GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבתיסאם מראענה: נועם עינב ואורן מיכאל, ולכל מי שנמצא ונמצאת אתנו, וכמובן לחברים שלנו, שפותחים פה זומים וסוגרים זומים.
אבתיסאם מראענה: אז תודה רבה לכם.
אבתיסאם מראענה: בדיון הוועדה שהתקיים ב-13.9.21 עדכנה נציגת רשות האוכלוסין כי בקרן דמי המחלה של העובדים הפלסטינים ישנם חמש מאות וארבע עשרה מיליון שקלים.
אבתיסאם מראענה: בנוסף נמסר בדיון כי בהתאם להחלטת בית המשפט בעתירה של קו לעובד נעשית עבודה בין משרדית לגיבוש נוהל שיקבע את אופן השימוש בכספים שהצטברו בקרן.
אבתיסאם מראענה: בדיון היום אבקש לשמוע איפה הדברים עובדים.
אבתיסאם מראענה: נתחיל עם נציגת רשות האוכלוסין, עו"ד אפרת בן ארי.
אפרת לב ארי: בוקר טוב, ט"ו בשבט שמח, וכמובן יום הולדת שמח לכנסת ישראל.
אפרת לב ארי: בהמשך לעדכונים שלנו בדיון הקודם אני יכולה לעדכן כעת שבסוף אוקטובר האחרון פרסמנו להערות הציבור טיוטה של נוהל שהוא בעצם חלף תקנון.
אפרת לב ארי: הנוהל הזה נועד להסדיר שני דברים.
אפרת לב ארי: קודם כל את אופן התשלום של דמי מחלה בגין תקופות מחלה שעד לסגירת הקרן לגבייה, כלומר עד לסוף חודש דצמבר 2018.
אפרת לב ארי: זה גם הסדרה רטרואקטיבית, כלומר שיקוף של האופן שבו שילמנו, וגם את האופן שבו אנחנו גם היום משלמים, ספיחים של בקשות שעדיין מוגשות לעתים רחוקות, כי ההנחה היא שעובדים שחלו הגישו כבר את כל אישורי המחלה, ואת הבקשות לתשלום דמי מחלה, בסמוך לתקופת המחלה.
אפרת לב ארי: אבל כן עדיין יש לנו גם בקשות שהוגשו גם בשנה החולפת.
אפרת לב ארי: החלק השני של הנוהל ועד להסביר מה קורה החל משכר חודש ינואר 2019.
אפרת לב ארי: שלגביו אמנם בעבר היתה כוונה, שגם הודענו עליה לבג"צ, לבצע החזרים למעסיקים של ההפרשות לקרן שהם ביצעו במשך כל השנים עבור עובדים שעדיין היו פעילים אצלם נכון להפסקת הגבייה לקרן, שזה ה-1.1.2019.
אפרת לב ארי: אבל בעקבות הערות וביקורת שקיבלנו על הרעיון הזה מבג"צ, בתקופה שהעתירה העקרונית והמרכזית היתה תלוייה ועומדת, החלטנו לשנות מהמתווה הזה, ולעגן מנגנון של שיפוי מעסיקים.
אפרת לב ארי: כלומר מעסיק שבפועל שילם דמי מחלה לעובד החל משכר חודש ינואר 2019 ואילך יקבל מאתנו שיפוי על ההוצאות האלה שהוא הוציא בפועל בגין דמי מחלה כשהוא שילם לעובד שלו.
אבתיסאם מראענה: מה זה אומר שיפוי?
אפרת לב ארי: החזר של כספים מהקרן עבור הוצאות שהוציא בפועל.
אפרת לב ארי: בשונה מהרעיון המקורי שהיה פשוט לקחת את כל הכסף שהמעסיק העביר לקרן עבור עובדים פעילים, ולתת לו בחזרה את הכספים האלה, כמובן בניקוי של ימי מחלה שכן מומשו ודמי מחלה שניתנו בפועל, במקום להחזיר לו את כל הכספים הוא יקבל החזר רק של מה שהוא באמת הוציא בפועל, של דמי מחלה, עבור ימי מחלה של עובדים שהגישו לו אסמכתאות רפואיות.
אפרת לב ארי: אז כאמור הטיוטה פורסמה להערות הציבור בסוף אוקטובר 2021.
אפרת לב ארי: העמדנו לרשות הציבור חודש ימים להעברת הערות.
אפרת לב ארי: בפועל התקבלו הערות משלושה גופים.
אפרת לב ארי: מעמותת קו לעובד, ומנציגי מעסיקים, מהקבלנים ומהתעשיינים.
אפרת לב ארי: ההערות האלה נבחנו על ידינו ברמה הפנימית, כרגע ברמת רשות האוכלוסין וההגירה, ולאחר מכן מצאנו שחלק מההערות מצדיקות תיקונים מסויימים בטיוטה שפורסמה להערות הציבור, חלקן לא.
אפרת לב ארי: לאחר מכן העברנו את זה להמשך שיח, וקבלת עמדות של משרד הכלכלה, זרוע עבודה במשרד הכלכלה.
אפרת לב ארי: אנחנו כרגע מחכים להתייחסויות שלהם.
אפרת לב ארי: במידת הצורך נעביר גם להמשך התייעצות עם משרד האוצר, למרות שכרגע אנחנו לא רואים צורך.
אפרת לב ארי: ואנחנו מקווים שנוכל, אני אומרת בזהירות, כבר בשבועות הקרובים לפרסם את הנוהל כנוהל מוגמר, ולא כטיוטה.
