
יסמין קונפינו: כן, נכון.
אבתיסאם מראענה: אז כלות בהזמנה יש לנו כלה אחת?
יסמין קונפינו: סליחה, יש לנו בדירות למשפחה יש לנו עוד שתי כלות בהזמנה.
יסמין קונפינו: זו תופעה שבשנים האחרונות היא יותר רווחת, בעבר לא היו לנו.
חמה שמייסר-ישראלי: היא גם יותר קשה לאיתור.
חמה שמייסר-ישראלי: אנחנו רואים נשים שנדרשות גם לפרנס.
חמה שמייסר-ישראלי: אנחנו רואים כלות בהזמנה שגם מוזמנות לצורך נישואים, אבל גם נדרשות ללכת לעבוד בכל מיני עבודות כדי לפרנס גם את הבעל, לא רק לספק שירותים של זוגיות, נקרא להם, אלא באמת לפרנס, לנקות.
חמה שמייסר-ישראלי: זו תופעה שמתרחבת, אנחנו רואים אותה גם במקלטים של נשים מוכות.
אבתיסאם מראענה: ומה הסנקציה כלפי אותם גברים?
אבתיסאם מראענה: האישה נכנסת למקלט ומה עם הגברבר הזה שממשיך משהו משהו, מה קורה איתו?
בת אל באדי: את פונה אליי?
אבתיסאם מראענה: כן, בת אל, את צודקת, אני איתך.
בת אל באדי: אני שומעת סנקציה –
אבתיסאם מראענה: את ישר הבנת שזה אלייך.
בת אל באדי: אז קודם כל ברגע שאישה מתלוננת על אלימות במשפחה או כל עבירה אחרת, זו יכולה להיות גם עבירת איומים, נפתח תיק חקירה ויש החלטה בסופו של דבר אם להעמיד אותו לדין אחרי שממצים את החקירה ולנהל משפט בכתב אישום עד למיצוי בהחלטה.
יסמין וולך: אני גם אגיד שבגלל חוסר המעמד הן נורא מפחדות בכלל לפנות לרשויות, זה חלק השבי שהן מצויות בו.
יסמין וולך: הוא עם תעודת זהות כחולה, היא שם הנספחת, אז הן עוד יותר מפחדות לגשת ולבקש עזרה.
שחר ישראלי: אני רק אולי אוסיף, ברשותכם.
שחר ישראלי: בסעיף החקיקה שמתייחס לעבירות סחר בבני אדם מנויות מטרות שונות שבגינן אפשר להרשיע וההגדרה הזאת של כלות בהזמנה בפני עצמה לא קיימת בחקיקה.
שחר ישראלי: זאת אומרת אם מתקיימות הטרדות מין או שידול לזנות או עבודות כפייה אז כן יהיה אפשר להאשים בעבירת סחר בבני אדם, אבל זו כמטרה בפני עצמה לא קיימת בחקיקה.
אבתיסאם מראענה: ומה אנחנו עושות עם זה?
חמה שמייסר-ישראלי: סיפור הנישואים פה מסבך את זה.
חמה שמייסר-ישראלי: אנחנו ראינו גם גברים שהזמינו כלה שהם לא מבינים מה העבירה פה: יש הסכמה, עשינו חוזה עם המשפחה שלה, היא הסכימה לבוא, זו אשתי, היא מפרנסת, היא מקיימת יחסי אישות, מה הבעיה?
יסמין וולך: היא גם בסחר כפול, המשפחה היא זו שמכרה אותה ופתאום בעלה הוא זה שגם מתעלל בה.
יסמין וולך: אז יש שם ריבוי פגיעות, ריבוי כתובות.
עילית מידן: יכולות להיות פה עוד עבירות אחרות, אם יש התעללות, אלימות במשפחה, עבירות מין, אז גם אם זה לא מגיע לכדי עבירות מהתחום של סחר בבני אדם אפשר יהיה להגיש כתבי אישום על זה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לפנות לרשות האוכלוסין.
מיכל יוספוף: שלום לכולם.
אבתיסאם מראענה: היי מיכל, מה נשמע?
מיכל יוספוף: בסדר, נפגשנו פעם, נפגשים שוב.
