GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבתיסאם מראענה: הסיפור כולו, שיכול להיות שהמטפלת ואולי הם מבינים או מבינות נותנות השירות ממדינת המוצא, מכירות את כל הסוגיה.
אבתיסאם מראענה: האם זה נראה לך, גדעון?
גדעון סער: שוחחתי על זה עם הפסיכולוגי הראשי של משרד הבריאות.
גדעון סער: הוא אמר שזה בהחלט משהו שיכול להיות, הוא מקובל.
גדעון סער: יש לבחון את זה לעומק גם ברמת אילו שירותים פסיכולוגיים ניתנים בארצות המוצא.
גדעון סער: השירות הפסיכולוגי משתנה ממדינה למדינה וצריך לבחון כיצד ניתן לתת את השירות הזה.
גדעון סער: זה אופציה קיימת.
אבתיסאם מראענה: גברתי שושנה, נשמע לך הגיוני כיועצת המשפטית של רשות האוכלוסין - שיכניסו את הסוגיה הזאת בהסכמים הבליטריאליים?
שושנה שטראוס: אני באמת לא יודעת.
שושנה שטראוס: אבל אני מתארת לעצמי שאם העובד או העובדת רוצה לקבל שירות פסיכולוגי מרחוק ממדינתו, אולי אפילו השתתפות עצמית פה בארץ של 100, 150 שקל יכול לכסות את כל השירות הפסיכולוגי.
שושנה שטראוס: אין מניעה של יוזמה אישית בכיוון הזה.
שושנה שטראוס: אם זה יוסדר בין המדינות, אנו לא מסדירים את שירותי הבריאות בדרך כלל אבל אפשר יהיה לבחון את זה אולי אחרי שמשרד הבריאות יבחן את האפשרויות.
אבתיסאם מראענה: עו"ד ואאיל עבאדי.
ואאיל עבאדי: שלום, אני מנהל חטיבה ארצי, הסתדרות עובדי הבניין, ההסתדרות החדשה.
ואאיל עבאדי: אחראי על עובדים זרים ועובדים פלסטינים בהסתדרות.
אבתיסאם מראענה: עובדות אין לך.
ואאיל עבאדי: לא.
ואאיל עבאדי: אני רוצה לדבר באופן כלי על ההסתדרות, איך נעזור למוקד הזה.
ואאיל עבאדי: יש לנו גם איגוד בניין, שיש בו עובדים ועובדות, איגוד עובדי ניקיון, איגוד החקלאות, איגוד המלונאות ואיגוד המסעדנות.
ואאיל עבאדי: כולם תחת ההסתדרות החדשה.
ואאיל עבאדי: אנו יודעים איפה העובדים משובצים, היכן הם עובדים.
ואאיל עבאדי: יש לנו רשימה של המעסיקים שלהם.
ואאיל עבאדי: רוב העובדים הם חברים, מעל 60%, 70% בהסתדרות.
ואאיל עבאדי: אנו נותנים להם שירותי ייעוץ משפטי על הזכויות שלהם.
ואאיל עבאדי: מלווים אותם, מבקרים אותם באתרים.
ואאיל עבאדי: אם יש לכם מידע שאתם רוצים להנגישו, וזה כתוב, אתם יכולים להעבירו אלינו.
ואאיל עבאדי: אם זה מתורגם, עשיתם לנו עבודה קלה.
ואאיל עבאדי: אם לא, אנחנו יכולים לתרגם אותו.
ואאיל עבאדי: יש לנו ההסכם הקיבוצי, תרגמנו אותו לשבע שפות ומחלקים אותו והזכותונים של העובדים בענף הבניין, באתרים.
ואאיל עבאדי: אנחנו יכולים לעזור לכם.
ואאיל עבאדי: אנו משתתפים במיונים של העובדים הזרים שנעשים בארץ המוצא שלהם.
ואאיל עבאדי: אנו מלווים אותם מארץ המוצא עד שישובצו באתרי הבניין בכל רחבי הארץ.
ואאיל עבאדי: גם החברות הקבלניות שמעסיקים אותם חברים אצלנו בקרן לעידוד ענף הבניין.
ואאיל עבאדי: יש לנו רשימה של כל המעסיקים שמעסיקים אותם.
ואאיל עבאדי: אנו יכולים לשלוח למעסיק את העלון והמידע שאתם רוצים להפיץ לעובדים, לבקש ממנו להפיץ, ובכובע השני אנו ההסתדרות שמייצגים את העובדים, גם יכולים לשלוח את המידע, אם זה בסמ"ס, בפליירים, בשלטי חוצות, אם זה במוקד של ההסתדרות, בכל השפות.
ואאיל עבאדי: אנחנו יכולים להודיע על קיום המוקד, על השירותים שניתנים, שהם זכאים להם.
ואאיל עבאדי: אנו לא יכולים ללכת למולדובה, לעשות מיון לעובדים, לבחור את העובדים שאנחנו רוצים להביא לכאן, למנוע מאחרים לבוא לכאן ולהבטיח להם דברים וכאן לומר כשהוא חולה או זקוק לטיפול רפואי, לומר: לא מגיע לך.
ואאיל עבאדי: הבטחנו לו בשעת המיון הראשונית בארץ המוצא שלו.
אבתיסאם מראענה: משרד הבריאות, האם אתם ביחסים עם ההסתדרות, עם מה שהם מציעים?
