GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבתיסאם מראענה: אבל הן לא בוטלו, את לא יכולה להגיד שהן בוטלו, הן לא בוטלו.
נטלי אור חן: לא, אנחנו מדברים על הכלל, אוקיי?
נטלי אור חן: פרטני, כשיש איזשהו חשש מסוים כן משיתים ערבות אבל זה מקרה פרטני וזה לא משהו שהוא גורף.
שפי פז: תראי, מבחינתי, המתווה הראשון שהיה, היה בסדר גמור.
שפי פז: זכאי חוק השבות כולם, אוקיי?
שפי פז: בלי לבדוק סביב הנכד וסביב הסבא, זכאי חוק השבות כולם, וכמות סבירה של אנשים - - -
אבתיסאם מראענה: מה זה סבירה?
אבתיסאם מראענה: כמה את רוצה שייכנסו לישראל?
שפי פז: קרובי משפחה מדרגה ראשונה ושנייה, אני לא חושבת שצריכים להיכנס מעבר לזה, אני חושבת שגם המכסה של ה-5,000 הייתה מיותרת, אבל כבר היו פה בלאו הכי איזה 20,000 - - -
אבתיסאם מראענה: לא, 5,000 היא לא מיותרת הם זכאי חוק השבות - - -
שפי פז: 20,000, את צריכה לזכור - - -
אבתיסאם מראענה: הם יהודים, את רוצה להשאיר אותם בחוץ?
אבתיסאם מראענה: שפי, באמת.
שפי פז: לא יהודים, אמרתי, 27,000 כבר היו פה לפני המתווה, עוד 5,000 זה כבר שלושים ומשהו אלף - - -
אבתיסאם מראענה: לא, לא, הם עולים והם יהודים והם צריכים להיות פה, נקודה.
שפי פז: זכאי חוק השבות, אמרתי, בהחלט כן - - -
אבתיסאם מראענה: כן, את מבולבלת במספרים, יקירתי.
שפי פז: אני אומרת לך שוב, זכאי חוק השבות, כן.
שפי פז: לא, אני אגיד לך - - -
אבתיסאם מראענה: את רוצה לשמוע את המספרים?
שפי פז: אני יודעת מה המספרים, אני שמעתי לפני חמש דקות בוועדה אחרת.
שפי פז: זכאי חוק השבות נכנסים בלי מכסות, קרובי משפחה מדרגה ראשונה ושנייה נכנסים בלי מכסות.
שפי פז: המכסה מתייחסת אך ורק לאנשים שאין להם שום זיקה ושום קרוב ושום דבר, זאת המכסה.
שפי פז: עכשיו, לכל אלה שזכאים, עולים זה ברור הם מקבלים אזרחות, וגם לגבי אלה שיש להם קרובי משפחה, בינתיים, בהחלט - - -
אבתיסאם מראענה: להסדיר להם את המעמד?
שפי פז: להכניס את הילדים לבית ספר, אני רק אומרת שזאת הזדמנות טובה לערבב את - - -
אבתיסאם מראענה: טוב, זאת הזדמנות מעולה לראות את בני האדם - - -
שפי פז: בכל מקרה, הנושא שאני רציתי לדבר עליו הוא לא זה, זאת פשוט הייתה תשובה אליהן - - -
שפי פז: אל תנסו בכלל לעשות הקבלה בין שני הצדדים.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, בסדר, אז תודה לאל שפי, שאת לא מחליטה על המדיניות, תודה לאל שלא רק אני אחליט על המדיניות, תודה לאל שהן לא מחליטות על מדיניות, לא רק הן, תודה לאל שיש פה כאן גיוון - - -
שפי פז: אני לא מחליטה על כלום - - -
אבתיסאם מראענה: אני עושה את מה שאני יכולה.
אבתיסאם מראענה: אני קוראת כאן בעקבות הדיון הזה, האם להשוות את האוקראיניות והאוקראינים לפליטים השחורים והסודנים?
אבתיסאם מראענה: אז אני קוראת כאן לראות את כולם כבני אדם, צבע העור שלי וצבע העור שלך - - -
שפי פז: זה לא מעניין אותי, זה לא משנה - - -
אבתיסאם מראענה: אנחנו שוות.
שפי פז: אני תמיד אמרתי שצבע העור לא משנה, ועובדה, עובדה שאני נשארת פה היום גם לדיון על פליטים אוקראינים.
אבתיסאם מראענה: בסדר גמור.
אבתיסאם מראענה: כן גברתי, את רוצה להגיד משהו?
אבתיסאם מראענה: תציגי את עצמך, בבקשה.
טלי אהרנטל: תודה רבה.
טלי אהרנטל: טלי אהרנטל, אני עובדת סוציאלית ומנכ"לית עמותת א.ס.ף ארגון סיוע לפליטים ומבקשי מקלט בישראל.
טלי אהרנטל: קודם כל, חשוב לפתוח באמת במילה טובה, אנחנו באמת שמחות ומברכות על כך שהמדינה לקחה אחריות מבחינת משרד הרווחה ומי שאינם זכאי חוק השבות, ופתחה את קו החירום בהובלת משרד הרווחה והג'וינט.
