GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדעון סער: כבר פה אנו רואים שינוי מבורך מבחינתנו - זה דבר שקיים.
אבתיסאם מראענה: לא הבנתי איפה השינוי.
אבתיסאם מראענה: כלומר עובדת מגיעה, אומרת: אני רוצה טיפול פסיכיאטרי.
אבתיסאם מראענה: קופת החולים אומרת: לא.
אבתיסאם מראענה: החברה האזרחית מתערבת ואומרת: זה מחויב, כתוב בפוליסה.
אבתיסאם מראענה: מה השינוי פה?
גדעון סער: עד כה לא היה מסמך רשמי של משרד הבריאות.
גדעון סער: הוא יצא כסיכום דיון במרס או בפברואר, סיכום דיון של משרד הבריאות יחד עם ארגוני החברה האזרחית.
גדעון סער: גם הועבר לוועדה, שמבהיר שהשירותים הפסיכיאטריים כלולים בצו בריאות עובדים זרים.
נעה בן שבת: למה לא מתקנים את הצו?
גדעון סער: פה לא היה צורך לתקן את הצו.
גדעון סער: פה היה צריך להבהיר שהצו כולל בתוכו את השירותים הפסיכיאטריים, כי צו הצו ברור.
גדעון סער: אנו מביים שהיו מקרים שחברות הביטוח, קופות החולים פירשו אותו בצורה לא נכונה.
נעה בן שבת: אבל יש משהו מבלבל בצו, כי מצד אחד אומרים שכל השירותים שניתנים בתוספת השנייה, צריכים להינתן.
נעה בן שבת: מצד שני כתוב שם שיש החרגה של השירותים הפסיכיאטריים.
גדעון סער: פסיכולוגיים.
גדעון סער: יש בחוק בריאות ממלכתי הגדרה של מהם שירותים פסיכולוגיים.
נעה בן שבת: אולי זה קצת מבלבל.
אבתיסאם מראענה: אני לא חושבת שקופות חולים מתבלבלים בין שירות פסיכיאטרי לפסיכולוגי.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שלא קראו את זה נכון.
אבתיסאם מראענה: נכבד אותם.
אבתיסאם מראענה: אז חידדתם את הצו.
אבתיסאם מראענה: אין באמת שירותים פסיכולוגיים גם למי שלא עובדת ועובד זר.
אבתיסאם מראענה: תכף נצלול לזה.
אבתיסאם מראענה: אדוני, תסביר לי בבקשה, מה בעצם – איך אתם מוודאים, שהצו הזה אכן מגיע לקופות החולים, ומקופות החולים גם לעובדות ולעובדים הזרים?
אבתיסאם מראענה: איך אני מוודאת שהעובדים יודעים שיש להם הזכות הזאת?
גדעון סער: למעט לשלוח את סיכום הדיון גם לרשות שוק ההון, גם לחברת הביטוח, המשרד לא נקט בפעולה אקטיבית כדי ליידע את העובדים.
גדעון סער: זה כמו שכשאדם מגיע לרופא, לבקש שירות, הוא לא אמור לדעת.
גדעון סער: הרופא אמור לתת לו את השירות, או לומר לו: אינך זכאי לשירות הזה.
גדעון סער: אם עליי לעבור טיפול פיזיולוגי שאיני יודע אם זכאי או לא, אני הולך לרופא המשפחה שלי, אבקש את הטיפול ומצפה מרופא המשפחה שיידע לתת לי- - -
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שעמותה או ארגון זכותי הוקם בדיוק לזה, למצות את הזכויות וליידע בדיוק מה הזכויות.
אבתיסאם מראענה: בטח בקבוצה של עובדות ועובדים זרים, היא לא מכירה את השפה, לא יודעת להתמקם גיאוגרפית.
אבתיסאם מראענה: לא יודעים מה הזכויות שלהם, ואנו דואגות כל הזמן בוועדה לבקש ממשרדי הממשלה כן להנגיש ולדבר.
אבתיסאם מראענה: באופן עקבי, אף יש לנו הזכותון שבכל משרד כמעט אנו דורשות לחדד את הנהלים, לחדד את הזכויות של אותם עובדות ועובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שהסוגיה הזאת תעלה, אם זה באתר של משדר הבריאות, אם זה דרך קופות החולים שאתם כן הרגולטור, שיחדדו את הנהלים ושהסוגיה הזו תהיה חד משמעית ברורה.
אבתיסאם מראענה: לא יכול להיות שעובדת זרה תיצור קשר לעמותות אזרחיות ולשאול אותם אם – ולך תדע באיזה משבר נפשי היא נמצאת בו.
גדעון סער: בהקשר הזה יש לנו חדשות טובות – אתן לטלי.
אבתיסאם מראענה: טלי דהן, מנהלת מוקד קול הבריאות.
אבתיסאם מראענה: ספרי לי על עצמך ומה זה המוקד.
טלי דהן: נעים מאוד.
טלי דהן: אני מנהלת מוקד קול הבריאות מזה קצת יותר משנתיים.
טלי דהן: אנו במוקד הוספנו כפיילוט את השפה התאית והשפה הסינית.
אבתיסאם מראענה: לפני זה, מה הטלפון?
אבתיסאם מראענה: איך אני מתקשרת לשם?