אבתיסאם מראענה: יש ממשקים?
אבתיסאם מראענה: אתם מתעדכנים?
גדעון סער: לא אך נשמח לקשר.
אבתיסאם מראענה: רקפת, בבקשה.
רקפת לוי: שלום.
רקפת לוי: לא הצלחתי לקבל קישור לוועדה ואשמח שתעדכנו אותי מה היה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו ביום מהמם.
אבתיסאם מראענה: בגדול, בגדול, אשאל אותך שאלות, ותעני.
אבתיסאם מראענה: אחת, אנו מדברים על תפקיד קופת החולים כדי להנגיש את כל הזכויות של עובדות ועובדים זרים דרך קופות החולים.
אבתיסאם מראענה: מתקשרת אליך עובדת זרה ואומרת: אני רוצה טיפול פסיכיאטרי.
אבתיסאם מראענה: מה קורה מאותו רגע?
רקפת לוי: בתוך הפוליסה שלהם יש להם אישור.
רקפת לוי: אני נותנת שירותים עבור חברת הביטוח בהתאם לפוליסה שחברת הביטוח נותנת להם.
רקפת לוי: הם קונים ממני שירותים.
רקפת לוי: מה שהפוליסה מאפשרת זה שירותי אשפוז במחלקה פסיכיאטרית, מצב חירום רפואי לתקופה של עד 60 יום.
רקפת לוי: זה מה שאני מכירה מהפוליסה.
רקפת לוי: את זה אנו מאפשרים.
רקפת לוי: הפוליסה היא של חברת הביטוח.
רקפת לוי: אני נותנת להם את השירותים.
נעה בן שבת: נוסח הצו מבלבל, ולא מבהיר אפילו לקופות החולים, מה הן צריכות לתת במסגרת השירותים.
רקפת לוי: למה לא מבהיר?
נעה בן שבת: כי יש חובה לתת את השירותים שבתוספת השנייה במסגרת הפוליסה הזאת.
נעה בן שבת: כשהם כוללים גם את השירותים הפסיכיאטריים, זה חלק מהשירותים שיש לתת בממסגרת הפוליסה.
נעה בן שבת: ההגבלה שאת מזכירה, קצת מטעה.
אבתיסאם מראענה: רקפת אומרת שאצלה הכול ברור.
אבתיסאם מראענה: היא אומרת: אני מקבלת את זה מהביטוח הפרטי, מחברת הביטוח, אני מנגישה להם את השירותים.
אבתיסאם מראענה: מה שחברת הביטוח מבקשת ממך, את אומרת: יש לי השירותים.
אבתיסאם מראענה: רציתי לשאול, כשאת מגישה להם את השירותים, הם ניתנים – מניחה שהם שווים לכל האזרחים, מה שאת מנגישה לאזרחים ישראלים, את מנגישה לאותו עובד זר.
רקפת לוי: נכון.
רקפת לוי: מה שיש בפוליסה, זהה למה שיש לאזרח אצלנו.
אבתיסאם מראענה: האם את נתקלת באתגרים מסומים עם העובדים הזרים?
אבתיסאם מראענה: יש שם התנגשויות?
אבתיסאם מראענה: דברים שלא ברורים?
רקפת לוי: אני פחות במרפאות כדי לומר.
רקפת לוי: לא מכירה משהו ספציפי שעלה מולי.
אבתיסאם מראענה: את אומרת שהכול בסדר.
רקפת לוי: אני לא מכירה בעיות שעלו.
אבתיסאם מראענה: שאלת סקרנות לגבי השירותים הפסיכולוגים.
אבתיסאם מראענה: אין אפשרות להנגיש שירותים פסיכולוגיים לעובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: את מתקשרת - יש לך חברות הביטוח, אומרים שרוצים להנגיש את זה לעובדים זרים ועובדות זרות בארץ.
אבתיסאם מראענה: מה עמדת קופת חולים?
אבתיסאם מראענה: יש לך אפשרויות?
אבתיסאם מראענה: יש לך מאגר?
רקפת לוי: הנושא של בריאות הנפש הוא בעייתי בכל קנה מידה.
רקפת לוי: חסרים לנו מטפלים, יש בעיות תורים.
רקפת לוי: גם לאוכלוסייה הרגילה.
רקפת לוי: אז אני משערת שלא יהיה פשוט לייצר גם ציר נוסף בתחום הזה שגם כך מאוד בעייתי.
אבתיסאם מראענה: הבעיות שלו במחסור?
רקפת לוי: כן, מחסור מאוד גדול במטפלים, שיוצר צוואר בקבוק של תורים.
רקפת לוי: זה ידוע לכל הגורמים במערכת הבריאות.
רקפת לוי: גם עכשיו רוצים - החליטו להרחיב את תחום ההתמכרויות – יהיו עוד מטפלים שנצטרך להכשיר.
רקפת לוי: זה מצרך במחסור לצערי הרב, הנושא של בריאות הנפש.
רקפת לוי: לא יודעת כמה יהיה פשוט להוסיף עוד תחולות.
אבתיסאם מראענה: בגלל ההתמכרויות – מכשירים רופאי משפחה לעניין של התמכרויות?
רקפת לוי: היתה ועדה בנושא התמכרויות וחלק מסיכומיה היו שרוצים לעשות מבחן תמיכה שהקופות יראו איך הן יכולות להרחיב את השירותים בתחום.