טלי אהרנטל: יחד עם זאת, כעובדת סוציאלית שעומדת בראש ארגון שמספק שירותי רווחה למבקשי מקלט משנת 2007, אנחנו מאוד מאוד מוטרדות מכך שבארץ יש כרגע שתי קבוצות נוספות שנמצאות בארץ ומוגנות מפני הרחקה, חשוב לומר, תחת הגנה קבוצתית, והן אינן זכאיות בעצם לזכויות חברתיות כלכליות בסיסיות, שהוכרז שיינתן בעצם לפליטים לאוקראינה שהגיעו מאז ה-24 בפברואר 2022.
טלי אהרנטל: אז קודם כל, יש פה אזרחי אוקראינה שהגיעו לפני התאריך הזה, שנמצאים כאן ושוהים כאן כחוק או לא כחוק, זה לא משנה.
טלי אהרנטל: בסופו של דבר, מדינת ישראל החליטה שחלה עליהם ההגנה הקבוצתית, ואנחנו מאוד מוטרדים מכך שבעצם, להגנה הזאת כרגע לא תהיה שום משמעות בסופו של דבר.
טלי אהרנטל: ושנית, באמת מבקשי מקלט מסודן ואריתריאה, שחיים בישראל קרוב ל-16 שנה, מופשטים מזכויות חברתיות וכלכליות בסיסיות ביותר, ובעצם אין להם שום נגישות גם לסל השירותים הבאמת מאוד מרשים שנציג הרווחה הציג כאן.
טלי אהרנטל: אנחנו רואים מה זה אומר, אני חושבת שהנתון הזה הוא מאוד מטריד, במיוחד אגב, כשנותנים פה נתונים, שלמעלה מ-85 אחוזים ממי שנכנסו מאוקראינה הם נשים וילדים, אז זה פשוט לא סביר כל הדבר הזה של לא לספק שירותים רחבים יותר, ובהחלט הגיע הזמן שישראל תקבע מדיניות הגנה סדורה, ברורה, שזה לא יהיה שוק, שזה לא יושפע מדעת קהל, שזה לא יהיה משהו שנתון ללחצים פוליטיים כאלה או אחרים - - -
אבתיסאם מראענה: וצבע עור.
טלי אהרנטל: או צבע עור, תודה שאת אומרת את זה.
טלי אהרנטל: לא רק זה, אלא שגם יוסדר באופן ברור מה ההגנה הזאת אומרת, כי אשרת תייר אינה הגנה, אשרת תייר באמת תדחק אנשים, כמו שמכובדי סיפר פה, וגם אנחנו מקבלים דיווחים על פניות לעולם הזנות.
טלי אהרנטל: כבר היה דו"ח של ארצות הברית, דו"ח הסחר, שדיבר על זה שבגלל הקורונה כבר יש פי שלוש מבקשות מקלט בזנות, אז אנחנו לא רוצים לראות את הדברים האלה, בטח לא לגבי קהלים חדשים שנכנסים לכאן.
טלי אהרנטל: אז צריך להסדיר באופן ברור את הזכויות החברתיות והכלכליות הבסיסיות שיעזרו לאוכלוסייה הזאת לחיות כאן בכבוד כל עוד הם נמצאים כאן.
טלי אהרנטל: אי אפשר לתת הגנה בלי זכויות, זה לא עובד, ואשרת תייר היא לא הגנה, וגם 2א5, כמו שמכובדתי הסבירה מה זה אומר, היא לא הגנה.
טלי אהרנטל: אנשים נמצאים פה 16 שנה עם האשרה הלא ברורה הזאת, שגם מכובדתי אמרה שהיא לא הגנה.
אבתיסאם מראענה: אני מבינה, אדוני ממשרד הרווחה וגם גברתי ממשרד הבריאות, רציתי לשאול שאלה.
אבתיסאם מראענה: ברגע שבעצם ההסכם הזה שמנוסח, הוא הסכם שתקף רק לפליטי המלחמה באוקראינה, או שהוא הולך אחורה גם לכל סוגיית הפליטות.
אילן ברוש: אז אני אעשה סדר במספרים, חזרתי מהדיון ותומר מוסקוביץ' הציג שם מספרים מאוד מדויקים.
אילן ברוש: אנחנו מדברים על 16,000, מתוכם 8,000 ולא 10,000.
אילן ברוש: יש 2,000 שהם נמצאים בתהליך של go no go, שכרגע הם אפילו נמצאים במלונות שמדינת ישראל נתנה להם.
אילן ברוש: אנחנו מדברים כרגע על אוכלוסיית היעד שלנו, על 8,000 נמלטי מלחמה, זאת ההגדרה וזה המספר.
אילן ברוש: ההתקשרות מדברת על כל אלה שהגיעו מה-24 בפברואר 2022 וצפונה, בהקשר לשאלה.
אבתיסאם מראענה: הבנתי, אז ההסכם הזה, הסכם הבריאות שמנסחים אותו, שאני מאוד מקווה שיהיה מקיף וכולל, הוא בעצם הסכם שיהיה מה-23 בפברואר 2022, והוא תקף רק על האזרחים והאזרחיות האוקראיניות והאוקראינים?
אילן ברוש: מי שנמצא בתוך המעטפת הזאת, נכון.
אילן ברוש: לא אני האדם לתת את התשובה הזאת.
אבתיסאם מראענה: האם השאלה הזאת נדרשת?
אבתיסאם מראענה: אנחנו נבקש אותה להבהרה, ההסכמים האלה שבעצם נכתבים עכשיו, האם אפשר לכלול בתוכם את כל מי שנמצא כאן בעצם והוא מחוסר מעמד?