אפרת לב ארי: כשבכל מקרה, בעקבות פסק הדין של בג"צ היישום של הנוהל יושהה למשך ששים יום על מנת לאפשר לכל הצדדים, בין אם לארגוני עובדים, בין אם לארגוני מעסיקים, לאפשר להם לכלכל את צעדיהם המשפטיים, ובמידת הצורך לעתור נגד הנוהל החדש, לכשיפורסם.
אבתיסאם מראענה: אז את בעצם אומרת, באוקטובר 2021 פרסמתם את הנוהל להערות הציבור.
אפרת לב ארי: כן, טיוטה של הנוהל.
אבתיסאם מראענה: ואז בעצם קיבלתם הערות, ואחר כך מאוקטובר את אומרת שאתן צריכות להמתין ששים יום עד לפרסום,
אפרת לב ארי: אני אחדד את לוחות הזמנים.
אפרת לב ארי: אנחנו פרסמנו בעשרים לאוקטובר אם אני לא טועה את הנוהל להערות הציבור, והיו שלושים יום להעביר הערות.
אפרת לב ארי: בפועל קו לעובד פנו אלינו וביקשו הארכה של לוחות הזמנים, ובאמת איפשרנו את זה, כי היה חשוב לנו לקבל גם את ההתייחסות שלהם.
אפרת לב ארי: נתנו להם למיטב זכרוני עוד שבוע להגיב.
אפרת לב ארי: זה מה שמביא אותנו כבר לסוף נובמבר, תחילת דצמבר.
אפרת לב ארי: במהלך חודש דצמבר עשינו עבודה פנימית אצלנו, ברשות האוכלוסין וההגירה, גם של גורמים מקצועיים, גם לשכה משפטית, הנהלה, כל מי שהיה צריך להיות רלוונטי כדי לבחון את הערות הציבור, שהתקבלו כאמור גם מקו לעובד בשם העובדים, אבל גם מארגוני מעסיקים, קבלנים ותעשיינים.
אפרת לב ארי: חלק מההערכות, כמו שאמרתי, התקבלו, והביאו לתיקונים מסויימים ביחס לטיוטה, לנוסח הטיוטה שפורסמה להערות הציבור.
אפרת לב ארי: חלק לא.
אפרת לב ארי: ומאחר שיש פה סוגיות,
אבתיסאם מראענה: איזה סוגיות התעוררו?
אפרת לב ארי: אני מעדיפה שלא לפתוח את זה, כי שוב, השיח הפנימי עדיין לא מוצה.
אבתיסאם מראענה: מה זה שיח פנימי?
אבתיסאם מראענה: זו ועדה בין משרדית?
אפרת לב ארי: זו התייעצות בין משרדי ממשלה.
אפרת לב ארי: פנים ממשלתית.
אפרת לב ארי: אנחנו מתייעצים עם זרוע העבודה במשרד הכלכלה, שלה מטבע הדברים יש מומחיות יותר מאתנו בסוגיות מסויימות של דיני עבודה.
אפרת לב ארי: וחשוב לנו לקבל גם את עמדתם, כמו שאנחנו עושים פעמים רבות כשעולות סוגיות מהסוג הזה.
אפרת לב ארי: וברשותך, גבירתי יושבת הראש, אני לא אפתח את זה כאן, כי אני לא חושבת שנכון ומתאים להציג בשלב הזה חצי עבודה, או משהו שהוא עדיין לא בשל להצגה.
אפרת לב ארי: אנחנו נלבן את הסוגיות האלה ברמה הפנים ממשלית.
אפרת לב ארי: אני לא יודעת לדבר בשם משרדי ממשלה אחרים.
אפרת לב ארי: אני מקווה שזה יהיה בקרוב.
אפרת לב ארי: וכאמור שנוכל בשבועות הקרובים כבר לפרסם את הנוהל המוגמר.
אבתיסאם מראענה: מהמידע שמסרתם לוועדה לקראת הדיון עולה כי שיעור מימוש דמי המחלה על ידי העובדים הפלסטינים עומד על עשרה אחוז.
אפרת לב ארי: עשרה אחוז זה ביחס לכל השנים.
אפרת לב ארי: היו שנים שיותר, היו שנים שפחות.
אפרת לב ארי: זו אחת הנקודות שעמדו במוקד העתירה של קו העובד בזמנו.
אפרת לב ארי: היתה טענה שהעובדים לא מספיק מודעים לזכות שלהם לממש, לנצל ימי מחלה שנצברו לזכותם ולקבל עבורם תשלום.
אפרת לב ארי: ובעקבות זאת עשינו שינויים באותו דמוי תלוש שהרשות מנפיקה עבור העובדים האלה,
אבתיסאם מראענה: מה זה אומר דמוי תלוש?
אפרת לב ארי: דמוי תלוש, חובה להנפיק תלוש לעובד חלה על המעסיק שלו.
אפרת לב ארי: כמובן שרשות האוכלוסין וההגירה היא לא המעסיקה של העובדים הפלסטינים, אבל היא נותנת למעסיקים שלהם שירות של הנפקת דמוי תלוש, או סימולציית תלוש נקרא לזה.
אפרת לב ארי: המעסיקים נדרשים בכל חודש עד החמישי לחודש לדווח לנו, לרשות האוכלוסין וההגירה על מרכיבי ההעסקה של העובדים בחודש שחלף.
