GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין: בתחום השירותים, המסעדות, כשמעסיקים עובדים לא חוקיים, התופעה הזו קיימת, ושם אנחנו גם רואים את המספרים הגדולים של הקנסות בחום של אי ביטוח רפואי.
יולי יואל אדלשטיין: לדוגמא, בתחום השירותים, מתוך האלף שלוש מאות זה חמש מאות ושבע עשרה קנסות, רק בתחום השירותים.
יולי יואל אדלשטיין: זה תחום שיש בו גם העסקה בלתי חוקית, וכנ"ל גם אי ביטוח רפואי.
אבתיסאם מראענה: אז בעצם אתה אומר שהקנסות האלה, בדרך כלל זה מתקיים כשמעסיק לא מבטח את העובד שלו, זה מתקיים ברוב המקרים כשהעובדים הם עובדים לא חוקיים.
אבתיסאם מראענה: אז מצד אחד אתה, בתור יוסי אדלשטיין מרשות ההגירה והאכיפה, אתה בעצם פוגש עובד לא חוקי, הוא גם לא מבוטח, אז אתה מטיל קנסות על המעסיק שלו, ואז מה קורה בעצם?
יולי יואל אדלשטיין: מה פירוש מה קורה?
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מטילים קנסות, הן על העסקה בלתי חוקית, והן על הסעיפים הנלווים, שבמקרים מסויימים זה גם ביטוח רפואי.
יולי יואל אדלשטיין: ישנם מעסיקים שמעסיקים באופן בלתי חוקי, אבל כן עושים ביטוח רפואי לעובד שעובד אצלם.
יולי יואל אדלשטיין: זה משתנה ממעסיק למעסיק.
אבתיסאם מראענה: והקנס הזה הוא קנס חד פעמי?
אבתיסאם מראענה: מה קורה אחר כך?
אבתיסאם מראענה: יש דברים שחוזרים על עצמם?
אבתיסאם מראענה: איך אתה אוכף את זה?
יולי יואל אדלשטיין: בעקרון, ברגע שתפסתי וביצעתי אכיפה, ומצאתי מישהו שהפר את החוק, אז אנחנו מטילים עליו קנס.
יולי יואל אדלשטיין: אם אנחנו חוזרים לאחר מכן, ומוצאים עוד' פעם את אותה עבירה, זה כבר הופך להיות להליך שבו אנחנו מגישים תביעה, והליך פלילי לבית משפט.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשאול שאלה לביטוח לאומי.
אבתיסאם מראענה: איילת, רציתי לשאול אותך לגבי אנשים שבעצם מתים בעקבות תאונות עבודה.
אבתיסאם מראענה: את יכולה לתת לי מספר.
אבתיסאם מראענה: בינתיים אגיד בוקר טוב לחבר הכנסת אוסאמה סעדי.
אוסאמה סעדי: תודה לך גבירתי היושבת ראש על הדיונים החשובים בנושא של העובדים הזרים והזכויות שלהם.
אוסאמה סעדי: כפי שידוע לך, הוקמה ועדת משנה לבטיחות בעבודה, שאני יושב בראשה.
אוסאמה סעדי: ואנחנו קיימנו דיון ראשון בהשתתפות סגן שרת הכלכלה, חבר הכנסת איל גולן, שהוא ממונה על התחום הזה.
אוסאמה סעדי: ואני חושב שיש ממשקים בין הוועדה שאת עומדת בראשה לבין ועדת המשנה שאני עומד בראשה.
אוסאמה סעדי: למשל כל העניין הזה של נפגעי תאונות עבודה, בין אם זה נפגעים שהם לצערנו נהרגו בתאונות עבודה, בין כאלה שהם נפגעים.
אוסאמה סעדי: וכל הנושא הזה של הזכויות שלהם מול ביטוח לאומי.
אוסאמה סעדי: וכל העניין הזה של הפיצויים, שמגיע להם.