אבתיסאם מראענה: וגם את כל הסוגייה של ביטוח הבריאות לא תקפה עבורו.
אבתיסאם מראענה: אגב, השאלה הזאת נשאלת כל הזמן, עוד קודם, אבל עכשיו היא נשאלת בצורה יותר מחודדת, אנחנו כבר פנינו למשרד הבריאות בסוגיה הזאת.
אבתיסאם מראענה: יעל דניאל, מנכ"לית התאחדות בתי המלון, היא נמצאת איתנו פה.
יעל דניאלי: היי.
אבתיסאם מראענה: היי, שלום.
יעל דניאלי: אני יושבת ומקשיבה לדיון החשוב הזה.
יעל דניאלי: אני רוצה רגע לקחת אתכם מהסרט, כמו שאת קראת לו, למציאות שבה אנחנו חיים.
יעל דניאלי: אני רק אומר, שהתאחדות המלונות עוסקת בימים אלה בגיוס מסיבי של חדרים עבור עולים מגיעים לארץ, בשיתוף פעולה מלא עם משרד הקליטה ורשות החירום הלאומית.
יעל דניאלי: עד היום כבר למעלה מ-1,500 חדרים מאוישים על ידי עולים.
יעל דניאלי: אבל לא לשם כך הגעתי, הגעתי כדי לומר לכם שמלונות ישראל רוצים, ערוכים, ויכולים לקלוט מיידית 5,000 פליטים, אזרחים, או איך קראתם להם?
יעל דניאלי: נמלטי מלחמה - - -
אבתיסאם מראענה: יאללה, בואו ניתן - - -
אילן ברוש: וואו, זו בשורה - - -
יעל דניאלי: המלונות, כמו שאתם יודעים, כשנתיים עברו תקופה מאוד קשה, ובימים אלה, עם פתיחת השמיים, התחילו להגיע תיירים רבים למדינת ישראל.
יעל דניאלי: כמו כן, אנחנו נמצאים ערב החגים, אבל מהצד השני, איבדנו כמחצית מהעובדים שלנו במהלך הקורונה.
יעל דניאלי: הענף שלנו, שבשגרה העסיק 42,000 עובדים, איבד כמחצית מהם, וכיום הוא זקוק לעובדים כמו אוויר לנשימה.
יעל דניאלי: שוב, אנחנו בפתח החגים והחופשות, וההעסקה של העובדים הללו במלונות היא לא דבר חדש, אנחנו גם מעסיקים כ-1,000 מסתננים.
יעל דניאלי: בימים אלה אנחנו עומדים לקבל כ-800 עובדים בהיתר מהפיליפינים, בסיוע כמובן של רשות ההגירה.
יעל דניאלי: אנחנו מעסיקים כ-1,500 עובדים זרים מירדן באילת, ועדיין, הדבר הוא טיפה בים.
יעל דניאלי: אנחנו זקוקים, ואני שבה ואומרת, אנחנו מפצירים לקבל עובדים, 5,000 עובדים בכל הארץ, בכל המקצועות, החל בעובדי קבלה, ומצילים, ומלצרים, ושפים, וקונדיטורים, ועובדי אחזקה, וחדרנים, וכן האלה, מצפון עד דרום.
יעל דניאלי: כמובן שהעובדים הללו יועסקו בתנאים סוציאליים מלאים.
יעל דניאלי: אנחנו מוכנים לקבל עובדים זמניים, כאמור, החודשים הקרובים הם חודשים מאוד עמוסים בענף, וישנם 8,000 או 10,000 אזרחים אוקראינים בישראל כרגע, לתקופה של שלושה חודשים, אז אלה מהם שכשירים לעבודה ויכולים להשתלב, שוב, הרבה עבודות הן ללא מקצועיים, אנחנו לא דורשים מהם איזושהי השכלה או מיומנות מסוימת.
יעל דניאלי: כמובן שאם יגיעו עובדים עם מיומנויות כאלה ואחרות הם יוכלו להשתלב בהם, אבל אני חושבת שאין סיבה לא להעסיק את אותם עובדים שיכולים וכשירים לעבוד בעבודה, והנה אני אומרת, אנחנו זקוקים לעובדים האלה.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, בעצם יש פה - - -
אילן ברוש: אפשר שאלה, בבקשה?
יעל דניאלי: כן.
אילן ברוש: את אומרת שיש לכם 5,000 חדרים פנויים?
אבתיסאם מראענה: לא חדרים, תקנים.
יעל דניאלי: לא, לא, 5,000 משרות.
אבתיסאם מראענה: משרות.
אילן ברוש: לא חדרים?
יעל דניאלי: לא, לא, אל תתבלבל, על חדרים דיברתי - - -
אבתיסאם מראענה: אתה מחפש חדרים?
אילן ברוש: כן, מאוד.
אילן ברוש: כי הכל מלא לקראת החגים, ואנחנו מחפשים מקומות שיש בהם חדרים, שאנחנו נוכל לשכן אותם.
יעל דניאלי: אבל מה זאת אומרת?
יעל דניאלי: אבל ברור, משרד הקליטה הוציא כבר שלוש פעמים קול קורא, מלונות רבים נענו לקול הקורא, אנחנו מגייסים אותם.