רקפת לוי: אנחנו כרגע מתארגנים לאור סיכום הוועדה לראות איך אנו נערכים לתחום.
מנחם עזריאל: שמי מנחם עזריאל.
מנחם עזריאל: אני מקרן עמית מההסתדרות הלאומית.
מנחם עזריאל: מאוד משמח מה ששמענו ממשרד הבריאות על הקול קורא - הפרסום שהולך לצאת.
מנחם עזריאל: נשמח מאוד, כי אנו מלווים, אי אישית המדריך הראשי בהסתדרות הלאומית.
מנחם עזריאל: אנו יורדים לשטח, נמצאים אתם בשטח.
מנחם עזריאל: גם העובדים הסינים וגם אלה המולדביים, האוקראיניים.
מנחם עזריאל: יש לנו רשימות תפוצה של העובדים אצלם.
מנחם עזריאל: אנחנו מלווים אותם בבתי חולים.
מנחם עזריאל: בתקופת הקורונה עבדנו בשיתוף פעולה מלא עם פיקוד העורף וליווינו את העובדים.
מנחם עזריאל: הבעיה העיקרית זה מתחיל ברישום הטופס הביטוחי.
מנחם עזריאל: כלומר הבעיה השפתית.
מנחם עזריאל: מביאים להם טופס בעברית והעובד חותם על זה.
מנחם עזריאל: פה מתחילה הבעיה שהעובד לא יודע על מה חתם ומקבל את הביטוח במקרי חירום, של ניתוח לא עלינו.
מנחם עזריאל: מה שעלה פה לגבי עובד שעוזב את המעסיק או שעובר, פעמים רבות המעסיק לא מדווח ומוריד מהם את הביטוח.
מנחם עזריאל: העובד לא מבוטח ואין רצף, והעובד לא יודע שאין לו ביטוח.
מנחם עזריאל: לכן כאמור נשמח ברגע שתוציאו את הברושור הזה להפיץ אותו.
מנחם עזריאל: זה יגיע לכל עובד.
מנחם עזריאל: כי בתקופת הקורונה הקמנו מוקד רפואי מבית פמי פריום.
מנחם עזריאל: פנו לשם עובדים.
מנחם עזריאל: באופן השוטף, כי אנו בשטח, אנו מלווים את העובדים – בתי חולים, לתרגם בבתי מרקחת, קופות החולים וכו'.
מנחם עזריאל: נשמח לעבוד בשיתוף פעולה מלא.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לומר תודה רבה למשרד הבריאות שהגעתם, על הנכונות להראות התקדמות, ואתן רואות אתנו עין בעין את המצב.
אבתיסאם מראענה: תודה לכל משרדי הממשלה, לכל מי שהשתתפה בדיון.
אבתיסאם מראענה: אסכם את הדיון.
אבתיסאם מראענה: סיכום דיון שירותי בריאות הנפש והנגשה שפתית של שירותי רפואה לעובדות ולעובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: 1.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות לקבל בהקדם עדכון על תיקון צו עובדים זרים (סל שירותי בריאות לעובד) בנוגע לתאונות עבודה.
אבתיסאם מראענה: שירותים פסיכיאטריים: הוועדה קוראת למשרד הבריאות להוציא הבהרה לחברות הביטוח בנוגע לזכאות לשירותים פסיכיאטריים במסגרת פוליסת עובד זר.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת לקבל עדכון בנוגע לפעולות שבוצעו על מנת להנגיש את המידע ולוודא את ביצועו.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת לקבל הסבר בנוגע למגבלה על הזכאות לאשפוז פסיכיאטרי בצו, הגבלת התקופה ל-60 ימים בלבד והסיבות לכך.
אבתיסאם מראענה: שירותים פסיכולוגיים: הוועדה קוראת לכלל הגורמים במשרד הבריאות ובמשרד האוצר לקיים דיון על הכללת השירותים הפסיכולוגיים בשירותים הניתנים לעובדות ולעובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: הוועדה תקבל עדכון על ההתקדמות בנושא – כל התקדמות.
אבתיסאם מראענה: תערבו אותנו בכל האתגרים שעומדים בפניכם - בעוד חודש.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת כיושבת-ראש הוועדה להתמקד בקבוצה מסוימת של העובדים והעובדות הזרות בענף הסיעוד כקבוצה ראשונה שתוכלו להתחיל ללווין עליה, להתמקד בה, לבחון אותה כצעד ראשון.
אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין יחד עם משרד הבריאות לבחון אפשרות להסדרה במסגרת ההסכמים הבילטרליים של שירותים פסיכולוגיים באופן מקוון מול מדינת המוצא.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת לקבל עדכון אודות ההיתכנות של הסדרה כזו.
אבתיסאם מראענה: בנוגע לשירות התרגום החדש לשפות סינית ותאית, הוועדה קוראת לרשויות השונות, בדגש על רשות האוכלוסין וזרוע העבודה, לסייע למשרד הבריאות בהפצת – כמובן, לפני שתסייעו – אני יודעת שתרצו לסייע, כולל ההסתדרות ועמיתים מההסתדרות הלאומית, כולכם רוצים אבל דבר ראשון שצריך שתנגישו להם את המידע.
אבתיסאם מראענה: נשמח שמשרד הבריאות ינגיש את המידע לזרוע העבודה ולמשרדים השונים, ואתם תסייעו למשרד הבריאות בהפצה והנגשת המידע לעובדות והעובדים הזרים בלשכות הפרטיות.