אבתיסאם מראענה: מיכל, אנחנו רוצות לדעת מה קורה מבחינת המעמד של אותם קורבנות סחר, נשים וגברים, ובטח ובטח אני גם אשמח לגבי הילדים שלהם, מה המעמד שלהם מבחינת רשות האוכלוסין?
מיכל יוספוף: אז ככה, מרגע שהמשטרה מכריזה עליהם כקורבן סחר, שיש ראשית ראיה לקורבן סחר, אנחנו ברשות האוכלוסין נותנים להם את מעמד ב'1.
מיכל יוספוף: ב'1 זו אשרה לעבודה.
מיכל יוספוף: אשרת עבודה כמו שנותנים לעובדים הזרים, אבל בעובדים הזרים בדרך כלל בחקלאות וזה מתנים שיהיה מעסיק, כאן אנחנו נותנים לה ב'1 ללא מעסיק.
מיכל יוספוף: כמובן שהמקלט מוצא לה מעסיק והוא כבר דואג להעסקה שלה.
מיכל יוספוף: אז היא מקבלת ב'1, כמובן שה-ב'1 הזה בפועל לא מותנה בשום דבר, לא בקטע שהיא תעיד או לא תעיד או שתיפתח פרשייה או לא תיפתח פרשייה, יהיה כתב אישום או לא יהיה כתב אישום, זה ברגע שהיא נכנסת למקלט.
מיכל יוספוף: אם במהלך הזמן שהיא נמצאת במקלט היא אמורה להעיד היא תקבל את ה-ב'1 עד סוף העדות שלה.
מיכל יוספוף: כמובן גם לגברים וגם לנשים, זה אותו דבר, סחר בנשים וסחר בבני אדם.
מיכל יוספוף: בסיום העדות היא יכולה להגיש בקשה לשנת שיקום, לשנה נוספת של שיקום.
מיכל יוספוף: לגבי סחר בבני אדם, אם הקורבן הוכר כסחר בבני אדם ולפני שהכירו בו כקורבן הוא היה עובד, הוא בא כ-ב'1, היה לו ב'1 פה בארץ, אבל הוא היה עובד באיזה שהוא ענף, אנחנו מקפיאים את ה-ב'1 של אותו ענף, בסיום שנת השיקום אם לא עברו 63 חודשים הוא יכול לחזור בחזרה למעגל העבודה פה בארץ ולהמשיך ולסיים את ה-63 חודש שלו כשהוא הגיע.
מיכל יוספוף: לדוגמה, אם נגיד מישהי הגיעה לכאן ב'1 כסיעודית ובמהלך הזמן שהיא הייתה כאן, נגיד עבדה פה שנה-שנתיים והוכרה כקורבן סחר, בסיעודי יכולים להיות פה גם 63 פלוס, והוא הוכר כקורבן, אנחנו מקפיאים את ה-ב'1 שלה כעובדת סיעודית, נותנים לה ב'1 במסגרת קורבן הסחר ושנת השיקום, היא מסיימת את זה והיא יכולה לחזור חזרה ולהיקלט פה שוב בעבודה במסגרת הסיעוד ואז היא עושה את ה-ב'1 של הסיעוד, היא יכולה להמשיך את הסיעוד.
מיכל יוספוף: לגבי נשים בזנות, אנחנו מצפים שבסוף שנת השיקום אותה אחת שסיימה פה את שנת השיקום תחזור בחזרה לארץ המקור ותמשיך את החיים הנורמטיביים שלה בארץ שלה.
מיכל יוספוף: זה לגבי הבנות.
אבתיסאם מראענה: ובעצם מי שלא הגיעה לכאן עם אשרה של עובדת זרה אז היא מקבלת ב '1 וה-ב'1 הזה, כל עוד שיש חקירה משטרתית, מה כתוב שם?
אבתיסאם מראענה: זה ב'1 עם תוקף של כמה זמן?
מיכל יוספוף: לא, כל עוד יש את החקירה המשטרתית היא מקבלת ה-ב'1.
מיכל יוספוף: ברגע שהמשטרה הכירה אותו כקורבן היא תקבל את ה-ב'1 לתקופה של חצי שנה.
מיכל יוספוף: במהלך חצי השנה, אם הם רוצים הארכה היא תקבל הארכה עד שיבואו ויגידו לנו שאו שנסגר התיק, או שהיא סיימה את העדות.