טלי דהן: יש לנו מוקד תרגום, שבשגרה היה עובד עם שבע שפות.
טלי דהן: נותן שירות לשירותי בריאות.
טלי דהן: למוקד הזה הוספנו את השפות התאית והסינית כאמור.
טלי דהן: אנו מתחילים פילוט.
טלי דהן: זה אתמול נסגר סופית.
טלי דהן: הוספנו את זה.
טלי דהן: הוצאנו ברושור שמיידע.
טלי דהן: אנחנו נפיץ את זה.
אבתיסאם מראענה: זה לטלפן?
טלי דהן: לכל מי שרוצה לצרוך שירות רפואי, וזקוק לתרגום - יכול להתקשר למוקד קול הבריאות, כוכבית 5144, ולקבל תרגום לשפה.
טלי דהן: כרגע זה כבר תשע שפות, ולקבל את השירות.
אבתיסאם מראענה: נאמר אני עובדת זרה, מתקשרת.
טלי דהן: לוחצים על השפה שאתה בוחר.
טלי דהן: עונה מתורגמן שדובר השפה.
טלי דהן: או מעלים על הקו את הגורם השלישי שצריך לתרגם עבורו, או האדם נמצא מול נותן השירות ורוצה שיתרגמו לו.
טלי דהן: מתרגמים, את השפה.
אבתיסאם מראענה: זה יפה נורא.
אבתיסאם מראענה: סחתיין.
אבתיסאם מראענה: מי מכיר את הכוכבית הזו?
טלי דהן: ברמת העיקרון, כל גורמי הבריאות.
טלי דהן: חיכיתי לברושור המעודכן עם השפות החדשות שאתמול בשעה 17:00 זה הגיע.
אבתיסאם מראענה: סינית, טורקית ותאית?
טלי דהן: לא, בלי טורקית.
טלי דהן: אני מוציאה מייל מעודכן לכל מנהלי השירות בכל בתי החולים ובכל מערכת הבריאות ובקופות החולים, שאנו יוצאים לפילוט של חודשיים לראות את הביקוש לשירות.
טלי דהן: אנו נותנים את השירות לקופות, לבתי החולים.
טלי דהן: במהלך החודשיים הללו נבחן את ההמשך על דרך ההתנהלות.
אבתיסאם מראענה: אני שואלת לגבי הסוגיה הזו.
אבתיסאם מראענה: כדי לצאת לפילוט ולראות כמה באמת יש היענות לממשק הזה שאתן מציעות לאותם 57,000 עובדות ועובדים זרים בישראל, ועוד לא דיברתי על הפלסטינים שבישראל, השאלה שלי היא: איך העובדים והעובדות הזרות בישראל יידעו על השירות שלכם?
אבתיסאם מראענה: איך תבחנו את הפילוט?
אבתיסאם מראענה: כמה יגיעו וכמה לא?
אבתיסאם מראענה: כי אם תשיקו את הפילוט והעובדות והעובדים הזרים לא יידעו שזה קיים, איך יקרה?
טלי דהן: זה מתחיל בפרסום בבתי החולים קודם כל.
טלי דהן: תולים ברושורים עם השירות שניתן לפנות.
טלי דהן: נבקש מהקופות שיתלו את זה.
טלי דהן: זה יפורסם באתר שלנו.
אבתיסאם מראענה: מה עם סמ"ס, ווטסאפ, משהו שמקבל אותו עובד זר?
אבתיסאם מראענה: איך אתם מתקשרים איתם?
אבתיסאם מראענה: נאמר שנכנסתי לקופת חולים – עם עובדים זרים ועובדות זרות, איזה תקשורת יש לאותן מערכות עם אותו קהל?
אבתיסאם מראענה: זה לא קהל קטן.
גדעון סער: כאמור מי שנותן את השירות הזה לעובדים הזרים, זה חברות הביטוח והמעסיקים.
גדעון סער: נשלח להם גם לרשות שוק ההון, גם לחברות הביטוח את המידע על השירות החדש ונבקש שיפיצו – להם יש רשימת התפוצה, הפרטים האישיים, גם דרך קופות החולים.
אבתיסאם מראענה: מה עם הלשכות הפרטיות?
נועה נאמן: אני מאוד שמחה לשמוע על המוקד.
נועה נאמן: לפרסם ברושורים בעברית לא יעזור.
נועה נאמן: עובדים תאילנדים וסינים לא יודעים לקרוא עברית.
נועה נאמן: נפרסם את הברושור הזה, מתורגם בפייס שלנו, יש לנו למעלה מ-10,000 עוקבים.
נועה נאמן: גם לקבוצת הווטסאפ שיש לנו עם עובדים זרים.
נועה נאמן: זה לא יספיק אבל התחלה טובה.
טלי דהן: אחדד - הברושור בכל השפות.
נועה נאמן: מצוין.
נועה נאמן: אקח ממך את הפרטים.
אבתיסאם מראענה: רשות האוכלוסין, חברתי פה, נעמי דניאל.
אבתיסאם מראענה: גם את מצטרפת כמובן לברכות.
אבתיסאם מראענה: גם שושנה שטראוס פה.
אבתיסאם מראענה: המידע הזה – יש לכם הזכותונים שאתם מנגישים כל הזמן.