אבתיסאם מראענה: מבקשת גם שתעבירו לנו את כל המידע שאתן מוציאות בסוף היום, גם לוועדה, גם לנו יש עמוד פייסבוק.
אבתיסאם מראענה: אמנם לא מתורגם לשום שפה חוץ מערבית.
אבתיסאם מראענה: אנו עוזרות ועוזרים לכולם פה.
אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת למשרד הבריאות להעביר את המידע להסתדרות העובדים על מנת שיסייעו בהפצת המידע.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להודות שוב למנהלת הוועדה מיכל דיבנר כרמל וליועצת הוועדה מטעם הוועדה לטל יבץ, ליעל אורבך שלנו מהלשכה שלי, שממונה על ענייני הוועדה וכמובן ליועצת המשפטית שלנו עו"ד נעה בן-שבת ולנועם עינב הדובר ולדובר הוועדה מאיר, רק התחיל אצלנו.
אבתיסאם מראענה: המשך יום יפה וטוב.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, הישיבה נעולה.
אבתיסאם מראענה: שלום רב, אני פותחת את הישיבה.
אבתיסאם מראענה: צוהריים טובים וטובות לכולם ולכולן.
אבתיסאם מראענה: אני שמחה לקיים את הדיון ששקדנו עליו בשנה האחרונה, בעיקר הוועדה וגם בשיתוף פעולה חבר הכנסת מוסי רז בסוגית הכשרה והיתר לשימוש באופניים וקורקינט חשמליים לעובדות ועובדים זרים חסרי מעמד.
אבתיסאם מראענה: היתה לנו ההזדמנות, לאפשר לדיון הזה לקרות לאחר שנת עבודה מול שרת התחבורה מרב מיכאלי והמשרד, וכמובן כל העובדות והעובדים במשרד בסוגית ההכשרה ומתן היתר ויכולת לעבור את מבחני התיאוריה לעובדות ולעובדים הזרים ולמחוסרי המעמד.
אבתיסאם מראענה: מקיימת את הדיון כדי לשמוע את משרד התחבורה שיספרו לנו על התוצאות הטובות שהתקבלו.
אבתיסאם מראענה: אשמח לתת זכות דיבור לחנן אהרן ממשרד התחבורה, וספר לנו מה עשיתם.
חנן אהרן: בוקר טוב.
חנן אהרן: יש לומר שהיוזמה היא של יושבת-ראש הוועדה בעניין.
חנן אהרן: זה היה נושא שלא הוסדר.
חנן אהרן: כמובן השרה אחרי פנייה שלכם נתנה לזה דחיפות וביקשה שנטפל בזה.
חנן אהרן: העניין מוסדר ב"ה.
אבתיסאם מראענה: כרגע בעצם כל מי שנמצא בארץ ואין לו תעודת זהות ישראלית, לא היה יכול לרכב על אופנים חשמליים או על קורקינט.
חנן אהרן: לא יכול היה לעבור את מבחן התיאוריה שזה התנאי לרכיבה על הכלים האלה.
אבתיסאם מראענה: מה שראינו לאורך כל השנים עובדות ועובדים זרים השתמשו בכלי הזה וראינו מחוסרי מעמד שכן השתמשו בכלים האלה ולא היה בטיחותי – לא להם ולא לנו כאזרחים ואזרחיות.
אבתיסאם מראענה: לכן אמרנו: די.
אבתיסאם מראענה: רוצות לשים לדבר הזה סוף ולתת להם היכולת לרכב בבטחה, ללמוד את הנושא ושהדבר יהיה חוקי.
אבתיסאם מראענה: ספר לנו מה עשיתם, כמובן מול רשות האוכלוסין וההגירה, שסיפקו את כל המידע.
חנן אהרן: אחדד את מה שאמר – הנושא הראשון במעלה הוא העניין בטיחותי.
חנן אהרן: בסוף הם נהגו ונוהגים ואם אין היכרות עם הכלי הזה ואיך יש לנהוג ועם דיני התעבורה בדרך, הסכנה היא גם לא רוכבים וגם לעוברים בדרך, זו החשיבות הראשונה במעלה, מעבר לעניין שיוכלו להתנייע כמו שצריך.
חנן אהרן: לכל מי שבעלי אשרה ס' לפי סעיף 2א'5 חוק הכניסה לישראל, לא יכולים להוציא רשיון נהיגה ישראלי.
חנן אהרן: זו סוגיה שאמרנו שנדון בה אחר כך בעניין של מתן רשיונות נהיגה לבעלי אשרות כאלה ואלרים - לרכב, רשיון נהיגה לכל סוגי – זה נושא אחר שיש לדון בו, הוא יותר מורכב.
חנן אהרן: חקיקתי.
חנן אהרן: מבחינתנו משרד התחבורה אין בעיה.
חנן אהרן: אציין בתחילת דבריי שמבחינת משרד התחברה, מי שמוכיח כשירות לנהיגה ברכב, במבחנים שמבצע, מבחינתנו], לא מתייחסים לזהותו של אותו אדם.
חנן אהרן: זה נקבע במשרד הפנים עם כל החוקים.
חנן אהרן: מבחינתנו אין מניעה כזאת אבל יש לסדר את זה.
חנן אהרן: זה סיפור אחר.