יעל דניאלי: כאמור, אני אומרת לך, יש מאגר חדרים מאוד גדול, הוא מנוהל על ידי משרד הקליטה ורשות החירום הלאומית שהתגייסה לעניין הזה.
אילן ברוש: זה לזכאי חוק השבות.
יעל דניאלי: ולהיפך, כרגע דווקא גויסו מלונות שלמים לתקופה של חודשיים שלושה, על מנת שנתיב יוכלו להגיע למלונות הללו ולהסדיר להם את האשרות בצורה מסודרת.
יעל דניאלי: אבל שוב, לשים בצד, אני דיברתי על 5,000 משרות.
אור צוברי: חשוב להגיד, כבוד היו"ר, לגבי קשישים או אנשים עם מוגבלות, אנחנו כן נשים אותם במסגרות שלנו, כלומר, הן לא יישארו בלי מענה.
אור צוברי: המצוקה כרגע היא לגבי קורת גג זמנית למי שהוא לא מוכר כאוכלוסיית - - -
אבתיסאם מראענה: כן, אוקיי.
אבתיסאם מראענה: יעל, מנכ"לית התאחדות בתי המלון, הקריאה שלך לגיוס מידי של אותם - - -
יעל דניאלי: אזרחים שנמצאים.
אבתיסאם מראענה: שנמצאים כאן, אתם הוצאתם מכתב רשמי למשרדי ממשלה?
אבתיסאם מראענה: לשרת הפנים?
יעל דניאלי: כן, פנינו.
יעל דניאלי: כן, פנינו לשרת הפנים בשבוע שעבר, אם אני לא טועה.
יעל דניאלי: כן, פרסמנו את זה.
אבתיסאם מראענה: קיבלתם תשובה?
יעל דניאלי: טרם.
אבתיסאם מראענה: טוב, אני מאוד מקווה שינצלו את ההזדמנות הזאת באמת שיש עבודה ויש משרות פנויות, ואנשים יכולים באמת להתפרנס בכבוד ושלא יהיו נטל על אף אחד - - -
יעל דניאלי: סליחה, כבוד היו"ר, אולי זאת הזדמנות גם באמת לאמץ את ההצעה של שרת הכלכלה, שמעסיקים שיעסיקו עובדים עם אשרה כזו או אחרת כעובדים זמניים, לא יינקטו כנגדם סנקציות.
אבתיסאם מראענה: כן, אני לחלוטין מצטרפת.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לד"ר יונה שרקי, המרכז למדיניות הגירה ישראלית, שלום.
יונה שרקי: שלום רב.
אבתיסאם מראענה: כן אדוני, במה אני יכולה לעזור לך?
יונה שרקי: כן, גברתי, קודם כל חשוב לציין, שהסוגייה של ההגעה של נתינים אוקראינים לישראל נתונה במחלוקת ציבורית קשה.
יונה שרקי: אנחנו לא בתמימות דעים, רחוק מאוד מזה מבחינת הדבר הזה.
יונה שרקי: אני גם מתקשה לקבל שבפורום כזה, אנחנו מדברים במונחים שהם לא מונחים אדמיניסטרטיביים, סטטוטוריים או משפטיים ברורים.
יונה שרקי: כאשר נמלט מלחמה מבחינתי, זה אולי משהו פקטואלי, אבל אין פה שום סטטוס מבחינת המעמד הזה.
יונה שרקי: אנחנו מדברים, לצורך העניין באירופה - - -
אבתיסאם מראענה: אז תנו להם סטטוס.
יונה שרקי: אני אסביר.
יונה שרקי: אנחנו מדברים למעשה על ההגעה מאוקראינה למדינות אירופה, של פליטים מאוקראינה.
יונה שרקי: אני רק אעשה סדר כי אני בעצמי גם כן עורך דין ודוקטור למשפט בין-לאומי, וזה תחום המומחיות שלי.
יונה שרקי: כך שכאשר אנחנו מדברים על אדם שמגיע וחוצה גבול ומגיע למדינה, אז הוא ממילא נחשב שם לפליט, הוא מבקש מקלט, וברגע שבקשת המקלט נידונה אז הוא מקבל סטטוס של פליטות.
יונה שרקי: כאשר בן אדם כזה מבקש להגיע לישראל, אין לו סטטוס של פליטות לפי המשפט הבין-לאומי.
יונה שרקי: ההגנה היחידה שקיימת לו, היא על פי סעיף 33 לאמנת הפליטים של ג'נבה, ששם זה בעצם ההגנה של 'עיקרון אי ההחזרה' - - -
שני בר טוביה: זה לא נכון משפטית - - -
יונה שרקי: שנייה, אני מבקש רק לסיים - - -
שני בר טוביה: ואתם חייבים להגיד - - -
אבתיסאם מראענה: שני - - -
יונה שרקי: אני לא הפרעתי - - -
שני בר טוביה: זה לא נכון משפטית.
יונה שרקי: אני שתקתי כאן 40 דקות, נתתי לכולם לדבר בכבוד, תודה.
יונה שרקי: עכשיו, כאשר פליט מגיע למדינה אירופאית - - -
אבתיסאם מראענה: שני, לא להפריע, אחרת את פשוט תמצאי את עצמך בחוץ.