מיכל יוספוף: בסיום התהליך, השלב הראשוני הזה, היא יכולה לבקש שנת שיקום.
מיכל יוספוף: מניסיון שיש לנו יש לנו מקרים שהיא יכולה להיות קורבן שלוש שנים, אחרי שלוש שנים היא סיימה את העדות שלה ואז היא תקבל עוד שנה.
מיכל יוספוף: זאת אומרת היא תהיה פה שנה רביעית אפילו.
מיכל יוספוף: יכול להיות מצב שהתיק נסגר אחרי שנה, אז היא הייתה שנה כ-ב'1 שממתינה או לעדות או לחקירת המשטרה, וכשהיא סיימה היא תקבל שנת שיקום.
מיכל יוספוף: אחד לא תלוי בשני.
אבתיסאם מראענה: אז את אומרת שכל עוד שיש חקירה משטרתית האשרה שלה בתוקף, אין שם פג תוקף.
מיכל יוספוף: אין פג תוקף.
מיכל יוספוף: כל עוד היא נמצאת במעמד של עד או עדה או ממתינה, או חקירה או משהו כזה, יש לה ב'1.
אבתיסאם מראענה: אבל היא מחדשת אותו מתי שהוא?
מיכל יוספוף: היא כל הזמן צריכה לחדש אותו.
מיכל יוספוף: קודם כל היא מקבלת את זה לחצי שנה בהנחה שאנחנו מקווים שבחצי השנה הזה היא תסיים את העדות.
מיכל יוספוף: אם היא לא סיימה, בפרקליטות אומרים שצריכים להאריך לה לעוד תקופה אז מאריכים לה את זה לעוד תקופה.
מיכל יוספוף: כל עוד שהיא במצב שבפרקליטות אומרים לנו להאריך אנחנו מאריכים.
אבתיסאם מראענה: אבל את בעצם אומרת שאתם מעריכים שבשישה חודשים החקירה מסתיימת, לפעמים היא מסתעפת או לא נגמרת ומתעכבת, או מה שלא יהיה, לוקחת זמן, ואחרי חצי שנה מאריכים לה בשלושה חודשים, אז בעצם כל שלושה חודשים היא כן צריכה לחדש את האשראי.
מיכל יוספוף: אנחנו מאריכים לה את זה בהתאם להמלצת הפרקליטות.
מיכל יוספוף: אם בפרקליטות יגידו שנאריך את זה לחצי שנה אני אאריך לה את זה לחצי שנה, יגידו בפרקליטות להאריך לארבעה חודשים, לארבעה חודשים.
מיכל יוספוף: אנחנו פועלים בהמלצת הפרקליטות.
אבתיסאם מראענה: בסדר גמור, תודה, מיכל.
שחר ישראלי: אני רק אזכיר שלאחרונה אושרו המלצות של צוותי היישום של ועדת המנכ"לים, אני חושבת שדינה כבר הציגה אותה בצורה מפורטת, אבל בהקשר הזה אני אסביר שבמסגרת צוות הגנה אחת ההמלצות שנכללו בו ואושרו על ידי צוות המנכ"לים הייתה באמת להאריך את זה לתקופה של שישה חודשים וגם לאפשר איזה שהן הקלות שכשהקורבנות נמצאים או נמצאות כאן במקלט יתאפשר להם להאריך את זה דרך היוועדות חזותית או איזה שהם אמצעים מרחוק שלא יצטרכו לגשת ללשכות.
אבתיסאם מראענה: למה הם צריכים לגשת?
אבתיסאם מראענה: מה זה נותן?
אבתיסאם מראענה: זה זיהוי?
ענת אלבלדס: זיהוי.
ענת אלבלדס: אנחנו חייבים לזהות כי ברגע שאנחנו רואים דרכון, למרות שאנחנו מאמינים, אנחנו עובדים בממשק ממש טוב, אנחנו עובדים מאוד ברגישות, אנחנו יודעים שהם פה במצב מאוד רגיש, אנחנו רואים גם וגם, יש גם וגם, לחלוטין, והם גם יודעים את זה, אז אנחנו בדרך כלל משתדלים לקבל אותם בשעות שיש פחות קהל ולרכז אותם והם עושים עבודה מהימנה, אבל אנחנו חייבים לזהות.