חנן אהרן: לעניין ההיתר של הרכיבה, קראנו לו היתר רכיבה ל-A3.
חנן אהרן: יש דרגות של אופנועים לנהיגה.
חנן אהרן: את זה לא הגדרנו כדרגה אלא אמרנו: A3 – זיהוי.
חנן אהרן: היום הדרגה של האופנוע בתקנות התעבורה היא A1, A2.
חנן אהרן: A3 זה אופניים חשמליים או גלגילנוע.
חנן אהרן: עשינו את כל הממשקים מול ממשלת ישראל ביכולת שלהם בשביל האכיפה והזיהוי, ומל משרד הפנים.
חנן אהרן: אנו רואים את כל מרשם האוכלוסין, כשמבקש היתר כזה או רשיון מגיע – למשרד הרישוי - יש ממשקים ממוחשבים.
חנן אהרן: פעם הסתמכתי על ניירות שהם הביאו והיום אנו רואים את זה גם במסך במרשם האוכלוסין לראות שיש לו אכן הרשאה בתוקף.
חנן אהרן: לפני כשש שנים זה סודר הממשק הזה בינינו לרשות האוכלוסין.
חנן אהרן: מבקש היתר כזה לרכיבה על אופניים חשמליים, גילגינוע A3 יצטרך להגיע בפעם הראשונה למשרד הרישוי - זאת כדי שנוציא לו, נסווג אותו 8/9 - זה לא רק להם – לכל מי שלא תושב ישראל, עם תושב זהות ישראלית.
חנן אהרן: מגיע בפעם הראשונה למשרד הרישוי לצורך זיהוי ובדיקה שאכן זה הוא ומול הממשק של משרד הפנים לראות שהאשרה שלו בתוקף.
חנן אהרן: אנחנו נותנים לו.
חנן אהרן: ככה זה מתחיל לכולם, 8/9/ זאת סדרה.
חנן אהרן: כשמסתכלים ברשיון או בהיתר, ורואים 8/9 – גם השוטר, יודעים שזה לא תושב ישראל וזה מספר הדרכון שלו.
חנן אהרן: המשך המספר הוא מספר הדרכון של אותו מבקש.
חנן אהרן: הגדרנו אותם בקבוצה של ה-8/9.
חנן אהרן: אחרי שהציג את הטופס עם דף של משרד הפנים עם הפירמה – יש דוגמה כדי שיידע מה להביא איתו, הפקידה אצלנו תזין את הפרטים, 8/9, ותכניס סימן לדרגות אחרות של רשיונות נהיגה עד שזה יוסדר פעם.
חנן אהרן: אחר כך הולך למלא טופס רש"ל דיגיטלי.
חנן אהרן: ממלא את פרטיו.
חנן אהרן: לא מחייבים אותו בבדיקות, לא בבדיקות רפואיות, פשוט ממלא את הפרטים בבקשה ל-A3.
חנן אהרן: עם זה הולך לזכיין שלנו למבחני התיאוריה.
חנן אהרן: יש לנו שאלות במאגר השאלות של מבחני התיאוריה במשרד התחבורה לכל כלי הרכב, לכל הדרגות, כ-1,800 שאלות.
חנן אהרן: כמובן בנינו שאלות מיוחדות – הוא לא מוציא רשיון לרכב או דרגות אחרות, משאית.
חנן אהרן: לכן בנינו מאגר של קרוב ל-60 שאלות שמוכוון רק לנושא של אופניים חשמליים וגלגילנוע עם כל החוקים הנוגעים, עם התקנות, היכן מותר לנסוע, היכן אסור.
חנן אהרן: ברגע שילמד את מאגר השאלות, הוא כבר יהיה בקי בתחום הזה, ויידע מה הדרישות לכלי.
אבתיסאם מראענה: בעברית, בערבית ובאנגלית.
אבתיסאם מראענה: כרגע הם יבואו לאתר של הזכיין לבצע את המבחן, יבקש A3, יעשה את המבחן - ויכול בשלוש שפות.
אבתיסאם מראענה: אם נצטרך בעתיד לתרגם לשפות נוספות, אולי כן נעשה.
אבתיסאם מראענה: נראה בדרישה, בביקוש, כפי שעשינו בשאר המבחנים.
אבתיסאם מראענה: יש לנו כמעט 7 שפות.
אבתיסאם מראענה: בסוף הוא מקבל אישור מהזכיין, אישור שלנו שנותן לו אותו, שאיתו הוא מסתובב.
אבתיסאם מראענה: זה כמעין ההיתר שלו ביד.
אבתיסאם מראענה: חוץ מזה שהוא מופיע בכל הקבצים.
אבתיסאם מראענה: הוא נוהג עם זה בצורה מסודרת, מזוהה.
אבתיסאם מראענה: המשטרה מעודכנת, כל הגורמים - בתוך הלופ הזה.
אבתיסאם מראענה: קודם כל, אני בהחלט מברכת על הצעד הזה של שרת התחבורה ושל משרד התחבורה, על ההנגשה והאפשרות לאפשר לאותה אוכלוסייה לנסוע בבטחה, לקבל גם מבחינת משטרת ישראל – הרי זה בלאו הכי קורה, והסוגיה הזו בלאו הכי מתמודדים איתה, רק כשהיו תופסים מישהו שרוכב על אופניים, לא היה להם שום מספר מזהה לאכוף את הסוגיה הזו.