אבתיסאם מראענה: השאלה אם תצטרפו לקבל את המידע ממשרד הבריאות, ותכניסו אותו לזכותונים שלכם ותפיצו לעובדים הזרים, בטח ובטח כשהם מגיעות ומגיעות לארץ, זה הדבר הראשון שאתן מנגישות אותו.
אבתיסאם מראענה: אולי שווה להשתמש בזה.
אבתיסאם מראענה: גברתי טלי דהן, מתי הסיפור הזה יוצא לאור?
אבתיסאם מראענה: ואז אני רוצה לתלות גם אצלי בלשכה.
טלי דהן: המוקד נותן מענה כבר שבוע.
טלי דהן: הגיעו מעט שיחות, ניסו את מזלם - אבל הוא פועל.
טלי דהן: יש לנו מתורגמנים.
טלי דהן: הברושור ייצא במהלך היום.
נעה בן שבת: אני רוצה לשאול שוב לגבי צו עובדים זרים והשירותים הפסיכיאטריים.
נעה בן שבת: יש בצו הוראה נפרדת לגבי השירותים הפסיכיאטריים, כשכנראה עוד לא היו בתוספת השנייה.
נעה בן שבת: שם דובר על כך שהאשפוז הפסיכיאטרי ניתן על תקופה שלא תעלה על שישים ימים מתקופת העסקה אחת וכו'.
נעה בן שבת: זה נראה כמגבלה עדיין.
נעה בן שבת: השאלה מה ניתן?
נעה בן שבת: לפי הצו?
נעה בן שבת: לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי?
נעה בן שבת: מה הזכאות?
גדעון סער: איני מכיר מספיק את הנושא של אורך האשפוז הפסיכיאטרי – אברר ואשיב לוועדה.
גדעון סער: לגבי הצו והנושא של שירותים פסיכולוגיים - בדיונים שאנו מקיימים עם רשויות שוק ההון ועם גורמים אחרים על שינוי הצו יש שני נושאים שעומדים על הפרק לשינויים בצו: אחד זה נושא תאונות עבודה.
גדעון סער: הוועדה קיבלה עדכון בנושא.
גדעון סער: הנושא השני הוא השירותים הפסיכולוגיים.
גדעון סער: לגבי זה, יש לנו שני חסמים בהקשר הזה שטרם הצלחנו לפתור.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להבהיר את הסוגיה שעו"ד נעה בן שבת ציינה, ורוצה שיהיה ברור לפרוטוקול.
אבתיסאם מראענה: השאלה שלה, בצו, הסוגיה של אשפוז פסיכיאטרי, היא עד 60 ימים.
אבתיסאם מראענה: אנו רוצות שתיתנו לנו תשובה מדויקת, לפי מה הוחלט על 60 ימים, ואם המאושפזת אצלך 70 ימים?
אבתיסאם מראענה: למה נקטתם באשפוז של 60 ימים?
אבתיסאם מראענה: אשמח לתשובה מכם בעניין.
גדעון סער: רשמתי.
גדעון סער: לגבי הנושא של שירותים פסיכולוגיים, כאור יש שני חסמים שמטרידים את המשרד - אחד הוא פנימי ואחד חיצוני.
גדעון סער: הנושא הפנימי כפי שציינת, יש מחסור בשירותים פסיכולוגיים בכלל הארץ.
גדעון סער: אחד החששות שמעלה המשרד הוא, שאם הנושא הזה ייכנס לצו, וחברות הביטוח יבחרו לרכוש את השירות הפסיכולוגי מקופת החולים, זה יעמיס מאוד על המערכת הציבורית.
גדעון סער: כפי שאמרתי בהתחלה, השירות שניתן על ידי קופות החולים לחברות הביטוח הוא שירות פרטי.
גדעון סער: כך מוגדר בחוק.
גדעון סער: זה לא שירות במסגרת חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
גדעון סער: הוא מתבסס על - חברות הביטוח בוחרות לרכוש אותו מקופות החולים.
גדעון סער: יכולות לקנות תיאורטית או מעשית לקנות אותו גם מגורמים אחרים – נניח שיש רופא משפחה עצמאי.
גדעון סער: חברת הביטוח יכולה לומר למבוטח: במקום לקופת חולים - תלך לרופא X.
גדעון סער: כך החוק, כך הצו.
גדעון סער: החשש הוא שפעילות פרטית שכמובן היא נושא שמתומחר אחרת, נפגע בסל הציבורי.
גדעון סער: אנו בוחנים אפשרות שאם הנושא הזה ייכנס, לא יירכש מקופות החולים אלא מגורמים אחרים.
גדעון סער: יש פסיכותרפיסטיים.
גדעון סער: חסם נוסף הוא זה השפתי.
גדעון סער: אנו לא יודעים לומר כמה מטפלים בשפות הסינית, הטורקית, התאית יש בארץ, באנגלית ודאי יש, וגם בשפות אחרות - רוסית, צרפתית וכו'.
גדעון סער: החסם השני, והוא קשור לשינוי בצו – זה החשש מהשפעה על השוק הפרטי, על מחירי הפרמיות.
גדעון סער: חשבנו בהתחלה לעשות את השינוי גם של תאונות עבודה וגם של שירותים פסיכולוגיים ביחד.
גדעון סער: הבנו שכל אחד מהם הוא אתגר בפני עצמו ויכול להשפיע.