יונה שרקי: כאשר פליט מגיע למדינה אירופאית, אז בוודאי, לפי הדירקטיבות האירופאיות הוא מקבל אשרת עבודה זמנית, כפי שהוצע פה, ומקבל גם ביטוח רפואי, כפי שהוצע פה, וכן הלאה.
יונה שרקי: אבל בית המשפט העליון, לפני פחות מ-36 שעות הבהיר, שאין כאן בכלל שאלה של פליטות, של מעמד של פליטים.
יונה שרקי: מכיוון שאין להם מעמד כזה.
יונה שרקי: עכשיו, אם אנחנו מדברים למעשה על אנשים שהם לא בעלי מעמד פליטות והם מגיעים לישראל, הסטטוס שכרגע אנחנו מכירים, לפחות לפי הטענות שעלו באותה עתירה ושנידונו בבית המשפט, זה באמת שאלה, האם מדובר בתיירים, אנשים שמגיעים לכאן באופן זמני?
יונה שרקי: עכשיו, פה בעצם הנקודה שאני רוצה להגיע אליה, והיא שכאשר אנחנו יושבים בוועדת עובדים זרים, לדבר על מתן אשרות עבודה לתיירים, או להעלות כאן את השיח בנוגע לילדים, כאשר אנחנו לא מדברים על ילדים של עובדים זרים, אנחנו לא מדברים על עובדים זרים, אנחנו גם לא מדברים על פליטים, אנחנו מדברים לצורך העניין על אנשים שנמצאים במצוקה, ואין ספק, אבל אני חושב, באמת לטובת כולם, כאשר השיח הוא ענייני ולא דמגוגי, אז ממילא אפשר להגיע לפתרונות שכולנו יכולים להסכים עליהם.
יונה שרקי: אבל כאשר משתלטים על השיח, במובן הזה שעושים שימוש דמגוגי במונחים לא מדויקים, במטרה לקדם אג'נדות, או מטרות שכלל אינן שייכות למצב הספציפי שעליו אנחנו מדברים כעת, כמו שזה עלה קודם, השאלה של הפליטים מדארפור, השאלה של פליטים מאריתריאה, זה לא רלוונטי בכלל לסוגייה.
יונה שרקי: אבל הניסיון לבוא ולהכליל את הכל תחת כפיפה אחת, ולהציג את הכל במונחים שאינם מדויקים, אינם רלוונטיים לעולם המשפט, הוא דבר שבסופו של יום חוטא לשיח הציבורי, גברתי, ואני חושב לצורך העניין, שמתפקידנו, כאשר אנחנו יושבים סביב שולחן עגול כמו זה בכנסת, אז הוא דווקא לדון בסוגיות שקשורות, ומדברים במונחים רלוונטיים.
יונה שרקי: לכן, אני חושב שהדיון הזה לא צריך להתקיים בוועדת עובדים זרים, מכיוון שאנחנו, בוועדת עובדים זרים, צריכים לדון בזכויותיהם של עובדים זרים, ולא בסוגיות של פליטות ולא בסוגיות של ילדים, כי הדברים האלה כלל אינם רלוונטיים לעובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, תודה רבה, אמרתי את זה בתחילת הישיבה, גם בישיבה הקודמת שלי בוועדה.
אבתיסאם מראענה: האנשים האלה תכף יהיו תחת הוועדה הזאת, ואני מכירה את התהליכים האלה, הם תהליכים מאוד מהירים בחוסר מדיניות, ואני יודעת טוב מאוד להיערך לתרחישים הבאים.
אבתיסאם מראענה: לכן, אתה לא תגיד לי איזה דיונים אני מקיימת.
אבתיסאם מראענה: כל עוד יש אנשים פה שעובדים, שהם לא אזרחי מדינת ישראל, אז מבחינתי אני כן רוצה כוועדה להיערך לסיטואציה הזאת.
אבתיסאם מראענה: אם וכאשר הם לא יהיו עובדים, אז סיימנו, עשינו דיון, דיברנו, נפגשנו, היה סבבה.
אבתיסאם מראענה: כאשר האנשים האלה, אם וכאשר יתנו להם אשרות של עבודה, או שהם יעבדו לא כחוק, אני אהיה המקום שבו ידונו בסוגייה הזאת.
אבתיסאם מראענה: אז אני שמעתי אותך, אני מודה לך.
אבתיסאם מראענה: הסוגייה הזאת של נמלטי מלחמה ופליטות, האנשים האלה כן מבקשים מקלט מדיני, האנשים האלה יוכרו או לא יוכרו, השאלות האלה פתוחות, ואנחנו כאן במקום דמוקרטי שבו מותר לדבר על הכל.
אבתיסאם מראענה: אתה יכול להגיד את האג'נדות שלך, ואני גם יכולה בהחלט להציף פה את האג'נדות של אנשים אחרים שרוצים להציף אותן.
יונה שרקי: היחיד שלא דיבר פה על אג'נדות זה אני, גברתי - - -
יונה שרקי: ובכבוד רב, אני מקווה שהדבר הזה נקלט טוב, שהיחיד בדיון הזה שלא דיבר על אג'נדה אלא על שיח משותף - - -
אבתיסאם מראענה: זה אתה, בטח.
יונה שרקי: זה אני.