אבתיסאם מראענה: לכן עכשיו יש הרישום גם של המשטרה ויש היכולת לאכוף.
אבתיסאם מראענה: זה דבר מבורך, ואני מאוד שמחה שהעניין הזה בהחלט התקדם.
אבתיסאם מראענה: יש לי כמה שאלות לגבי ההנגשה מעבר לזו השפתית.
אבתיסאם מראענה: לגבי הזכיין, כמה זכיינים יש פרוסים בכל הארץ?
אבתיסאם מראענה: הרי זה עובדים זרים ועובדות זרות ומהגרי עבודה או מחוסרי מעמד.
אבתיסאם מראענה: איפה הזכיינים נמצאים?
חנן אהרן: יש לנו שני זכיינים, בצפון ובדרום – מרכז, צפון, דרום.
חנן אהרן: נותנים שירות קרוב לעשרים אתרים בכל הערים הגדולות והפחות גדולות.
חנן אהרן: יש באתר הרשימה.
חנן אהרן: הנגישות - היום אנו עושים את זה קרוב ל-400,000 מבחנים בשנה לכל אזרחי ישראל, לכל המבקשים היום, שבאים להוציא רשיון.
חנן אהרן: ההנגשה היא שם לכל אחד ואחד בכל מקום כמעט.
חנן אהרן: יכול להגיע פיזית או להזמין תור דרך האתר.
חנן אהרן: מגיע לבחינה.
חנן אהרן: אין תורים.
חנן אהרן: מאוד פשוט.
אבתיסאם מראענה: בעצם תצטרכו לעדכן בצורה מסודרת את הזכיינים, שמגיעים אליכם אוכלוסייה חדשה שלא פגשו אותה קודם.
חנן אהרן: לכן אמרתי שעשינו את התיאומים האלה לפני שיוצאים לדרך, כי זה הכי חשוב.
חנן אהרן: לגבי התחולה, אנו רוצים ממש לסגור את זה – צריך לדבר עם משרדי הרישוי.
חנן אהרן: הם מגיעים בפעם הראשונה למשרד הרישוי.
חנן אהרן: גם אוכלוסייה שלא היתה מגיעה אלינו.
חנן אהרן: לכן יש לדעת שאחרון הפקידים שם יודע.
חנן אהרן: אנו לא רוצים שמישהו יפנה יום עבודה ויגיע ויגידו לו: לא יודעים על מה אתה מדבר.
חנן אהרן: אנחנו בימים אלה ממש מדברים איתם, מורידים את זה לשטח.
חנן אהרן: המנהלים יסבירו לעובדים, שזה יהיה חלק.
חנן אהרן: שאדם בא, יודעים מה לעשות איתו.
חנן אהרן: רצינו לומר, מתי התחולה, ובמקרה הזה זה באמת ימים קרובים.
חנן אהרן: אני יודע שאחרון הפקידים יודע במה מדובר ואז בכל הארץ העסק הזה יעבוד כפי שצריך כדי למנוע תקלות.
ענבל בן-ישעיה: רציתי להוסיף מילה.
ענבל בן-ישעיה: אני מנחה את האנשים בשטח חשוב לנו – ציינו את זה גם בנוהל שלנו – שיגיעו עם מסמכים רשמיים, עם הכול בצורה מסודרת.
ענבל בן-ישעיה: לא בהעתקים, לא בפלאפונים.
אבתיסאם מראענה: איזה מסמכים רשמיים?
ענבל בן-ישעיה: אנו מבקשים שיביאו אשרה תקפה, עם דף לוגו של משרד הפנים.
ענבל בן-ישעיה: צריך הכול מקורי.
ענבל בן-ישעיה: כמו שאנחנו מבקשים דרכון להמרה או תעודת זהות לרשיון נהיגה – מבקשים שהם יגיעו עם אשרה תקפה, מקורית, עם דף לוגו של משרד הפנים כדי שלא יהיו לנו אי נעימויות מול הפקידים.
ענבל בן-ישעיה: חשוב כי זו התעודה ועם זה מסתובבים.
ענבל בן-ישעיה: זה צריך להיות צרופה למי שמסיים את מבחן התיאוריה ברכיבה על A3 – צריכים להיות עם האישור הזה בכפוף לאישור שמקבלים מרשות הרישוי כדי להציג לשוטר לצורך אכיפה.
אבתיסאם מראענה: אני מניחה שלעשות תיאוריה בשפה העברית או ערבית או אנגלית למחוסרי מעמד, נשמע לי מאתגר מאוד.
אבתיסאם מראענה: גם תיאוריה קשה למי שדובר את השפה מאחת השפות.
אבתיסאם מראענה: לא כולם עוברים אותה.
חנן אהרן: צריך לבדוק את הנקודה הזאת, את מאגר השאלות הזה.
חנן אהרן: כל מאגר השאלות – בנינו מאגר נוסף לכאלה – לא רק למבקשי מקלט אלא לכל מי שהיום רוצה או מתקשה בשפה מסיבה כזו או אחרת – כל מיני בעיות של קשב וכו'.
חנן אהרן: אנאלפאביתים.
חנן אהרן: כל הסוגים.
חנן אהרן: מי שרוצה – אנחנו אפילו לא דורשים מסמכים – הוא יכול לעשות מבחן בשמע – הוא מגיע לאתר של הזכיין, יושב במחשב ומקריאים לו באוזניות את השאלות.