גדעון סער: הלכנו קודם כל על הנושא של תאונות עבודה, של שינוי הנושא הזה.
גדעון סער: הנושא של שירותים פסיכולוגיים עדיין מחכה להמתין, מה ההשפעות של הנושא הזה.
גדעון סער: האמירות הלא רשמיות שקיבלנו הוא שזה ייקר מאוד את הפרמיות.
גדעון סער: אני לא מחדש בכך - טרם הצלחנו לפצח את הנושא.
אבתיסאם מראענה: אני יכולה לעזור לכם לפצח?
אבתיסאם מראענה: נדבר על זה באופן כללי.
אבתיסאם מראענה: אי אפשר להביא כל כך הרבה עובדות ועובדים זרים כשמדינת ישראל בחלקה כן נשענת על אותה אוכלוסייה.
אבתיסאם מראענה: מביאים אותם לפה לעבודות מאוד קשות והבאנו אותם כי אין מישהו אחר שיעשה אותם.
אבתיסאם מראענה: החברה הישראלית, האזרחים והאזרחיות לא ממלאות את מה שהעובדות והעובדים הזרים עושים.
אבתיסאם מראענה: יש פה קהילה גדולה.
אבתיסאם מראענה: מספר עצום שהם עובדים כאן בעבודות מאוד קשות.
אבתיסאם מראענה: האנשים האלה הם בני אדם, יש להם נפש לצד גוף ולא יכול להיות בהצהרה שלנו כמדינה דמוקרטית, מתפתחת, רואה את הזכויות של בני אדם, ורק לחשוב שהאנשים האלה, הם רק גוף ורק באים לספק לנו עבודה מבלי לראות את נפשם.
אבתיסאם מראענה: זה ברמת ההצהרה שלי גם כיושבת-ראש הוועדה וכבן אדם שרואה את האוכלוסייה הזו.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאנו לא חלוקות בסוגיה הזאת.
גדעון סער: בהחלט.
אבתיסאם מראענה: האתגרים שיש לנו בכל הענף הזה של עובדות ועובדים זרים ובטח בסיעוד וגם בחקלאות זה שני ענפים, אנו רואים את הבעייתיות שלהם.
אבתיסאם מראענה: הייתי כן מסתכלת על אילו אוכלוסיות בתוך העובדים הזרים יש להם הסיעוד, שיש להם אתגרים מאוד גדולים, בשל העובדה שהם נמצאים בבתים של מטופלים 24/7 במצב מאוד אינטימי.
אבתיסאם מראענה: הרבה פעמים אנו רואות זאת בפגיעה במיוחד בנשים שעובדות, פגיעה מינית, ואותן נשים לא יכולות לספר על זה, אבל לפחות בחדר סגור עם מישהו, אולי לא תגיש תלונה במשטרה אבל יכולה לפחות לספר מה היא עוברת.
אבתיסאם מראענה: זה אקוטי, קריטי.
אבתיסאם מראענה: אי אפשר להמשיך להתעלם מהסוגיה הזו.
אבתיסאם מראענה: העניין של ההנגשה השפתית והאתגר השפתי הוא בהחלט אתגר.
אבתיסאם מראענה: בתקופה האחרונה – אנו עדיין בעיצומו של גל הפליטות מאוקראינה.
אבתיסאם מראענה: כשהתבקשתי ועשיתי עבודתי, וביקרתי הרבה בנתב"ג וגם ביהלום, כדי להסתכל על הפליטות שהן נשים, שמגיעות למדינת ישראל.
אבתיסאם מראענה: איני מדברת אוקראינית או רוסית, אך הייתי בסוגיה, נדרשתי וביקשתי מרשות האוכלוסין שתנגיש לי את המתורגמניות, שיכולות לתווך לי את הסוגיות שלהן.
אבתיסאם מראענה: זה עבד מצוין.
אבתיסאם מראענה: בהרבה מקרים פגשתי נשים מדהימות, שעושות את השירות הזה וגם יש פה חברות פרטיות שמנגישות את השירותים האלה של התרגומים להרבה ממשרדי הממשלה.
אבתיסאם מראענה: השאלה כמה משרד הבריאות רוצה לקחת ולתת את השירות הזה.
אבתיסאם מראענה: הייתי מתחילה, במקום לומר: עכשיו אנגיש את כל השירות הפסיכולוגי לכל העובדים הזרים בכל הענפים, הייתי מציעה לכם להתחיל בצעד אחד.
אבתיסאם מראענה: אחריו נוכל להכשיר מטפלות ומטפלים, פסיכולוגים, להבין איך השירות של התרגום וההנגשה יכול לעבוד.
אבתיסאם מראענה: אבל נתחיל עם העובדות בתחום הסיעוד.
אבתיסאם מראענה: הייתי רוצה להתעכב על זה.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזו אוכלוסייה קריטית וחשובה שאתם חייבים לראות אותה.
אבתיסאם מראענה: מייקר או לא – תכף נדבר עם האוצר, וננסה לראות מה הסיפור שם, אבל תתחילו בצעד אחד עם אותה אוכלוסייה של עובדות, במיוחד נשים בסיעוד, ונראה מה אנו עושות עם זה.