יונה שרקי: ומי שפה מדבר על אג'נדות, ובמונחים שכלל אינם רלוונטיים, גברתי, אלה השותפות שנמצאות כאן ומדברות על פליטים מדארפור - - -
יונה שרקי: בוועדה של עובדים זרים בכנסת - - -
יונה שרקי: כאשר הדיון הוא בכלל על אנשים מאוקראינה - - -
אבתיסאם מראענה: הילדים של עובדים זרים הם - - -
יונה שרקי: אז אני מבקש, הנושא של הדמגוגיה פה הוא כל כך זועק לשמיים, גברתי, שאולי היה נכון שגברתי תשים פה איזשהו קו ותאמר, זה לא הדיון כעת.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, אני מודה לך, גברתך לא תשים שום קו כל עוד שהוא מכבד - - -
יונה שרקי: אני אומר את זה ככה, זה לא מצופה, גברתי.
אבתיסאם מראענה: לא, גברתך לא תשים - - -
יונה שרקי: אני אומר את זה ככה, זה לא מצופה.
אבתיסאם מראענה: תודה, שמעתי, גברתך לא תשים קווים לאף אחד, גברתך תיתן לכולם לדבר, גברתך מאוד תשמח לשמוע סוגיות שלא עולות בוועדות אחרות, של פליטים, של מחוסרי מעמד - - -
יונה שרקי: הן עולות בכל הוועדות, גברתי - - -
אבתיסאם מראענה: אתה לא תקטע אותי - - -
יונה שרקי: בכל הועדות - - -
יונה שרקי: בוועדת הכספים, בוועדת הפנים, בכל הוועדות זה עולה.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, אם ועדת הכספים דנה בפליטים - - -
יונה שרקי: כולם דנים בכך.
אבתיסאם מראענה: אז יופי, מצוין, אז אנחנו יישרנו קו, וגברתך תיתן לכולם פה זכות דיבור, ואנחנו נשמח לדבר על פליטים לשעבר, וגם על פליטים בהווה.
יונה שרקי: תודה, גברתי.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח לתת למשרד המשפטים, לגברתי עו"ד דינה דומיניץ להגיד את הדברים שלה.
דינה דומיניץ: אני אשמח להעיר היבט נוסף שכן עלה פה מבין הדברים, וגם בדיון הקודם, אבל בכל זאת אני חושבת שראוי לתת את הדעת בדיון שכן עוסק ביכולת של הנמלטים מאוקראינה לעבוד או שלא לעבוד כאן.
דינה דומיניץ: אני דווקא אומרת את זה בכובע שלי כמי שמנהלת גם את הוועדה על הנושא של איסור צריכת זנות, ועדת היישום הבין-משרדית, שמלווה גם את החלטת הממשלה בעקבות החוק לאיסור צריכת זנות, וכל המענים הממשלתיים שהמדינה משקיעה רבות בשנים האחרונות, כמובן בתמיכת הכנסת, תמיכה מאוד רחבה, לאחר חקיקת החוק ו-30 מיליון שקלים שנכנסו על בסיס זה לתקציב המדינה, שאנחנו מוציאים כל שנה על תוכניות מאוד יפות ומגוונות וחדשניות, כדי לנסות להוציא אנשים ונשים ממעגל הזנות בישראל.
דינה דומיניץ: כמובן שהחשש שלנו, ואני גם כמובן אומרת את זה כאן בזהירות רבה, הוא לא מיוחס דווקא לאוקראינה או לא לאוקראינה, הוא מיוחס לכל אישה וגם לגברים בנסיבות מסוימות, שנמצאים במצב של מצוקה, שנמצאים במצב של עוני, שנמצאים במצב בו הם לא יכולים לעבוד.
דינה דומיניץ: אז החשש שלנו הוא שלצד המאמצים המאוד גדולים שהמדינה משקיעה, כאמור, במיגור תופעת הזנות בישראל, אנחנו כאן בעצם נראה זליגה וניצול של המצוקה של הנשים, כשבעיקר מגיעות היום נשים מאוקראינה כנמלטות מלחמה, נראה את הזליגה שלהן לתוך מעגל הזנות בישראל, וזאת תופעה שמתוקף תפקידי אני חייבת להתריע עליה, אני חייבת לומר שזה מאוד מדאיג אותי.
דינה דומיניץ: אנחנו כבר רואים היום ניסיונות של אנשים שמגיעים, והם לא עושים את האבחנה בין מי שנמצא בסטטוס של מחכה להכרעה בעניין הזכאות שבות, או מחכה להכרעה בעניין סירוב הכניסה שלו לישראל, הם מגיעים לכל המקומות שבהם יש נשים מאוקראינה, והם מנסים לשדל אותן לעבור לעסוק בתחום.
דינה דומיניץ: אנחנו גם רואים ממש פיק ברשת, באינטרנט, של קבוצות שלמות שנפתחות תחת הכותרת "אוקראיניות חדשות בישראל", ואנחנו גם מכירים כמובן את מה שהיה לפני המלחמה, שכל הזמן היו ניסיונות, ובחלקם גם כנראה מצליחים, כי אנחנו מזהים פה קורבנות סחר שהובאו למטרות זנות בישראל מאוקראינה.
דינה דומיניץ: אבל כאמור, כאן אנחנו גם מודאגים ממי שלא הובאה מלכתחילה כקורבן סחר לזנות, אנחנו מאוד מודאגים מזה שבסופו של דבר, מטעמי מצוקה ובגלל שאי אפשר לעבוד באופן חוקי, אז מטעמי הישרדות ואילוץ הן יצטרכו להיכנס לזנות - - -
אבתיסאם מראענה: למעגל הזה, ולניצול.