אפרת לב ארי: זה נקרא יומן העסקה, שבו המעסיקים ממלאים עבור כל עובד בכל יום מה נעשה איתו.
אפרת לב ארי: האם הוא התייצב לעבודה, האם הוא היה חולה, האם הוא נעדר בשל חופש, חלילה מסיבות של אבל, וכיוצא בזה.
אבתיסאם מראענה: אז בדמוי התלוש שבו המעסיק בעצם מדווח בחמישי לכל חודש, מתי העובד התייצב, מתי היה חולה.
אבתיסאם מראענה: אז בעצם מדווח שהוא היה חולה.
אבתיסאם מראענה: אז למה בעצם שיעור ניצול דמי המחלה כל כך נמוך, אם זה כל כך בהיר וברור בדמוי התלוש הזה?
אפרת לב ארי: אז שוב, המעסיק לא מדווח בדמוי התלוש.
אפרת לב ארי: דמוי התלוש זה התוצר שהמעסיק מקבל לאחר שהוא מעביר אלינו דיווח של יומן העסקה.
אפרת לב ארי: אנחנו מנפיקים לו דמוי תלוש.
אפרת לב ארי: כשבשנים האחרונות, בעקבות חלק מהשינויים שעשינו, בעקבות ההגירה לבג"צ, היתה ליידע את העובדים באופן טוב יותר ונגיש יותר ובשפתו,
אבתיסאם מראענה: איך אתם מיידעים את העובדים מאז 2019 שיש להם זכויות, מיצוי זכויות?
אפרת לב ארי: בדמוי התלוש יש משפט בערבית המיידע את העובדים על אפשרות לקבל דמי מחלה עבור ימי המחלה, ובנוסף בדמוי תלוש מוצג לכל עובד נתונים של ימי המחלה שנצברו לזכותו, ושל הימים שהוא כבר מימש.
אפרת לב ארי: מה שלנו היום, לנו כעובדי מדינה למשל, זה לא מופיע היום בתלוש השכר.
אפרת לב ארי: זה מופיע במערכת הממוחשבת של דו"ח הנוכחות, ואני יכולה להיכנס כל יום ולראות כמה ימי מחלה צבורים לזכותי, כמה ניצלתי החודש, כמה ניצלתי השנה.
אפרת לב ארי: לעובדים האלה, הפלסטינים, זה משתקף בדמוי התלוש שהם מקבלים מהמעסיקים, שאנחנו מנפיקים עבורם.
אפרת לב ארי: הם יכולים לראות את זה, בנוסף למשפט שמיידע אותם על האפשרות לקבל דמי מחלה עבור ימי מחלה שהם היו חולים בהם.
אבתיסאם מראענה: אז את אומרת שמ-2019 אתם מיידעים ומיידעות את העובדים הפלסטינים על הזכויות שלהם.
אפרת לב ארי: זה קרה גם לפני 2019.
אבתיסאם מראענה: ואיך את מסבירה, אם זה קרה גם לפני 2019, שבעצם המיצוי של הזכויות שלהם היה עשרה אחוז?
אפרת לב ארי: אין לי הסבר לזה.
אפרת לב ארי: מבחינת היידוע זה היידוע שהיה.
אפרת לב ארי: להגיד לך בפועל למה הם לא מבקשים, אני לא יודעת.
אבתיסאם מראענה: האם העובדים שנצברו עבורם ימי מחלה לאורך השנים יכולים לפנות לקרן לממש את הזכויות שלהם?
אפרת לב ארי: כן, במסגרת הטיוטה שפרסמנו להערות הציבור גם ציינו שעבור תקופות המחלה שעד סגירת הקרן אפשר להגיש אלינו תביעות לתשלום דמי מחלה, עד שבע שנים אחורה.
אבתיסאם מראענה: כמה תביעות יש עד עכשיו?
אפרת לב ארי: אני לא יודעת, אני צריכה לבדוק את זה.
אפרת לב ארי: אני יכולה לנסות לברר, כמה הוגשו מאז ינואר 2019 ועד היום.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח אם תוכלי לחזור אליי בתשובה לגבי הסוגיה הזאת.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לעבור לאגף החשב הכללי במשרד האוצר.
אבתיסאם מראענה: נמצא אתנו אבי זלצמן, בוקר טוב.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע על הפעילות של הצוות הבין משרדי, שאמון על בחינת השימוש בכספים שנותרו בקרן.
אבי זלצמן: אז הצוות התכנס שלוש פעמים, בחודש דצמבר האחרון.
אבי זלצמן: בתשעה בדצמבר, בשישה עשר ובעשרים ושלושה בדצמבר.
אבתיסאם מראענה: שזה בעצם אחרי שפורסם ברשות האוכלוסין הנוהל לעיון הציבור?
אבי זלצמן: במקביל.
אבי זלצמן: כי הצוות מתכנס לגבי הדמי מחלה הצבורים, והוא לא נוגע ממש למימוש של העובדים שעדיין זכאים.
אבי זלצמן: אז העבודות הן במקביל.
אבי זלצמן: חברים בצוות משרד האוצר, רשות האוכלוסין כמובן, משרד המשפטים, זרוע עבודה במשרד הכלכלה, גם משרד החקלאות ומשרד השיכון, מתאם פעולות הממשלה בשטחים.
אבי זלצמן: הוא צוות רחב, יש בו הרבה דעות וכיוונים.
אבי זלצמן: הצוות בעצם גיבש רשימה עם תמהיל של שימושים שונים לכסף הצבור.