אבתיסאם מראענה: גם שירות של עובדת סוציאלית זה יכול להיות מענה ראשוני מצוין שאפשר להנגיש לאותה אוכלוסייה.
אבתיסאם מראענה: אני מבינה את המשבר של השירות הפסיכולוגי בישראל.
אבתיסאם מראענה: איני יודעת אם זה עניין של רק מחסור או עניין של משכורות.
אבתיסאם מראענה: אבל איני נכנסת לזה.
אבתיסאם מראענה: מבקשת שתתחילו להנגיש לפחות לאותה אוכלוסיית סיעוד, שירות של עובדת סוציאלית שתוכל להיות קשובה לאותם עובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: אני יודעת שבלשכות הפרטיות יש העובדת הסוציאלית שכן היא מחויבת להגיע ואחר כך אולי לפי דוח של עובדת סוציאלית עם פיקוח משרד הבריאות, יבינו למי צריך להנגיש את השירות הפסיכולוגי.
אבתיסאם מראענה: להתחיל לעבוד בקבוצה יחסית מצומצמת, ולראות מה צרכיה.
גדעון סער: נבדוק.
גדעון סער: איני יכול לתת תשובה עכשיו.
גדעון סער: אני רוצה לציין שצו בריאות מגדיר את שירותי המינימום שצריך לתת.
גדעון סער: אם חברת ביטוח רוצה לאפשר גם טיפולים פסיכולוגיים למבוטחים שלה כחלק מתחרות בין חברות הביטוח וכו', אין מנעיה.
גדעון סער: הצו אומר מה כן, לא אומר מה לא.
אבתיסאם מראענה: נתחיל עם חברנו בזום, מהאוצר, יואב.
אבתיסאם מראענה: איפה אתה יושב מתחת לאיז עץ?
יואב קיש: אני במושב פארן, שם גדלתי, בערבי.
יואב קיש: אמא של חבר הכי טוב שלי שאני מכיר אותה 40 שנה נפטרה.
יואב קיש: היום הלוויה.
אבתיסאם מראענה: מצטערת לשמוע.
אבתיסאם מראענה: תודה שעלית.
אבתיסאם מראענה: קודם כל תנחומיי למשפחה ולחברך.
אבתיסאם מראענה: שנית, אני רוצה שתיתן לי כמה מילים, מה יש לך לומר על ההנגשה של השירותים הפסיכולוגיים וגם הפסיכיאטריים שדבירנו על זה, שזה לא ברור, לא יודעים על זה או את זה פתרנו מול משרד הבריאות והסיפור הזה סגור?
אבתיסאם מראענה: דבר איתי על ההנגשה של השירותים הפסיכולוגיים.
אבתיסאם מראענה: למה חברת ביטוח לא יכולה להנגיש שירות פסיכולוגי לעובדים ולעובדות הזרות?
יואב קיש: אני מאוד התחברתי לדברים שאמרת קודם.
יואב קיש: יש להבין, איך השוק הזה בנוי.
יואב קיש: יש צו שמגדיר היקף הכיסוי.
יואב קיש: בהתאם לצו, פועלות חברות הביטוח.
יואב קיש: זו החלטה ערכית של הכנסת וגם של משרד הבריאות, לקבוע אילו שירותים יהיו ואילו לא יהיו, ונדאג שבהתאם לכך יהיו המוצרים בשוק.
יואב קיש: אנחנו גם יכולים לדאוג לגילוי בצמוד לפוליסה או להוסיף ברושור כזה או אחר עם גילוי, דרך המעסיקים, לחלק לעובדים.
יואב קיש: תהיה לזה עלות מסוימת כמובן, אבל שוב - כפי שהחליטו על היקף מסוים, כרגע מתקבלת החלטה להרחיב את היקף שירותי הבריאות על ידי המדינה לעובדים זרים, אז השוק הפרטי שאנו מפקחים עליו יישר קו, יפעל בהתאם, יתמחר את זה ומכאן ואילך השירותים הללו יינתנו.
יואב קיש: אנו לגמרי תומכים במהלך.
יואב קיש: כמובן תהיה לו עלות.
יואב קיש: שוב - ההחלטה לגבי ההיקף היא שלכם, של משרד הבריאות.
יואב קיש: אנו דואגים לאספקת השירות הביטוחי - כמובן דרך קופות החולים כספק שירות.
אבתיסאם מראענה: כמה אתם מעורבים במה שגדעון אומר לנו ממשרד הבריאות – החשש הכי גדול הוא לתת את ההנגשה הזאת, והעלויות בסופו של דבר יהיו מאוד גבוהות.
אבתיסאם מראענה: מה הכוח שלכם על המיתון של אותן עליות?
אבתיסאם מראענה: ספר לי על זה קצת.
אבתיסאם מראענה: עכשיו נצא בהצהרה מדהימה – משרד הבריאות יכול להוציא דבר כזה, אבל איך אתם מפקחים על העלויות?
יואב קיש: קודם כל ניתן להעריך את העלויות על סמך העלויות של- - - ישראליים, כלומר אני צריך לדעת כמה השירותים הללו מהווים מסך ההוצאה על בריאות של ישראליים ואז אפשר יהיה לעשות אומדן.
יואב קיש: בסופו של דבר ספק השירות כיום הוא קופות החולים.