ענת אלבלדס: ברגע שיש דרכון, אני חייבת לזהות שאכן הבן אדם שבדרכון נמצא מולי.
אבתיסאם מראענה: אבל הם לא אנשים סוליקו הולכים ומטיילים ומגיעים אלייך.
יסמין קונפינו: אני רוצה להגיד על זה משהו.
יסמין קונפינו: קודם כל להגיד שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם רשות ההגירה וכמובן עם שתי הנפשות שנמצאות פה, עם הלשכה בפתח תקווה, ואין לי שום טענות כלפיהן, הטענה העיקרית היא כלפי הבירוקרטיה.
יסמין קונפינו: הבירוקרטיה של משרד הפנים הרבה פעמים גורמת בסופו של דבר לאיזה שהיא פגיעה בקורבנות כי מה שקורה זה שברגע שצריך לחדש כל שלושה חודשים צריך להאריך את האשרות ובאמת לדאוג שהן תהיינה בתוקף.
יסמין קונפינו: ההליך הוא מסורבל, הקורבנות צריכים להגיע ללשכה, זה אומר על חשבון שעות עבודה שלהם, אני חושבת שבהתאם להמלצות, אנחנו היינו מאוד שמחים שההמלצות האלה ייכנסו לתוקף כמה שיותר מהר כי כרגע המצב הזה של חוסר ודאות, שכל שלושה חודשים הם יודעים שיכול להיות שיאריכו להם ויכול להיות שלא יאריכו להם, זה פוגע בתהליך השיקום, בתחושת הביטחון שלהם, בחוויית המוגנות.
יסמין קונפינו: לכן זה מאוד מאוד מקשה עלינו בתהליך השיקום מול הקורבנות.
אבתיסאם מראענה: איפה מיכל?
אבתיסאם מראענה: את עדיין איתנו?
מיכל יוספוף: אני עדיין איתכם.
מיכל יוספוף: אני רוצה להשלים.
מיכל יוספוף: לא היה מקרה אחד שיסמין פנתה אלינו וסירבנו לבקשה.
מיכל יוספוף: זה שיש להם את ההרגשה הזאת אז זה חבל כי לא היה מקרה אחד כזה.
מיכל יוספוף: לא היה מקרה שפנית אלינו וביקשת הארכה ולא אישרנו את ההארכה.
מיכל יוספוף: אני מ-2004 עובדת בתחום הזה ולא היה דבר כזה.
אבתיסאם מראענה: אבל, מיכל, קודם כל זה לא עניין של הרגשה, אלה תהליכים שהן עושות פה וזה הרבה שנים.
אבתיסאם מראענה: אני לא עובדת אצל יסמין, בואי נסדיר את יחסינו, אני רק מנסה להבין את הסיטואציה.
אבתיסאם מראענה: העניין שאותם קורבנות צריכים להגיע ללשכה פיזית, זה אחד הדברים שהן מדברות עליהם.
אבתיסאם מראענה: הדבר השני, הן נמצאות באותו מקלט, אותן קורבנות, ואם יסמין, שהיא שייכת למשרד הרווחה, יש פה מקום רשמי של מדינת ישראל שכולנו גאות שהדבר הזה בהחלט מתקיים, השאלה שנשאלת למה לסרבל את התהליך הזה.
אבתיסאם מראענה: למה כל שלושה חודשים?
אבתיסאם מראענה: מה יקרה אם נתתם שישה חודשים ולא שלושה חודשים להיות עסוקים בזה?
אבתיסאם מראענה: בשביל מה שלושה חודשים?
אבתיסאם מראענה: מה עומד מאחורי זה?
מיכל יוספוף: אמרתי את זה ואני חוזרת, ההמלצות הן בהתאם לפרקליטות, תגיד לי הפרקליטות לתת לה לחצי שנה אני אתן לה לחצי שנה, תגיד לי הפרקליטות ארבעה חודשים, אני אתן לה ארבעה חודשים.
מיכל יוספוף: כל עוד היא נמצאת בסטטוס של עדה אז אני כפופה להמלצת הפרקליטות.