דינה דומיניץ: כן, עכשיו, כמובן שמשרד הרווחה כבר יצא, ואני יודעת שגם משרד האוצר נערך ותקצב, והכנו מענים בשביל לקלוט כנראה את העלייה הצפויה הזאת לתוך המסגרות המאוד יפות שדיברנו עליהן קודם, כדי שנוכל לטפל ולעזור, והפצנו פליירים בנתב"ג, ואנחנו מפיצים גם למלונות את אותם פליירים ושלטים, שהם יכולים להתקשר למוקד ולקבל סיוע ראשוני.
דינה דומיניץ: אבל, כל הדבר הזה היה נחסך, כמו הרבה מאוד מאמצים שתוארו כאן שהיו נחסכים, אם אפשר היה לתת להם אפשרות לעבוד, ואם גם יש מקומות שמוכנים לקלוט אותם ושזקוקים לעובדים, אז אני באמת מצטרפת גם לחברתי שירי לב רן מהבוקר, בקריאה שכן, שזה דבר נכון לעשות, לאפשר להם לעבוד.
אבתיסאם מראענה: לגמרי, אם הייתה להם אפשרות לעבוד, יכול להיות שאנחנו נחסוך מעצמנו את כל הסוגיות האלה של סחר בנשים, ונשים יכולות להתדרדר, וגם ילדות וגם ילדים, ויש כל כך הרבה זאבים מחכים בחוץ בדיוק בשביל לטרוף את הטרף שלהם.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד מקווה ששרת הפנים בהחלט תקבל את ההחלטה הראויה, ואני פונה אליה ברמה האישית, אחרי דיון כזה שעוד לא הסתיים אפילו, ברמה המגדרית מאישה לאישה, במקום שנמצא את עצמנו פה באמת בסוגייה כל כך קשה של אנשים שינצלו נשים, ינצלו נערות, ינצלו אימהות וידרדרו אותן לניצול ולזנות.
אבתיסאם מראענה: שווה שאנחנו נחשוב שעה קודם, לפני שבאמת תהיה כאן קטסטרופה, שאותן נשים יוכלו להתפרנס בכבוד ושאף אחד לא ינצל אותן.
אבתיסאם מראענה: יש פה משרות פנויות, יש פה ארגוני נשים שמתריעות על סוגייה כזאת.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד מקווה ששרת הפנים באמת תקבל את ההחלטה הראויה בעת הזאת, ותיתן לאותם אנשים שיעבדו בכבוד ושלא יתדרדרו לעבודה בזנות או בסחר.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח לתת את זכות הדיבור לעוה"ד אוסנת חיטרון, המטה למאבק בסחר בנשים.
אוסנת חיטרון: שלום.
אוסנת חיטרון: תודה רבה.
אוסנת חיטרון: טוב, הדברים נאמרו עכשיו, דינה בעצם אמרה את זה, אנחנו רצינו גם להדגיש את הסכנה ואת העובדה שהנשים האלה נמצאות בפגיעות קשה ליפול קורבן לסחר ולזנות.
אוסנת חיטרון: אני לא רוצה לחזור על הדברים, אבל כשגברתי בעצם הציגה את השאלה הזאת בפני משרד הרווחה, התשובה הייתה שהם סומכים על כך שיש מארחים, ושני דברים אני רוצה להגיד על זה.
אוסנת חיטרון: דבר ראשון, מארחים הביאו את המשפחה שלהם, את הקרובים שלהם בגלל מצוקה, בגלל שלא הייתה ברירה, זה ממש לא אומר שאפשר לסמוך על זה כדי שהם בעצם יפרנסו אותם עכשיו לתקופה ארוכה שאנחנו גם לא יודעים כמה זמן היא תיארך.
אוסנת חיטרון: מעבר לזה, יש 4,000 אנשים שאין להם פה קרובים, שנכנסו במסגרת המכסה.
אוסנת חיטרון: איך הם אמורים לפרנס את עצמם בלי אישורי עבודה?
אוסנת חיטרון: ממה הם יחיו?
אוסנת חיטרון: לאנשים האלה אין שום דרך להתפרנס, והם הקורבן הכי מועד ליפול לתעשייה הזאת.
אבתיסאם מראענה: אני נותנת רשות דיבור למוריה ברבי, התאחדות התעשיינים, היא נמצאת איתנו בזום.
מוריה ברבי: שלום.
מוריה ברבי: אני גם אשמח להתייחס להיבט התעסוקתי.
מוריה ברבי: כפי שציינו קודמותיי, שהיית נמלטות ונמלטי מלחמה, מביאה איתה לא רק צורך במענה לצרכים כמו מגורים ומזון ובריאות, אלא גם צורך בתעסוקה כדי למנוע מצבים לא רצויים של קושי להתפרנס ולכלכל את עצמך או עצמך, קל וחומר כאשר מדובר באירוע שאין ודאות לגבי מועד הסיום שלו.
מוריה ברבי: בהקשר הזה, התאחדות התעשיינים, בהנחה שמדינת ישראל אכן תאפשר לקבוצה הזו לעבוד במשך השהות שלהם בישראל, התעשייה הישראלית ערוכה ומוכנה לקלוט אנשים שמעוניינים לעבוד, היא תירתם ותסייע ככל הניתן.