יואב קיש: בפועל חברות הביטוח יפנו לקופות החולים לקבל מהם הצעת מחיר.
יואב קיש: בהתאם לכך יגישו לנו פרמיה שכוללות את ה- - - שלהם.
יואב קיש: אנחנו מאשרים את הפרמיה.
יואב קיש: אנחנו יכולים להתנגד לפרמיה אם חושבים שהיא גבוהה מדי, אנו יכולים לשאול שאלות, לבדוק.
יואב קיש: זה התהליך.
אבתיסאם מראענה: זואי, המרפאה לזכויות אדם.
זואי גוטצייט: רופאים לזכויות אדם.
זואי גוטצייט: אני שומעת פה כל כך הרבה רצון טוב וכוונות טובות אבל אני רוצה לדבר על מה שלא ממש נאמר.
זואי גוטצייט: כל מה שאנחנו מדברים פה עכשיו זה סימפטומים של חולי בסיסי שהצבעת עליו את, כבוד היושבת-ראש.
זואי גוטצייט: אנו מראש מדברים פה על אוכלוסייה שמשרד הבריאות הסיר האחריות ממנו, העביר אותה לסקטור הפרטי, הגדיר בצו את סל השירותים באופן מצמצם וגורע – גרע ממנו שירותים, ועכשיו, כשכולם רוצים לצמצם פערים, רוצים לתת שירותים שוויוניים, כשזה מגיע לעובדים זרים: הם לא קשורים אלינו.
זואי גוטצייט: אנחנו לא אחראיים עליהם.
זואי גוטצייט: מי שאחראי עליהם זה משרד האוצר.
זואי גוטצייט: משרד האוצר אומר: אני אחראי על חברות הביטוח – לא על קופת חולים.
זואי גוטצייט: משרד הבריאות אומר:
זואי גוטצייט: אני אחראי על קופת החולים רק מכוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
זואי גוטצייט: אתם רוצים להוסיף את השירותים שגרענו?
זואי גוטצייט: שישלמו יותר כסף.
זואי גוטצייט: יש פה עיוות בסיסי שמקבל שיש לו סימפטומים בכל מיני מקומות.
זואי גוטצייט: בריאות הנפש.
זואי גוטצייט: היתה רפורמה בבריאות הנפש, התוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי עכשיו כוללת את כל השירותים, גם הפסיכולוגיים וגם הפסיכיאטריים, וזה שיש עכשיו מחשבה מאוד יפה, אולי נאפשר גם לעובדות הסיעוד להיות עם בריאות נפשית כשהן כאן, אבל יצטרכו לשלם על זה יותר.
זואי גוטצייט: למה הן צריכות לשלם על זה יותר בעצם?
זואי גוטצייט: למה זה לא אמור להיות טריוויאלי שלתת סל שירותים לאנשים שחיים כאן
זואי גוטצייט: אמור להיות אותו סל שירותים לכל האנשים?
זואי גוטצייט: אני רוצה לחדד משהו שאני חושבת שעולה כאן מאוד בבירור.
זואי גוטצייט: אין פה בעצם אבא ואימא לעובדים הזרים בכל הקשור לבריאותם.
זואי גוטצייט: משרד הבריאות חתום על צו עובדים זרים – יופי, אבל מי שעוסק ברגולציה של חברות הביטוח זה משרד האוצר.
זואי גוטצייט: הוא לא עוסק בסל השירותים.
זואי גוטצייט: כשהזכרנו פה את ההחרגה הלא תקינה של שירותים פסיכיאטריים, בפועל חברות הביטוח וקופות החולים מפרשות את ההחלטות האלה באופן המרחיב ביותר שהן יכולות כי ככה זה כשמשעינים בריאות על שיקולי רווח והפסד.
זואי גוטצייט: כשאנו מוצאים את המקרים האלה, ופונים אליהם כולם ואומרים: אופס טעינו – כלומר שיטת מצליח הקלאסית.
זואי גוטצייט: את ההבהרה של משרד הריאות על זה ששירותים פסיכיאטריים כלולים בסל השירותים לעובדים זרים, אנו העברנו לחברות הביטוח.
זואי גוטצייט: אני לא מכירה מסמך שיצא ממשרד הבריאות ישירות לחברות הביטוח וקופות החולים.
זואי גוטצייט: אשמח להיות מועמדת על טעותי.
זואי גוטצייט: כלומר יש פה העברת הנטל לארגוני החברה האזרחית.
זואי גוטצייט: אנו צריכים לחכות כשמתקשרים אלינו מבתי חולים פסיכיאטריים על סף שחרור של עובדת או עובד, ואומרים לנו איפה יהיה המשך טיפול?
זואי גוטצייט: לא מאשרים לה בקופת חולים לקבל טופסי 17 להמשך מעקב ואז אנחנו צריכים להילחם על זה.
זואי גוטצייט: הרבה פעמים אנו מצליחים להחזיר את הזכאות, אבל אף אחד לא ערב לנו שכל המקרים מגיעים אלינו.
זואי גוטצייט: ברגע שאין רגולציה ואין בקרה ואין איסוף נתונים, זה מתחיל מכאן ומגיע לזה שעובדים שנמצאים בתאונות עבודה ויש לקונה בצו ואף אחד לא בוער לו ולא מתקן אותו בזמן זה מגיע לזה שגם שירותי ההנגשה הלשונית, ואני מברכת על החדשות והעדכון שטלי דהן נתנה פה, אבל אני רוצה להעלות את השאלה מה קורה אם תאילנדי או פיליפינית שרוצה לתאם תור בקופת חולים.