אבי זלצמן: כרגע הרשימה הזאת נמצאת בבחינה משפטית, לפני פרסום להערות לציבור.
אבי זלצמן: ואחרי שהבדיקה המשפטית באמת תסתיים אז אנחנו נפרסם את זה לציבור, ונבקש התייחסות של כל מי שרוצה.
אבתיסאם מראענה: יש לך הערכה מתי זה יפורסם?
אבי זלצמן: אני חושב שזה עניין של כמה ימים, עד שבועות בודדים.
אבי זלצמן: בתחילת הדרך חשבנו שייקח חודשיים, מתחילת הכינוס של הצוות.
אבי זלצמן: עכשיו אנחנו חושבים שזה אולי ייקח חודש נוסף.
אבי זלצמן: ואלה פחות או יותר לוחות הזמנים שאנחנו צופים.
אבתיסאם מראענה: אז בעצם אתה אומר שאתם עדיין בתהליך של עבודה.
אבתיסאם מראענה: אתה יכול פחות או יותר לדבר אתנו על הייעוד של הכספים שנשארים בקרן ושבעצם לא מומשו ולא ימומשו על ידי אותם עובדים?
אבי זלצמן: אנחנו הולכים לפרסם את זה כמובן לכל הציבור.
אבי זלצמן: פשוט עד שהבדיקה המשפטית לא תסתיים ברשותך אנחנו מעדיפים לא לפתוח את הדברים כאן, שלא יהיו שימושים שבסוף לא ייכנסו וכו'.
אבי זלצמן: אז בינתיים אנחנו משלימים את הבדיקות, ולאחר מכן אנחנו נפרסם.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת לעו"ד מיכל תג'ר מקו לעובד את רשות הדיבור.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שבזכות קו לעובד, שבעצם עתר, ושאל את השאלות והתעקש בעצם על מנת להבין בדיוק מה אנחנו עושות ואיך העובדים הפלסטינים יכולים לממש את הזכויות שלהם, בקרן שנצברו בה חמש מאות וארבעה עשר מיליון שקלים של דמי מחלה.
אבתיסאם מראענה: מהשיחות הקודמות שקיימתם, אני מאמינה שנכחת בשיחות שקיימתם עם רשות האוכלוסין ומשרד האוצר, זה נראה שהם עובדים ומתקדמים בטיפול בנושא.
אבתיסאם מראענה: את אופטימית?
מיכל תג'ר: אני חושבת שהסיפור הזה שבזכותנו הוא אחד הדברים המתסכלים ברמה המקצועית, שלי לפחות.
מיכל תג'ר: כי אנחנו לא עמותה שהמטרה שלה היא לחשוף שחיתות, או כסף.
מיכל תג'ר: לא שאני רומזת שיש פה שחיתות, לא, אבל בהחלט יש פה כסף, אוצר חבוי.
מיכל תג'ר: זאת לא המטרה של קו לעובד, למצוא כסף שאחר כך המדינה תציע לשפץ בו את המעברים שהיא היתה אמורה ממילא לשפץ, על חשבונה.
מיכל תג'ר: המטרה שלנו היא לעזור לעובדים.
מיכל תג'ר: העתירה הזו, שנוהלה כמה שנים, זה כבר הצוות הבין משרדי השני שדן בנושא.
מיכל תג'ר: אני לא יודעת כמה טיוטות נוהל אנחנו כבר הערנו.
מיכל תג'ר: לאף עובד פלסטיני חולה היא לא עזרה.
מיכל תג'ר: לא מי שחלה בעבר, לא מי שחולה היום, לא ליתומים שלהם, לא לאלמנות שלהם.
מיכל תג'ר: ארבעים שנה היתה פה קרן, ובקרנות מקבילות, למשל, יש כל מיני הטבות ליתומים.
מיכל תג'ר: יש ארבעה עשר יתומים בכל הארבעים שנה האלה.
אבתיסאם מראענה: איך את מסבירה את זה?
מיכל תג'ר: אני מסבירה את זה נורא פשוט, אני חושבת שעו"ד אפרת לב ארי אמרה את זה, בדרכה הממלכתית.
מיכל תג'ר: אין, עם כל הכבוד, שלושים שנה אחרי שהיתה הזכות הזאת הם נזכרו לכתוב משהו בערבית בתלוש השכר, כמו שאפרת אמרה זה דמוי תלוש, זה לא בהכרח עובר לעובדים בכלל.
מיכל תג'ר: ובטח ובטח שאין מנגנון לקבל את הכסף הזה.
מיכל תג'ר: למי מגישים, אנחנו ניסינו ללוות עובדים בתהליך המפרך של לקבל דמי מחלה מהקרן הזו.
מיכל תג'ר: זה כמעט בלתי אפשרי.
מיכל תג'ר: אפרת אולי לא ציינה, אבל זה לקח לפחות חצי שנה, במקרים מסויימים שנה.
מיכל תג'ר: איזה תיעוד רפואי היה שם, בכלל מה צריך העובד להביא, לא ברור.
מיכל תג'ר: באיזו שפה, לא ברור.
מיכל תג'ר: האם יש רופא שבודק את זה, התשובה היא לא.
מיכל תג'ר: באמת, אני מצטערת, לא היה פה באמת קרן.
מיכל תג'ר: לא היה פה באמת ביטוח.
מיכל תג'ר: כולם יודעים את זה.
מיכל תג'ר: אז הצטבר כסף.