מיכל יוספוף: תחליט הפרקליטות לסגור את התיק, הם יגידו שהם סגרו את התיק ועכשיו היא רוצה לעבור לשנת שיקום אנחנו ניתן שנת שיקום.
מיכל יוספוף: אני רוצה גם להעיר משהו.
מיכל יוספוף: למה יסמין לא אומרת שלפעמים כשהיא מסיימת את העדות והם יודעים שהיא סיימה את העדות ועדיין הם לא הכינו את הבקשה לשנת שיקום אז אנחנו גם בלי שתיתן הפרקליטות אנחנו נותנים להם לפעמים אשרה על חשבון שנת שיקום.
מיכל יוספוף: אז גם יש דברים טובים שאנחנו עושים.
יסמין קונפינו: זה מה שאמרתי, אמרתי - - -
מיכל יוספוף: אבל אני רוצה להגיד, התכנית החדשה, אנחנו היינו שותפים בצוות ההגנה יחד עם משרד הרווחה לגבי התכנית החדשה של כל הנושא של המקלטים.
מיכל יוספוף: בתכנית הזו אנחנו נבחן, אנחנו אמורים לשבת עם משרד הרווחה בשבוע הבא כדי לבחון איך אנחנו רואים את כל הנושא כולל האשרות, איך ניתן את האשרות, מה ניתן, יכול להיות שבאמת אנחנו נעשה איזה שהוא שינוי שבפעם אחת הקורבן יגיע ללשכה כדי שיזהו אותה ויכול להיות שאחר כך אנחנו נעבוד במיילים ואנחנו יודעים לעשות את זה.
מיכל יוספוף: אז השיטה כרגע היא על פי הנוהל הישן, כשתיכנס התכנית החדשה יכול להיות שאנחנו נשנה את זה.
מיכל יוספוף: אנחנו תמיד פתוחים להצעות ופתוחים לשינויים.
אבתיסאם מראענה: אני לא הבנתי איזה תכנית חדשה יש.
יסמין וולך: אני אגיד שמבחינתנו מדיניות האשרה והדברים האלה, לא צריך לערבב בין הדברים.
יסמין וולך: המקום הזה הוא מקום משקם, מקום מגן, בסופו של דבר יש כל מיני דברים נוספים שקורים בחיים של המטופל שצריכים להיות מוסדרים בלי שום קשר אם בסוף הלילה הוא שם את הראש פה או הוא שם את הראש בדירה שהוא שכר אחרי שנה שהוא היה פה בישראל.
יסמין וולך: צריך להפריד קצת בין הדברים והדברים שזורים זה בזה ואין שום סיבה.
אבתיסאם מראענה: תסבירי לי עוד כי לא הבנתי עד הסוף מה את אומרת.
יסמין וולך: יש פה קשירה בין המודל, בין איפה בסוף המטופל ישן בסוף היום לבין אשרות כאלה ואחרות.
אבתיסאם מראענה: זה קשור?
שחר ישראלי: צוות ההגנה כלל בין היתר את ההמלצה שדיברתי עליה, על ההארכה לשישה חודשים.
שחר ישראלי: חוות הדעת היא בשיתוף כלל המשרדים, אני חושבת שאולי לכך מיכל כיוונה.
עילית מידן: אני לא בטוחה שמה שמיכל אמרה הוא נכון, זאת אומרת זה לא הפרקליטות מגישה את הבקשות להארכה, הרבה פעמים זה המשטרה בשלב החקירה, וכשמגיעים לשלב העדות אז הרבה פעמים, אולי להשלמת התמונה, קורבנות הסחר דווקא לא רוצים להישאר פה, הם רוצים שהעדות תישמע כמה שיותר מהר, אנחנו מגישים בקשות לעדות מוקדמת וגם מקבלים אותם בגלל הנסיבות.
עילית מידן: בדרך כלל אלה אנשים שהגיעו לכאן לעבוד וכשהם לא עובדים אין להם מה להישאר פה, הם רוצים לחזור לילדים שנשארו מאחור במדינות שלהם.
עילית מידן: לכן אנחנו מבקשים עדות מוקדמת ומבקשים להעיד כמה שיותר מהר והרבה פעמים גם מקבלים את זה.
עילית מידן: זו ההנחיה.
עילית מידן: לכן אני לא בטוחה שזו הפרקליטות שמבקשת את ההארכות.