זואי גוטצייט: האם יכולה להשתמש במוקד הזה?
זואי גוטצייט: אני לא הצלחתי להשתמש בו.
זואי גוטצייט: האם האפליקציות למבוטחים, המקוונות שמאפשרות לתאם תורים, נגישות בשפות השונות?
זואי גוטצייט: כל הדברים האלה דורשים עדיין התייחסות.
זואי גוטצייט: יש פה הרבה רצון טוב, אני מעריכה מאוד את ההשתדלות אבל עד שמשרד הבריאות לא ייקח אחריות ויבין שהם חיים בינינו- -
אבתיסאם מראענה: מסכימה עם כל דבריך.
אבתיסאם מראענה: זה גם מה שיואב אמר.
אבתיסאם מראענה: משרד הבריאות, בואו תקבלו את ההחלטה – אתם רוצים שירותים פסיכולוגיים - מה שאתם רוצים תגידו לנו ונוכל לדון.
אבתיסאם מראענה: יכול להיות שבכלל משרד הבריאות לא הידיין עם משרד האוצר על הסוגיה, להרחיב את השירותים הפסיכולוגיים, לאפשר אותם?
גדעון סער: כאמור הדיון הרשמי עוד לא קרה.
גדעון סער: התקיימו שיחות, ההחלטה היתה להפריד את הדיון, קודם כל לסיים עם הנושא של תאונות עבודה ואז לדון בנושא של השירותים הפסיכולוגיים.
אבתיסאם מראענה: אז אני דורשת כיושבת-ראש הוועדה לתת את הדעת לגבי הצו לגבי תאונות עבודה.
אבתיסאם מראענה: זו סוגיה שדנו בה כאן.
אבתיסאם מראענה: דיברנו עליה.
אבתיסאם מראענה: עברו מספיק חודשים ויש לתת עליה את הדעת.
אבתיסאם מראענה: מבקשת תשובות בהקדם.
אבתיסאם מראענה: תיקון הצו בהקדם.
אבתיסאם מראענה: גם לגבי הנושא של הנגשה של פסיכיאטריה.
אבתיסאם מראענה: שזה יהיה ברור.
אבתיסאם מראענה: לא צריך שהארגונים האזרחיים יתחילו שם לברר ולבדוק ולעשות עבודה כפולה.
אבתיסאם מראענה: יש להם מלא עבודה ותניחו.
אבתיסאם מראענה: שהדברים יהיו סופר ברורים.
אבתיסאם מראענה: כשהכול ברור, הכול יכול לעבוד.
אבתיסאם מראענה: לגבי השירותים הפסיכולוגיים, אני מבקשת שמשרד הבריאות ייתן את הדעת וכן יכלול את השירותים הפסיכולוגים ותתחילו לשבת עם משרד האוצר ותנגישו את השירות הזה.
אבתיסאם מראענה: תתחילו ואשמח לעדכון שהישיבה ביניכם התקיימה פיזית על הסוגיות האלה ותעדכנו אותנו בהקדם.
אבתיסאם מראענה: יש לכם חודש ימים.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת זכות דיבור לחברתנו תמר להבי ממשרד הרווחה.
תמר להבי: אני מאוד מתרשמת מהפעולות שמשרד הבריאות מקדם בנושא.
תמר להבי: אין לי הרבה מה להוסיף.
תמר להבי: יצרתי ממשק עם טלי כדי לנסות לחבר גם בין העובדות שלנו במחלקות שיעשו את התיווך באמצעות המוקד.
תמר להבי: המוקד ייתן את השירות גם להם.
תמר להבי: אנו שמחים שיש כוונה להתפתח בתחום.
אבתיסאם מראענה: מה שיש לנו כשביקרתי במקלט לסחר בבני אדם, את לא היית בביקור שלי.
אבתיסאם מראענה: מי היה פה ממשרד הבריאות ביקור?
אבתיסאם מראענה: לא היה.
אבתיסאם מראענה: המקלטים האלה מנגישים להם את השירותים הפסיכולוגיים גם, מי שנחשד או נחשדה בסחר בבני אדם?
תמר להבי: לא.
תמר להבי: נעזרים במרפאת רות ובמרפאות נוספות אבל יש עובדת סוציאלית במקום שכם תיתן להם מענה.
תמר להבי: כל מענה פסיכיאטרי שהוא מעבר- - -
אבתיסאם מראענה: שירות פסיכיאטרי זה פסיכיאטרי.
אבתיסאם מראענה: לגבי המקלטים, יש עובדת סוציאלית שבמקלט, נותנת את השירות.
אבתיסאם מראענה: היא לא פסיכולוגית.
אבתיסאם מראענה: אנו מדברים על סחר בני אדם.
אבתיסאם מראענה: זה מקלטים סגורים.
אבתיסאם מראענה: המספרים מאד גבוהים יחסית לכל השנים, אבל יש מקלט- - -
תמר להבי: נכון יהיה לעשות את החיבור גם - נפגעות סחר הן לא עובדות זרות.