מיכל תג'ר: אחרי שחשפנו את המחדל, ציפינו שייעשה ניסיון אמיתי לתקן את זה.
מיכל תג'ר: לבוא ולהגיד האנשים האלה היו מבוטחים עשרות שנים, בביטוח שאי אפשר להשתמש בו, בית משפט עליון בעתירה אמר להם, תייצרו ביטוח שאפשר להשתמש בו.
מיכל תג'ר: השופטים דיברו על זה.
מיכל תג'ר: במקום זה בא עוד צוות בין משרדי, שאגב אנחנו, ולמיטב ידיעתנו אף נציג עובדים, יתקנו אותי אם נמצאים פה נציגי ארגוני עובדים, אבל אנחנו בפני הצוות הזה לא הוזמנו לדבר, או להציג.
מיכל תג'ר: למעשה אפילו לא ידענו שקם עוד צוות.
מיכל תג'ר: עוד פעם קם צוות, עוד פעם הוא מגיש רשימה, שמבוססת על מה, את מי הוא שמע בדיוק.
מיכל תג'ר: הם מבססים את זה על הצרכים של עצמם.
מיכל תג'ר: הם אומרים הנה, יש לנו פה כסף, אנחנו צריכים להגיד שעשינו איתו משהו לטובת מישהו.
מיכל תג'ר: בואו נראה מה ממילא אנחנו אמורים לממן, ואיך לחסוך.
מיכל תג'ר: אף אחד לא יושב וחושב איך באמת האנשים האלה, שהיו חולים, או שעדיין חולים, או שהשארים שלהם או האלמנות שלהם, איך אנחנו יכולים באמת לפצות אותם על מחדל מאוד מאוד קשה, שפגע בזכויות הכי בסיסיות שלהם.
מיכל תג'ר: זה למיטב ידיעתי בכלל לא עמד על השולחן בשום שלב.
מיכל תג'ר: שוב ושוב אנחנו חוזרים ואומרים את זה.
מיכל תג'ר: ולפי הבנתנו כנראה גם בית משפט עליון אמר את זה.
מיכל תג'ר: אז מבחינתנו, כמו שאמרתי, אני לא חושבת שיש פה איזו שהיא זכות בלמצוא למדינה איזו שהיא קופה שבה היא תוכל לממן את מה שהיא ממילא חייבת לממן.
מיכל תג'ר: ולהמשיך לזנוח את העובדים האלה, שהיום רוב העובדים איבדו את הדברים שהם צברו.
מיכל תג'ר: כי הם כבר החליפו מעסיקים.
מיכל תג'ר: בנאדם עבד עשרים שנה, היו לו מאה ימי מחלה שהוא צבר מהקרן הזאת.
מיכל תג'ר: המעסיק פיטר אותו, וזהו, זה נמחק.
מיכל תג'ר: למה זה נמחק?
מיכל תג'ר: למה לא היתה על זה תקופת מעבר לדבר הזה?
מיכל תג'ר: היו פה החלטות שערורייתיות ברמה של זכויות עובדים.
מיכל תג'ר: אני בכלל לא יכולה להתחיל לתאר.
אבתיסאם מראענה: אז מיכל, בעצם אתם כן עיינתם ונתתם את ההערות שלכם לנוהל שפורסם באוקטובר, לפי מה שעו"ד אפרת לב ארי טוענת.
אבתיסאם מראענה: מה ההערות שלכם?
מיכל תג'ר: כן, היו לנו הערות.
מיכל תג'ר: ביקשנו באמת ארכה של בדיוק חמישה ימים כדי לתת אותן.
מיכל תג'ר: ונתנו דרך אגב זמן מאוד קצר להערות האלה.
מיכל תג'ר: היו לנו הערות שונות, בתוכן דיברנו על מה שאנחנו כבר למעשה אומרים מ-2017, מהצוות הראשון שדן בכסף, שיש הרבה דברים שנתנו קרנות דמי מחלה מקבילות, והן הטבות לעובדים שאפשר לתת לעובדים שהיו מבוטחים, וכתוצאה מאיך שהדבר הזה נוהל, בשערורייתיות מוחלטת, לא בוטחו.
מיכל תג'ר: הצענו שורה של דברים.
מיכל תג'ר: שקשורים לאלמנות, לשארים, לאובדן כושר עבודה, אנשים שנפגעו בתאונות עבודה.
מיכל תג'ר: הצענו לתת תקופת מעבר.
מיכל תג'ר: בינינו, הזכויות האלה צריכות להישמר לעובדים האלה, ולא פשוט למחוק לשלושים אלף עובדים מאות ימי מחלה, אלפי ימי מחלה.
מיכל תג'ר: שוב, זה לא דברים חדשים.
מיכל תג'ר: זה דברים שלמעשה אנחנו מניחים על השולחן שוב ושוב משנת 2017.
מיכל תג'ר: אבל אף אחד לא יושב לחשוב עליהם.
מיכל תג'ר: אני מאוד מופתעת שהנוהל הזה רק בסוף מגיע למשרד העבודה.
מיכל תג'ר: אני לא מבינה, הנוהל הזה מתייחס לזכות בעבודה.
מיכל תג'ר: אחרי שהם ישבו וגיבשו רק אז הם נזכרו להתייעץ עם משרד העבודה?
מיכל תג'ר: שוב אני אומרת, גם צריך להבין, כל יום שעובר ואנשים מאבדים את הימי מחלה שלהם, הקופה הזאת, שעליה דיבר אבי זלצמן מהחשכ"ל, הקופה גדלה.