עילית מידן: יכול להיות שאנחנו תמיד מתעדכנים או מעדכנים את מי שצריך כדי להגיד באיזה שלב המשפט עומד והאם עדותה עדיין נדרשת ולפי זה אנחנו יכולים לדעת כמה זמן עוד נשאר ואז - - -
אבתיסאם מראענה: אז בעצם האשרה שלה היא כן תלויה רק בתהליך המשטרתי, בחקירה המשטרתית, ולא בעניינים של אוקיי, יש חקירה משטרתית, אבל יכול להיות שהתהליך הרווחתי שלה לא הסתיים.
יסמין קונפינו: יש פה שני תהליכים שונים שלפעמים הם ברצף לינארי ולפעמים לא.
יסמין קונפינו: מה שקורה זה שכשבן אדם מתקבל פה, במידה שהעבירה התבצעה בישראל אז ניתן לבצע חקירה, להבדיל מקורבנות סיני, וכאשר זה המצב אז באמת הם יקבלו אשרת עד לכל אורך ההליך הפלילי.
יסמין קונפינו: ברגע שההליך הפלילי מסתיים הפרקליטות מעדכנת אותנו ואז אנחנו שוקלים האם להגיש בקשה לשנת שיקום, כמו שמיכל אמרה קודם.
יסמין קונפינו: באמת יש אפשרות שאישה או גבר יהיו פה מספר שנים כעדים ואחר כך, לאחר התקופה הזו, אנחנו כצוות טיפולי נחליט, נחשוב, יחד עם הסיוע המשפטי האם זה נכון להגיש בקשה לעוד שנה.
יסמין קונפינו: לפעמים אין צורך בזה.
יסמין קונפינו: כשאנחנו מגישים, רשות ההגירה, אני כן חייבת לציין, תמיד מקבלים את שיקול הדעת שלנו והם תמיד מאשרים, או כמעט תמיד, אני לא זוכרת מקרה שהם דחו בקשה שאנחנו הגשנו לשנת שיקום.
יסמין קונפינו: זה מאוד חשוב להגיד וזה באמת במסגרת שיתוף הפעולה והאמון בין הצדדים.
אבתיסאם מראענה: מעולה, יופי, אני מאוד שמחה לשמוע.
אבתיסאם מראענה: שאלה אחרונה ואני רוצה לעבור לעניינים של רווחה, עניינים של בריאות.
אבתיסאם מראענה: סיגלית זוהר, הסיוע המשפטי.
אבתיסאם מראענה: תסבירי לי מה קורה בסיוע המשפטי, מתי זה נכנס, איך אתן מתמודדות עם כל האתגרים השפתיים, התרבותיים?
סיגלית זוהר: אז קודם כל הסיוע המשפטי פועל מכוח חוק הסיוע המשפטי וחוק הסיוע המשפטי מסמיך אותנו לייצג את קורבנות הסחר והעבדות בתביעות אזרחיות שנובעות מהעבירות ובהליכים מכוח חוק הכניסה לישראל, שזה בין היתר הבקשה לשנת שיקום.
סיגלית זוהר: יש לנו עורכי דין דוברי השפה, אנחנו מסתייעים בחברות תרגום, הבעיה היא לא השפה.
סיגלית זוהר: אין ספק שזה מעוגן בפסיקה שהראייה של מנהלת המסגרות ושל הצוות המטפל היא ראייה ששוקלת את כלל צרכי הנפגעים, אני דווקא כן זוכרת מצבים שבהם אנחנו ביקשנו שנת שיקום והבקשה נדחתה.
סיגלית זוהר: כמו למשל אישה קורבן סחר לזנות שהתנהל בעניינה תיק פלילי ובזמן שהיא עדה בתיק הפלילי היא חזרה למדינת המוצא, למשל כי סבתה נפטרה והיא רצתה להיות בהלוויה, ואז היא נתקעה במדינת המוצא שלה בגלל הקורונה וכשהיא ביקשה לחזור לממש את זכותה לשיקום, כשאצלנו המקלט ממליץ על זה בראייתו הרחבה איזה אישה צריכה שיקום, אז רשות האוכלוסין אמרה לא.
סיגלית זוהר: מכל מיני סיבות.