תמר להבי: הן לא זכאיות לביטוח שגדי הציג כרגע.
אבתיסאם מראענה: חלקן כן עובדות זרות.
אבתיסאם מראענה: נפגעות סחר בבני אדם שנמצאות במקלטים חלקן כן עובדות זרות, עובדים זרים.
תמר להבי: נוכל לעשות חיבור בין המקלטים לשירותים שמשרד הבריאות מציע, הרחבת הצו.
אבתיסאם מראענה: איך תעשי את זה?
תמר להבי: אם המוקד יכול לתת שירותים גם לעובדים שלנו ברווחה אפשר לעשות את החיבור הזה.
תמר להבי: אם הנשים האלה הן עובדות זרות שמבוטחות בביטוח בריאות, יהיו זכאיות לטיפול פסיכולוגי.
נעה בן שבת: מה הסטטוס שלהם מבחינת ביטוח בשלב הזה שהן נמצאות בו?
נעה בן שבת: הן לא עובדות אצל מעסיק.
נעה בן שבת: אין חובה למעסיק לעשות להם ביטוח רפואי.
נועה נאמן: רוב הנשים במקלט כן עובדות, ונחשבות עובדות זרות ברגע שיש יחסי עבודה, ואז מחויב לעשות להם ביטוח.
נועה נאמן: אם אין לה מעסיק, אין לה ביטוח בריאות אלא אם כן היא רוכשת אותו בעצמה.
מוריאל אורדן: אני מהיחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם.
מוריאל אורדן: ממה שאני יודעת, קורבנות סחר בבני אדם זכאיות לטיפול פסיכיאטרי, פסיכולוגי בלי קשר לצו המדובר.
מוריאל אורדן: הן מקבלות שנת שיקום מהמדינה בשל ההכרה בהן כקורבנות סחר בבני אדם.
תמר להבי: שיקום על יד עובדת סוציאלית.
אבתיסאם מראענה: יש פסיכיאטרית מטעם משרד הבריאות.
מוריאל אורדן: פעם בשבוע נפגשת איתם – אולי כרגע בזום, למיטב ידיעתי.
אבתיסאם מראענה: ופסיכולוגיה?
תמר להבי: אין במקלטים טיפול פסיכולוגי.
אבתיסאם מראענה: כל סל השיקום שלהם לא נכלל שם שירות פסיכולוגי?
מוריאל אורדן: יכולים לקבל שירות פסיכולוגי.
אבתיסאם מראענה: פגשתי את העובדות הסוציאליות, אבל שירות פסיכולוגי לא היה שם.
אבתיסאם מראענה: אז אנו אומרות שברגע שהצו או קבלת ההחלטה של משרד הבריאות כן להכליל בביטוח בריאות את השירותים הפסיכולוגיים זה יחול על המקלטים לקורבנות סחר בבני אדם שיש להם ביטוח בריאות רפואי.
אבתיסאם מראענה: ד"ר מרגלית לורבר, מעמותת ואהבת, בזום.
אבתיסאם מראענה: בינתיים נועה נאמן, בבקשה, משרד הכלכלה, זרוע עבודה.
נועה נאמן: אני רוצה לציין שבתקופת הקורונה ואחריה אנו נתקלים בהמון מקרים של בעיות של עובדים.
נועה נאמן: השנתיים הללו היו קשות לעולם אבל המרחק מארץ המוצא, קשיי שפה, הבנת המידע, קושי במימוש ימי מנוחה, קושי ביציאה לחופשת מולדת – בשנה שעברה נחשפנו למקרה מאוד קשה של עובדת שהביעה סימני מצוקה, והלשכה הגיעה לבית וסיכמה עם שני הצדדים – עם המשפחה, שגם אצלה לא פשוט למצוא מחליפה וכו' – על שתצא לחופשת מולדת כי שני הצדדים הבינו את הצורך, וכמה ימים לאחר מכן היא קפצה מחלון הבית.
נועה נאמן: הטראומה היא של שני הצדדים, גם של המטופלת וגם של העובדת.
נועה נאמן: אנו חושבות, מבחינתנו ניסינו להנגיש כמה שיותר שירותים שניתנים חינמית כמו המוקד של ער"ן, להשתמש בעו"סים של הרווחה מאותן ערים שבהן העובדות מתגוררות אבל זה לא מספיק.
נועה נאמן: אנו חושבות שזה נדרש בתוך ביטוח הבריאות הפרטי של העובדים.
נעה בן שבת: האם הקורונה לא הועילה באפשרות טיפול מרחוק?
נעה בן שבת: אז אולי קל יותר לעשות את הטיפול.
נועה נאמן: כשהוא אמר שאין פה מטפלים שהם דוברי סינית או תאית, חשבתי על זה שאפשר לתת לאותם אנשים טיפול באמצעות הזום.
נועה נאמן: מאוד מקובל היום גם אחרי שכביכול הקורונה הסתיימה.
אבתיסאם מראענה: מה שאתן מציעות, שתי הנועות – אתן אומרות: שיקבלו את השירות הפסיכולוגי שלהן מארץ המוצא דרך הסכמים בליטריאליים.
אבתיסאם מראענה: הרי יש התקשרות בין המדינות, הכול מסוכם.
אבתיסאם מראענה: השפה קיימת, הזום קיים.