מיכל תג'ר: כי עוד ועוד עובדים בעצם מאבדים את הזכות שלהם לטובת הכספים שיהיה אפשר לייעד אותם לכל מיני מטרות ממשלתיות אחרות.
מיכל תג'ר: כלומר בעצם יש פה אינטרסים סותרים לדעתי.
מיכל תג'ר: אינטרסים מתנגשים.
מיכל תג'ר: שמי שמדבר על זכויות של העובדים, ומי שמדבר על הכסף הצבור, כשכל זמן שבו הוא דוחה את ההחלטה על מה קורה לזכויות של העובדים עכשיו בעצם מגדילה לו את הקופה.
מיכל תג'ר: זה פשוט, אני לא יודעת, אם זה היה מתנהל ברמה של חברה פרטית זה היה תובענה ייצוגית מאוד מאוד יפה.
מיכל תג'ר: אני מקווה שיש עורכי דין פרטיים שרואים את זה, וחושבים אולי איך לתקוף את זה.
מיכל תג'ר: כי באמת, ככה זה לא אפשרי.
מיכל תג'ר: לא יכול להיות.
מיכל תג'ר: זו גניבה של מאות מליונים.
אבתיסאם מראענה: אני חוזרת לעו"ד אפרת לב ארי, את שומעת את דברי נציגת קו לעובד.
אבתיסאם מראענה: קו לעובד הוא ארגון זכויות אדם, וטוב שהם קיימים כדי להאיר את עינינו בכל מה שקשור לזכויות אדם וזכויות עובדים.
אבתיסאם מראענה: אז בעצם הנוהל שפרסמתם ובעצם הצוות הבין משרדי שהקמתם, זה נראה כמו עוד צוות, מרגיש כמו איזו גרירת רגליים.
אבתיסאם מראענה: מה הסיפור שם, ולמה באמת המעורבות של משרד הכלכלה עכשיו דווקא, ולמה לא קודם.
אבתיסאם מראענה: מה הרווחתם בחמש שנים האלה בין 2017 עד היום.
אבתיסאם מראענה: וחוץ מזה, מה אתם עושים עם הכסף הזה?
אפרת לב ארי: אז בפתח הדברים אני מבקשת להתנער, שיירשם לפרוטוקול, המלים גניבה ושחיתות צריכות כאן ועכשיו לרדת מהשולחן ומסדר היום.
אפרת לב ארי: אני חושבת שזה חמור מאוד לייחס לנו את המלים האלה.
אפרת לב ארי: לגופו של עניין, זה נכון שהקרן הזאת לא פעלה באופן אופטימלי כל השנים.
אפרת לב ארי: הביקורת נשמעה, נשמעה במשך שנים רבות.
אפרת לב ארי: ועלתה בצורה מאוד ממוקדת ומאוד בהירה, במסגרת העתירה לבג"צ.
אפרת לב ארי: אני רק לא יודעת איזו תועלת יש כרגע בלשוב ולפתוח מחדש את כל הדברים שהיו, כשאנחנו נמצאים עכשיו בישורת האחרונה של תיקון הדברים האלה.
אפרת לב ארי: גבירתי, אם היינו חושבים שהקרן הזאת עובדת בצורה מצויינת, לא היינו סוגרים אותה.
אפרת לב ארי: לא בכדי סגרנו אותה לגבייה, וכרגע מתנהלים עדיין דיונים וחשיבה לגבי מה יקרה הלאה.
אפרת לב ארי: משרד הכלכלה לא עורב בנושא בשלב האחרון, זרוע העבודה במשרד הכלכלה ליוותה אותנו גם בשלב העתירה לבג"צ, עוד לפני שטיוטת הנוהל פורסמה להערות הציבור זרוע עבודה עברה עליה, העירה בעצמה את הערותיה, וסוכם בסופו של דבר שהטיוטה תפורסם, ונמשיך את השיח הפנים ממשלתי עליה, לאחר קבלת הערות הציבור, שזה כמו שעדכנתי קודם, השלב שבו אנחנו מצויים עכשיו.
אפרת לב ארי: אז להגיד שרק עכשיו נזכרנו להתייעץ עם זרוע עבודה זה פשוט לא נכון.
אפרת לב ארי: ולכן חשוב לי גם לדייק את זה.
אפרת לב ארי: בנוגע לנתון שהתבקשנו להשיב לגביו קודם, החל מהראשון לינואר 2019 הוגשו ושולמו מאתיים חמישים ושלוש בקשות לדמי מחלה מהקרן, כלומר עובדים שחלו עד שלושים ואחד לדצמבר 2018 והגישו מאוחר יותר, עד לשנה האחרונה, בקשות לדמי מחלה עבור תקופות מחלה עד סוף 2018.
אבתיסאם מראענה: אתן מנסות ללמוד להבין איך בעצם אותם פלסטינים מגישים את התביעות?
אבתיסאם מראענה: אתן מנסות ללמוד מה התהליכים שהם עושים, מה קרה פתאום שכן יש תביעות?
אבתיסאם מראענה: למה זה לא קרה קודם?
אבתיסאם מראענה: למה פתאום אחרי שהקרן נסגרת ב-2019 פתאום כן יש תביעות?
אפרת לב ארי: אז שוב, זה לא שעד שנת 2018 לא הוגשו בקשות.
אפרת לב ארי: זה משתקף באופן ברור שהיו תשלומים בפועל.