אוסאמה סעדי: גם כשהייתי עורך דין וטיפלתי בתיקים כאלה, העובד או יורשי המנוח, אם הוא נהרג בתאונת עבודה, צריכים לעבור אלף מדורי גיהנום על מנת לדעת מי המעביד.
אוסאמה סעדי: התיקים האלה, של תאונות עבודה, זה מתחיל בתיק שהוא אומר לך המעביד שלי הוא פלוני, אז את מגישה תביעה נגדו.
אוסאמה סעדי: ואז המעביד אומר זה לא אני, יש לי קבלן משנה.
אוסאמה סעדי: אז את שולחת הודעת צד ג' לאותו קבלן משנה.
אוסאמה סעדי: הקבלן משנה אומר זה לא אני, זה עוד קבלן משנה.
אוסאמה סעדי: ואז הודעת צד ד', ואז פתאום יש לך עשרה נתבעים, שכל אחד טוען שזה השני וזה השלישי וזה הרביעי וזה החמישי.
אוסאמה סעדי: ואנחנו חלק מפתרון הבעיה, זה במשרד המשפטים, כל הנושא הזה של הרחבת האחריות, ומי האחראי.
אוסאמה סעדי: וצריך להגדיר מי אחראי.
אוסאמה סעדי: אם זה בעל האתר, שהוא הקבלן הראשי, הוא צריך לשאת.
אוסאמה סעדי: זה שהוא מעביר לקבלן משנה אחד, וקבלן משנה שני וקבלן משנה שלישי, זה לא צריך לעניין את העובד.
אוסאמה סעדי: התקנות האלה שוכבות כאבן שאין לה הופכין לצערנו במשרד המשפטים.
אוסאמה סעדי: אנחנו התחלנו לעורר את הנושא הזה.
אוסאמה סעדי: אנחנו חושבים לקיים דיון בוועדת המשנה בנושא הזה, ולכן אני מציע לך גם, ומציע לעצמנו, מאחר ויש פה גם, אמרתי, ממשקים ונושאים שהם נושקים אחד לשני, אני מציע שאנחנו נחשוב על הנושא.
אוסאמה סעדי: גם אנחנו ביקשנו נתונים מביטוח לאומי בישיבה האחרונה, כמה תביעות, וכמה קצבאות וכל הדברים האלה.
אוסאמה סעדי: אז זה נושא אחד.
אוסאמה סעדי: נושא שני, שקשור לנושא של הדיון היום, הוא ביטוח הבריאות.
אוסאמה סעדי: אני בזמנו גם התעסקתי בנושא הזה כיועץ משפטי של הרשות הפלשתינית.
אוסאמה סעדי: והיו תביעות ייצוגיות בנושא הזה של הבול בריאות, עם התשעים ותשעה שקל, מה זה מכסה, מה זה לא מכסה.
אוסאמה סעדי: וישראל גובה את הכספים האלה, ואז היא לא העבירה את זה לרשות הפלשתינית, בזמנו היה הסכם והעבירו את הכסף, ואני חושב שעכשיו הם מעבירים את זה באופן סדיר.
אוסאמה סעדי: אבל זה לפועלים שהם עובדים ויש להם היתר.
אוסאמה סעדי: מה עם הפועלים, ויש עשרות אלפים שעובדים בלי היתר, בכניסה כשב"חים וכל אלה, אין להם ביטוח בריאות, אין להם שום דבר.
אוסאמה סעדי: ברגע שהם חולים פה, נפגעים פה, אין להם שום זכויות, ואין להם ביטוח בריאות.
אוסאמה סעדי: ולכן גם את הנושא הזה, של העבודה בשוק השחור, שוק האפור, מה שנקרא, הוא גם סוגיה חשובה שאנחנו צריכים לטפל בה.
אבתיסאם מראענה: אז תן לי לחשוב אם אני נענית בחיוב, אם אני אשב אתך ביחד לנהל ועדה.
אבתיסאם מראענה: בכיף ובאהבה מאוד גדולה, הכבוד הוא שלי לשתף פעולה ולקיים ביחד את הדיון המשותף.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לחזור לאיילת, ולבדוק איתך את השאלה לגבי נפטרים, נהרגים, נהרגות בעקבות תאונות עבודה.