מוריה ברבי: אנחנו מציעים להעמיד את מיטב המשאבים שלנו לטובת סיוע במציאת פתרונות תעסוקה.
מוריה ברבי: אני כן אציין שבתעשייה יש מחסור, אנחנו סובלים ממחסור במשרות, יש 15,000 משרות פנויות בתעשייה.
מוריה ברבי: מפעלי התעשייה, כידוע, פזורים בכל רחבי הארץ, בצפון, בדרום, ובמרכז, יש להן משרות המותאמות גם לנשים וגם לגברים.
מוריה ברבי: מדובר במפעלים ותיקים שמעסיקים עשרות ומאות עובדים, וברבים מהם מתקיימים יחסים קיבוציים.
מוריה ברבי: אז בהקשר הזה, גם אנחנו נשמח לסייע ולקלוט אנשים שמעוניינים לעבוד, כל עוד באמת המדינה תאפשר להם לעבוד כאן בישראל.
מוריה ברבי: תודה.
אבתיסאם מראענה: אני נותנת את זכות הדיבור האחרונה למרגלית לורבר, מעמותת ואהבת.
מרגלית לורבר: שלום.
מרגלית לורבר: לי קוראים מרגלית לורבר, אני רופאה מחיפה, בטכניון וברמב"ם.
מרגלית לורבר: הקמתי ואני עומדת בראש ארגון, שלפני שנתיים פתח מרפאה כמענה לחסרי מעמד שנמצאים בצפון.
מרגלית לורבר: עשינו סקר בין כל רשויות הצפון, מחדרה צפונה, וההנחה היא שיש בסביבות ה-60,000 מחוסרי מעמד.
אבתיסאם מראענה: 60,000?
מרגלית לורבר: כן.
אבתיסאם מראענה: מחוסרי מעמד?
מרגלית לורבר: מחוסרי מעמד.
מרגלית לורבר: יש לנו פילוח, אני לא אלאה אתכם כרגע בכל הפרטים.
מרגלית לורבר: לאור הנתון הזה, הקמנו מרפאה שעובדת שנתיים מאוד מאוד קשה, ועושה עבודה נהדרת.
מרגלית לורבר: אני לא מחמיאה לעצמי, אבל כרגע נדרשנו לסוגייה של הפליטים מאוקראינה, שהיא בסך הכל תופעה של חודש, ואני רוצה לתאר תופעה שאנחנו ממש לא האמנו שהיא תהיה כל כך ברורה, כל כך גדולה.
מרגלית לורבר: אנחנו מדברים על חודש ימים, ויש לנו מלא נשים בהריון שהגיעו לחדרי מיון ואין להן מענה, נשים שעברו הפלות בדרך והגיעו, סליחה, מדממות ואין להן מענה.
מרגלית לורבר: אנחנו מדווחים גם לבתי החולים, ויש מושג שנקרא חובות אבודים, כשבית החולים אין לו ממי לגבות אז בית החולים לא מוכן לקבל.
מרגלית לורבר: אנחנו נדרשים לעמוד מול הנהלות בתי החולים, בלילות ובימים, ולשכנע לקבל אנשים כאלה, כי אין מענה.
מרגלית לורבר: חבל שאנשי משרד הרווחה כבר הלכו - - -
אבתיסאם מראענה: אבל אנשי משרד הבריאות פה.
מרגלית לורבר: אני חושבת שההסכם שהם תופרים כרגע הוא מחורר, הוא מלא מלא חורים, חסרים בו המון אלמנטים שאין עליהם מענה, כולל ילדים.
מרגלית לורבר: אחת הסוגיות שהצענו זה להכניס את הילדים לביטוח קופת חולים מאוחדת, כמו שקיים כרגע לחסרי מעמד, וזה לא נידון בינתיים.
מרגלית לורבר: מגיעים אלינו המון ילדים, ילדים עם מחלות כרוניות, ילדים בדיאליזה, ילדים עם סכרת, והם חייבים ביטוח.
מרגלית לורבר: אז רציתי רק להעלות את התופעה, להגיד שבצפון, מכיוון שיש הרבה מאוד עולים מחבר המדינות, הגיעו כבר המונים לכרמיאל, לעכו, לנוף הגליל, לנהריה, והם כולם כרגע מגיעים אלינו, אז הייתי שמחה מאוד שיתפרו את החליפה הזאת הבריאותית בצורה יותר מקצועית, כי היא לא נראית שהיא נותנת מענה.
אבתיסאם מראענה: וואו, אני מודה לך, תודה רבה ד"ר מרגלית.
אבתיסאם מראענה: קודם כל, אני אשמח להגיע לביקור אצלכם במרפאה, והאמת היא שאני די נדהמת מהמספר, 60,000 מחוסרות ומחוסרי מעמד, ואת בעצם מכירה את הנתון הזה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נשמח שתחלקו איתנו את המידע הזה.
מרגלית לורבר: אנחנו קיבלנו את הנתון מהמועצות המקומיות והעיריות.
מרגלית לורבר: הייתה תופעה לפני מספר שנים של ניסיון להעביר את הפליטים, או את חסרי המעמד, להוציא אותם מתל אביב, ואז באמת הייתה הגירה אל הצפון.
מרגלית לורבר: זה לא רק פליטים מדארפור, סודן ואריתריאה - - -