אפרת לב ארי: נכון, רוב העובדים, והיו אפילו שנים שזה היה רובם המוחלט, לא הגישו בקשות.
אפרת לב ארי: להגיד היום למה הם לא ידעו, להגיד היום למה הם לא עשו את זה בשנת 2002, עד 2018, שאלו השנים שלגביהן העברנו נתונים לקרן, אנחנו לא יודעים.
אפרת לב ארי: האם נכון לבדוק את זה עכשיו, יכול להיות.
אפרת לב ארי: אפשר לשקול את זה, אני לא יודעת.
אפרת לב ארי: זה משהו שמצריך בדיקה אצלנו.
אפרת לב ארי: כיום, כמו שאמרתי, עדיין מוגשות בקשות עבור התקופה ההיא.
אפרת לב ארי: היידוע של העובדים, כמו שאמרנו, נעשה באמצעות דמוי התלוש הזה.
אפרת לב ארי: בקשות שמוגשות כיום משולמות.
אפרת לב ארי: << יור >> נענע
נעה בן שבת: לגבי הנושא של אובדן כושר עבודה, לתת מענה במקרים של אובדן כושר עבודה או פגיעות בעבודה, האם זה משהו שנשקל, או לשמר את זכויות דמי המחלה לעובדים, במקום לאפס אותם?
נעה בן שבת: האם זה דברים שנשקלו, שנשקלים?
אפרת לב ארי: פגיעות בעבודה מבוטחות בביטוח לאומי.
אפרת לב ארי: אני לא חושבת שיש צורך בכפילות.
אפרת לב ארי: לגבי הצבירה והזכויות במעבר למעסיקים אחרים, אז קודם כל בראשון לינואר 2019 נעשה לעובדים קיבוע של הצבירה.
אפרת לב ארי: כלומר זה שאנחנו הפסקנו לשמש כקרן, לא אומר שהעובדים איבדו את הזכויות שלהם בקרן.
אפרת לב ארי: ואת הצבירה שלהם.
אפרת לב ארי: אבל כאשר עובד עובר למעסיק אחר אז כמוני, גם אם אני היום עוברת למעסיק אחר אני כנראה אאבד את הזכויות שלי ואת הצבירה שצברתי על ימי חופשה וימי מחלה, גם אם זה יהיה מעסיק אחר בשירות המדינה.
אפרת לב ארי: אז בעניין הזה קשה לדבר על לשמור זכויות רק כי אי פעם בוטחת אצל מעסיק אחר וצברת צבירה מסויימת של ימי מחלה.
אפרת לב ארי: בעניין הזה אין שוני לגבי עובדים ישראלים.
אפרת לב ארי: וזה אגב היתה אחת ההערות שקו לעובד העירו, בעקבות הטיוטה שפרסמנו להערות הציבור, וגם חידדו את זה.
אפרת לב ארי: שהיום לעובדים, לשמחתנו, קל יותר לעבור למעסיקים אחרים בעקבות יישום של שיטת ההקצאה החדשה בענפים בניין, תעשייה ושירותים, כולל איזור התעשייה עטרות.
אפרת לב ארי: ובחנו את הטענה הזאת, היא טענה שנבחנה בעיון ובתשומת לב.
אפרת לב ארי: אבל לא מצאנו שיש בה כדי לשנות מהעובדה שגם עובד ישראלי, כשהוא מחליף מעסיק, עובר למעסיק אחר, הוא לא מושך איתו הלאה את הצבירה שהוא צבר ממעסיק קודם.
נעה בן שבת: וגם לפי הקרן לא היתה אפשרות למעבר בין מעסיקים?
אפרת לב ארי: היתה גם לפני כן אפשרות.
אפרת לב ארי: אבל הצבירה, לפי מה שאני יודעת, ואולי אבקש בנקודה הזאת ממנהלת האגף ענת טוויטו לדייק אותי, או להשלים אם צריך, הצבירה היא אצל אותו מעסיק כי הוא זה שביטח את עצמו בקרן, כלומר הוא זה שתמורת תשלום הפרשה של דמי מחלה הוא העביר את הסיכון לקרן, כך שהקרן היא זו שתשלם לעובד כאשר הוא חלה ומגיע לו תשלום דמי מחלה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת זכות דיבור לוואהל עבאדי, מההסתדרות החדשה.
ואאיל עבאדי: צהריים טובים לכולם, אני עו"ד ואאיל עבאדי, מנהל חטיבה ארצי בהסתדרות החדשה.
ואאיל עבאדי: אני אחראי על הטיפול בפניות ובבעיות של העובדים הפלסטינים מטעם ההסתדרות החדשה.
ואאיל עבאדי: אני שמעתי את גברת עו"ד מיכל תג'ר מקו לעובד, אני מסכים איתה במאה אחוז.
ואאיל עבאדי: אנחנו כאן בפני בעיה.
ואאיל עבאדי: בעיה גדולה.
ואאיל עבאדי: ימי המחלה אשר נמחקו, אי אפשר לנצל אותם היום.
ואאיל עבאדי: לא ניתן לנצל אותם היום, והתחלופה, אני נתקל בשטח בעובדים הפלסטינים, התחלופה של המעסיקים גדולה מאוד, ולעתים תכופות.
ואאיל עבאדי: ולכן הפתרון, הוועדה אם היא דנה בפתרון של עכשיו לנצל ימי מחלה, הרי ממילא הם נמחקו, על ידי המעסיק החדש.