חנן אהרן: מקבל גם יותר זמן, קרוב לשעה – כפול מזמן רגיל – שיכול לשמוע את השאלות, מקריאים לו את השאלות, ויכול לחזור על זה שוב ושוב.
חנן אהרן: כיום זה מתבצע לגבי אנאלפאביתים ואחרים וכאלה שאינם דוברי השפה.
חנן אהרן: זה מאוד עוזר.
חנן אהרן: מסייע מאוד.
חנן אהרן: יכול לעזור להם כמו לכל האוכלוסיות האחרות.
חנן אהרן: נדאג עוד היום שמאגר השאלות הזה יופיע בשמע.
אבתיסאם מראענה: מאגר השאלות הזה, זה אותו ציבור, אותה אוכלוסייה שאנו פונים אליה, הם שפונים אליכם בשאלות?
חנן אהרן: היום נכנסים לאתר משרד התחבורה.
חנן אהרן: כל מאגר השאלות מופיע לציבור.
חנן אהרן: הוא יכול ללמוד את השאלות מהמאגר עצמו ולבוא למבחן מוכן.
חנן אהרן: לא צריך אפילו לקנות חוברת.
חנן אהרן: התיאוריה היא מונגשת – כל השאלות באתר.
חנן אהרן: כך לומדים היום כל מבקשי הרשיון.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזה חדשות מעולות.
אבתיסאם מראענה: נעמי דניאל ונקש, רוצים להתייחס לחיבור ביניכם למשרד התחבורה לגבי הנגשה?
אבתיסאם מראענה: הרי הסוגיה של המספר, שנמצא ברשות האוכלוסין אך לא בהרבה משרדים.
אבתיסאם מראענה: אני רואה שהמשרד הראשון שהרים את הכפפה הוא משרד התחבורה שחיבר את המספרים עם רשות האוכלוסין.
ענבל בן-ישעיה: לא בדיוק.
ענבל בן-ישעיה: אנחנו מקצים מספר מזהה.
ענבל בן-ישעיה: 8/9 הוא מספר שלנו.
ענבל בן-ישעיה: הוא לא הולך לכל הרשויות.
ענבל בן-ישעיה: מה שהיה נכון לעשות, כשאדם נכנס לישראל בכל מעמד שהוא - שכל הרשויות ידברו כמו עם תעודת זהות שלנו, עם דרכון.
ענבל בן-ישעיה: מספר אחד.
ענבל בן-ישעיה: לביטוח לאומי יש מספר, למס הכנסה יש מספר, למשרד הפנים, למשרד התחבורה.
ענבל בן-ישעיה: כשרוצים לאתר מישהו עם מספר מזהה, בכל גוף המספר שונה.
ענבל בן-ישעיה: אנו מבקשים מהם את מספר האשרה שמוקצה על ידי משרד הפנים.
ענבל בן-ישעיה: אנו מעלים אותו ברשומות שלנו – אם האשרה תקפה, אנחנו מזהים אותה, זה קופץ אצלנו, ונותנים לו מספר נוסף.
ענבל בן-ישעיה: זה 8/9.
ענבל בן-ישעיה: חשוב שיהיה מספר אחיד.
משה נקש: זאת סוגיה נכונה.
משה נקש: נוסיף לגופים האלה עוד גופים – קופות חולים, משטרת ישראל.
משה נקש: יש הרבה מספרים.
משה נקש: זו סוגיה שצריכה להידון בין משרדי הממשלה.
משה נקש: אצלנו המספר הוא מספר הדרכון של הזר, וזה לדעתי מה שצריך להוביל אצל כולם.
משה נקש: לא יודע למה זה לא קורה.
משה נקש: צריך להיות מספר אחיד.
שני בר טוביה: לא לכולם יש דרכונים.
משה נקש: כולם נכנסים עם דרכונים, ואם לא, יש המספר המזהה של רשות האוכלוסין שהוא כמספר דרכון.
משה נקש: לעניין הזה, אני חושב שיהיה נכון שכל הגופים יסתנכרנו למספר שלנו.
משה נקש: זה יהיה נוח לכולם – למשרדי הממשלה ולמי שמחזיקים את הדרכונים האלה.
משה נקש: לעניין הדיון – אני פחות עוסק בנושא של מסתננים אבל כן בנושא של עובדם זרים.
משה נקש: עשינו בשנה הקודמת שיתוף פעולה עם הרלב"ד והנגשנו גם בעלוני מידע למעסיקים את נושא בטיחות בדרכים.
משה נקש: ביקשנו מהמעסיקים שיעבירו לעובדים הזרים שלהם.
משה נקש: גם עשינו הרצאה לכל הלשכות הפרטיות דווקא בחקלאות כי שם היו הרבה תאונות ונוהגים על כלי רכב.
משה נקש: הזמנו נציג מהרלב"ד שעשה הרצאה לכל נציגי הלשכות הפרטיות בנושא של בטיחות בדרכים.
משה נקש: זה האימפוט שלנו לעניין.
אבתיסאם מראענה: שני בר טוביה, בבקשה.
שני בר טוביה: באמת יום משמח.
שני בר טוביה: חדשות משמחות.
שני בר טוביה: אני מקווה שלא רחוק היום שנשב בדיון דומה בהקשר של רשיונות נהיגה.