אבתיסאם מראענה: אז אני אשמח לקבל ממך תשובה.
אילת כהן קלוזנר: האמת היא שמזל שיש לנו את החומר מוכן מאותה ועדה שחבר הכנסת סעדי הזכיר, לגבי תאונות בבניין.
אילת כהן קלוזנר: אני ישר שלפתי את הנתונים ששלחתי אליכם.
אילת כהן קלוזנר: בתאונות בניין יש חמישים וחמישה, בתקופה שבדקנו, חמישים וחמישה הרוגים בתאונות בניין, שמתוכם עשרים ישראלים, תושבי ישראל, שמונה עשר תושבי שטחים ותשעה עובדים זרים.
אילת כהן קלוזנר: אני חייבת אבל רק להקדים ולומר, ואולי משרד הכלכלה יתייחס לנושא הזה, חשוב להבין שאנחנו כמוסד סוציאלי לא מגיעים לכל תאונות העבודה, גם לא לכל תאונות העבודה הקטלניות, מכיוון שאלינו יכול להגיש תביעה רק היורש, רק השארים.
אילת כהן קלוזנר: צריך להבין שבמצב שאין שארים אנחנו אפילו לא מודעים לפגיעה הזאת.
אילת כהן קלוזנר: הנתונים על כל ההרוגים מצויים במשרד הכלכלה היום, ולזרוע העבודה, אנחנו מכירים רק את מי שיש לו אלמנה או אלמן, וילדים.
אילת כהן קלוזנר: אז זה ההיקפים של תאונות בניין.
אילת כהן קלוזנר: לגבי חקלאות ודברים כאלה אנחנו יכולים, אם הוועדה מבקשת, לבדוק את הנתונים האלה.
אילת כהן קלוזנר: אין לי אותם כרגע.
אילת כהן קלוזנר: אבל אני מאוד מתחברת למה שאמר חבר הכנסת סעדי, שאמרתי את זה גם קודם, שהקושי הגדול מאוד בעיקר לתושבי שטחים, זה למצוא קשר למעסיק, זה להוכיח מי המעסיק, כי בסוף אנחנו מבטחים, נכנסים בנעלי המעסיק בביטוח.
אילת כהן קלוזנר: ואם אנחנו לא מצליחים לאתר את המעסיק, ושולחים אותנו מאחד לשני, בשביל שמישהו יאשר מה קרה, בשביל שנוכל לאשר את התביעה, אז גם להם יש בעיה וגם לנו יש בעיה, וזו בעיה של כל העניין של קבלני המשנה, לא במקרה של ביטוח לאומי, אבל היא בהחלט יכולה במקרים מסויימים גם לעכב קבלת החלטה בתיק.
אבתיסאם מראענה: תודה איילת.
אבתיסאם מראענה: אם את אומרת שהנתונים לא נמצאים אצלך בשלוף, לגבי כל הענפים, אם זה בענף החקלאות והסיעוד, ואני רוצה בהחלט לבקש ממך שתשלחו לנו את כל הנתונים, לפי חמש שנים אחרונות, לגבי מקרי מוות ופגיעה קטלנית, הריגה או מוות בעבודה, וכמה בעצם, כמה מבוטחים בעצם תבעו עבורם את השארים, כמה שילמתם, כמה לא שילמתם.
אבתיסאם מראענה: והשאלה האחרונה, אני יודעת שהזמן שלנו הולך ואוזל, אבל שאלה אחרונה, ברגע שבעצם כן יש תביעה, והיא מאושרת על ידי הביטוח הלאומי, אבל העובד כבר לא בארץ.
אבתיסאם מראענה: עזב את הארץ.
אבתיסאם מראענה: מה קורה שם בסוגיה הזאת, את יכולה לתת לי ככה מידע בקצרה?
אילת כהן קלוזנר: בהחלט.