ואאיל עבאדי: הם נמחקו בדעתה של רשות האוכלוסין וההגירה.
ואאיל עבאדי: לדעתי לא ניתן לגזור גזירה אחידה בין עובד ישראלי לעובד פלסטיני.
ואאיל עבאדי: העובד הישראלי המעסיק לא מפריש לו עבור ימי מחלה.
ואאיל עבאדי: לעובד הפלסטיני המעסיק כן מפריש עבור ימי המחלה.
ואאיל עבאדי: לכן צריך למצוא מנגנון שיעביר את ימי המחלה שנצברו אצל המעסיק הראשון למעסיק השני.
ואאיל עבאדי: מאחר ויש בקרן כיסוי לזה.
ואאיל עבאדי: ההליך עצמו של ניצול ימי המחלה הוא הליך מתיש.
ואאיל עבאדי: לכן לדעתי העובד, בשביל שבעה ימי מחלה, לממן עורכי דין, הוא יממש על הזכות שלו לממש את ימי המחלה.
ואאיל עבאדי: אני גם עשיתי מצגת, מה ההסתדרות עושה למען העובדים האלה, בשיתוף עם התאחדות הקבלנים ועם קרן ענף הבניין.
ואאיל עבאדי: אני אגיש את זה בסוף היום למנהלת הוועדה.
ואאיל עבאדי: לדעתי אפשר, ויש להעביר חלק מהכסף הזה למימון הפעולות אשר נעשות למען ולטובת העובדים הפלסטינים.
ואאיל עבאדי: אם זה בהכשרה ובבטיחות, אם זה בחיסונים לעובדים הפלסטינים, אם זה במיונים של העובדים או הדרכות והכשרות של העובדים הפלסטינים בענף הבניין.
אבתיסאם מראענה: בואו נמצא את הכסף קודם כל, ואחרי זה נראה מה עושים איתו.
דניאל אברהם: שמי דניאל אברהם, יו"ר התאחדות החקלאים באיגוד לשכות המסחר ומנכ"ל איגוד מגדלי הפרחים.
דניאל אברהם: קודם כל אני תמהה מהמילה תלוש דמה.
דניאל אברהם: זאת הפעם הראשונה אני שומע כזה דבר.
דניאל אברהם: אנחנו, מדור התשלומים מנפיק תלוש, לא דמה, וזה בניגוד לחוק, כפי שעורכת הדין אמרה.
דניאל אברהם: המעסיק אמור להנפיק אותו.
דניאל אברהם: גם היום לא מנפיקים.
דניאל אברהם: אנחנו למעשה מבצעים עבירה, וזה בניגוד לחוק.
דניאל אברהם: אנחנו כתבנו על כך הרבה מכתבים.
דניאל אברהם: החוק אומר שאני צריך להנפיק את התלוש.
דניאל אברהם: לא יעלה על הדעת, את לא מאפשרת לי להנפיק את התלוש, את כופה עליי את הנפקת התלוש.
דניאל אברהם: יש לו עובדים, אני רוצה להנפיק להם תלוש, כפי שאני מנפיק לעובד הזר, לעובד הישראלי, כמו לכל עובד במדינה.
דניאל אברהם: הזכויות שלהם הן שוות בדיוק אותו דבר כמו כל ישראלי.
דניאל אברהם: ולכן למה שאני אצטרך להנפיק אותו באמצעות מדור התשלומים.
דניאל אברהם: מה שאני מנסה להגיד, בגדול, זה תמוה מאוד, וחייבים להפסיק את הנפקת התלושים.
דניאל אברהם: המעסיק אמור להנפיק אותם.
דניאל אברהם: דבר שני, ימי מחלה בגדול הכספים האלה בעקרון הם כספים של המעסיק.
דניאל אברהם: ואני אסביר גם למה.
דניאל אברהם: יש לי גם רעיון מה לעשות עם זה.
דניאל אברהם: הכספים בעקרון הם של המעסיק.
דניאל אברהם: נגיד עובד שעבד אצלי, צבר ימי מחלה, הוא עזב, נגמר הסיפור.
דניאל אברהם: זה לא כספים שלו.
דניאל אברהם: לכן היתה האפשרות לחלק אותם למעסיקים, בסופו של יום בבג"צ, ולדעתי החליטו בטעות, והם לא הבינו מה שהחליטו.
דניאל אברהם: תראי כמה ועדות דנים בעניין.
דניאל אברהם: ההצעה שלי מאוד פשוטה, תראי כמה ועדות דנים בעניין הזה, ובסופו של יום העובד הפלסטיני לא מקבל את הכספים.
דניאל אברהם: לא יכול לממש את הזכות שלו.
דניאל אברהם: ההצעה שלי היא מאוד חדה וברורה, לגמור את הפרשה הזאת כמה שיותר מהר.
דניאל אברהם: כל עובד שצבר כסף, לחלק לו את זה מייד, ונגמר הסיפור.
דניאל אברהם: לא צריך ימי מחלה, ולא צריך סיפורים.
דניאל אברהם: בשביל מה כל הסיפורים האלה.
דניאל אברהם: הרי אותו עובד שהיום עובד אצלי גם צובר אצלי ימי מחלה.
דניאל אברהם: אז כשהוא חולה אני משלם לו.
דניאל אברהם: לכן ההצעה מאוד פשוטה, לחלק את הכסף במיידי לעובדים הפלסטינים, נקודה.
אבתיסאם מראענה: למה אתה רוצה לסגור את זה כל כך מהר?