שני בר טוביה: יש לי כמה שאלות ספציפיות שנוגעות לעניין הכללי, שהוא החיים במדינת ישראל עם אשרה 2א'5 שהיא לא באמת אשרה אלא הומצאה במיוחד בשבילם.
שני בר טוביה: אנו מכירים את המבוך הבירוקרטי הזה ממקומות אחרים.
שני בר טוביה: מישהו שבוע שעבר אמר לי שהוא לא יכול להוציא כרטיס מועדון בשופרסל כי אין לו מספר תעודת זהות.
שני בר טוביה: גם במקרים קודמים שפתחו משהו בפני מבקשי מקלט, הרבה פעמים היו סוגיות של יישום, שהפקיד בסוף הדרך כפי שאמרתם – הוא לא מכיר.
שני בר טוביה: מה זה חתיכת הנייר הזאת?
שני בר טוביה: מה זה אשרה 2א'5?
שני בר טוביה: איך אני מתנהג איתה?
שני בר טוביה: רציתי להדגיש את החשיבות של זה, לשאול איך ההנחיה הזאת הולכת לצאת – במשרדים אחרים יש חוזרי מנכ"ל.
שני בר טוביה: האם יהיה הסבר על התהליך גם מבחינתם?
שני בר טוביה: הרשויות במדינת ישראל זה לא מקום שהם מרגישים בו נוח בדרך כלל.
שני בר טוביה: אם יהיה הסבר מסודר – נראה לי שלצפות שיהיה בתיגרינית זה מעל ומעבר אבל אנחנו נוכל לתרגם, לעזור בהפצה, ובאופן כללי, להבין האם התהליך הזה נתפר במיוחד בשבילם – האם יש עוד אנשים שמסתובבים עם אישור התיאוריה הזה שאמרתם שיסתובבו איתו?
שני בר טוביה: אם כן אשמח להבין מה זה כי לי יש רשיון נהיגה.
שני בר טוביה: אשמח להבין מה זה, כי ניתקל במקרים בשטח.
אבתיסאם מראענה: תהיה פתקית?
חנן אהרן: אישור שהוא נושא עימו בעת הרכיבה.
חנן אהרן: אם לנו יש רשיון מפלסטיק, הוא ינהג עם זה.
חנן אהרן: יש נהגים ותיקים במדינת ישראל שנוהגים עם רשיון זמני מנייר של משרד התחבורה.
חנן אהרן: מי שנפסל רשיונו וקיבל דחייה, נוהג עם רשיון זמני נייר.
חנן אהרן: בדיוק אותו נייר, דומה.
חנן אהרן: במקרה זה לא מקבל רשיון אלא מסמך כמו נהגים אחרים.
ענבל בן-ישעיה: כמו ילד בן 16 שנוסע על קורקינט.
שני בר טוביה: כדי להבין האם התהליך הזה נתפר במיוחד בשבילם?
דוברת: למשל, כשהוא נוהג בשלילה, הוא רשאי לנהוג על אופניים חשמליים, ויכול לקבל.
דוברת: אם עבר תיאוריה בעבר – מוכר, ואם לא, ועושה תיאוריה – יכול לנהוג.
הדרה זרי: שלום, אני מבקש מקלט מאריתריאה.
הדרה זרי: קודם כל אני מודה על הדבר הקטן הזה שאישרו לנו לנהוג על אופניים.
אבתיסאם מראענה: לא אישרו.
אבתיסאם מראענה: הם אומרים שהולכים לנהגיש את מבחן התיאוריה.
אבתיסאם מראענה: מי שעובר אותו – גם ספר לחברים שלנו – יוכל לנהוג.
אבתיסאם מראענה: כרגע כל מי שאין לו תיאוריה - לא יכול לנהוג.
הדרה זרי: התכוונתי, לגשת ולעשות את התיאוריה הזאת.
הדרה זרי: כמה שזה בשבילי מעט, כי מגיע לי רשיון נהיגה ודברים אחרים רבים שמבחינת בן אדם, וזה לחנוק אותך גם בדברים הקטנים, שאתה בכלל לא קיים, לשלול לך את כל הדברים שיש לך בחיים.
הדרה זרי: הדברים הפשוטים שאתה נוסע מהבית לעבודה.
אבתיסאם מראענה: במה אתה עובד?
הדרה זרי: בשני מקומות – במסעדה וגם בארגון אס"ף.
הדרה זרי: מתרגם.
הדרה זרי: ללכת מהבית לעבודה ולחזור הביתה – רוצים לשלול.
הדרה זרי: אז קודם כל תודה על זה שנתנו לנו לעשות בצורה חוקית ומסודרת.
הדרה זרי: אני מקווה שיהיה יותר מהר, היתר שבזמן הקרוב שנעשה את התיאוריה הזאת.
אבתיסאם מראענה: אם אתה ניגש למבחן תיאוריה, יש לנו סטאדי קיים מושלם להבין מה ההנגשה.
אבתיסאם מראענה: מה שפת האם שלך?
הדרה זרי: תיגריניה.
אבתיסאם מראענה: רואה עצמך עושה מבחן באנגלית, ערבית, עברית?
הדרה זרי: אנגלית, ערבית – לא אעשה.
הדרה זרי: אולי בשמיעה.
הדרה זרי: אני לא יודע לקרוא ערבית.
הדרה זרי: באנגלית קצת.
הדרה זרי: בעברית אולי.