אילת כהן קלוזנר: מבחינתנו, בענף נפגעי עבודה, בשונה מענפים ביטוחיים אחרים, אין תנאי של תושב ישראל.
אילת כהן קלוזנר: זאת אומרת כל בנאדם שעובד בישראל, ונפצע בעבודה, ומוגשת תביעה, היא יכולה להיות מאושרת.
אילת כהן קלוזנר: התשלומים נמשכים גם אם הוא לא בישראל, אנשים שנפצעו וחוזרים לארץ מולדתם, או תושבי שטחים, משפחות של כאלה שנהרגו, אנחנו משלמים גם בחו"ל.
אילת כהן קלוזנר: אין שום תנאי של להיות בארץ כדי לקבל את הקצבה.
אבתיסאם מראענה: ובעצם איפה קראתי, בכל החומרים, שכשהעובד הזר עוזב את הארץ, ביום עזיבת הארז הוא מקבל את הכסף,
אילת כהן קלוזנר: אתם שאלתם אותנו מה קורה במצב שבנאדם נמצא פה בלי אישור של הרשויות לשהות בישראל.
אילת כהן קלוזנר: במצב כזה יש פה חוק שאנחנו לא משנים גמלאות למי שהוא שוהה בלתי חוקי.
אילת כהן קלוזנר: זה אי אפשר להיות פה בלתי חוקי ולקבל מהצד השני.
אילת כהן קלוזנר: אבל רגע שמוסדר המעמד שלו, או ברגע שהוא עוזב את ישראל אנחנו מייד מחדשים את הרישום.
אבתיסאם מראענה: משלמים לו ברגע שהוא יוצא מהארץ.
אילת כהן קלוזנר: נכון.
אילת כהן קלוזנר: רק על שוהים בלתי חוקיים מדובר.
אבתיסאם מראענה: אני עוברת לנושא ההנגשה השפתית והשירותים, שאתן נותנות ונותנים לעובדות והעובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להבין.
נחמה שפירא: אני נחמה שפירא, מנהלת אגף שירות הלקוחות בביטוח הלאומי.
נחמה שפירא: אני אחראית על השירותים במוקדים, ועל חלק נכבד מהערוצים האינטרנטיים, בעיקר השירות האישית.
נחמה שפירא: מה שרציתי לומר זה קודם כל בעקרון כמה שחשובים גם לנו וגם לאזרחים השירותים המקוונים, ביטוח לאומי כמדיניות מעולם לא סגר את הדלת לערוצים ידניים.
נחמה שפירא: תמיד יש תיבת שירות, גם בתקופת הקורונה.
נחמה שפירא: תמיד היתה תיבת שירות, תמיד חזרנו לאנשים ששמו מסמכים, והיה צריך להמשיך לטפל בהם.
נחמה שפירא: תמיד היה אפשר לשלוח בפקס, ועדיין אפשר לשלוח בפקס, שזה ערוץ ידני.
נחמה שפירא: מעולם לא היתה מדיניות של רק מקוון.
נחמה שפירא: ככה שכל מה שאפשר לקבל במקוון, אפשר גם לקבל כמובן בערוצים הידניים.
נחמה שפירא: הבעיה של הערוצים המקוונים נובעת מזה שאני צריכה לזהות את הבנאדם.
נחמה שפירא: הזיכוי חייב להיות חד חד ערכי.
נחמה שפירא: ולכן מספר דרכון לא יכול לעזור לי.
נחמה שפירא: ולכן מספר זהות של הרשות הפלשתינית, אם היא לא מוגדרת בישראל לא יכול לעזור לי.
נחמה שפירא: ולכן ביטוח לאומי כבר שנים רבות פיתח את האופציה שיהיה לנו מספר מזהה מיוחד לאוכלוסיות האלה, שאנחנו קוראים להן דרכוניסטים ותושבי שטחים.
נחמה שפירא: ואנחנו מספקים, נגיד בנאדם הגיש אפילו תביעה ידנית, וכתב את מספר הדרכון שלו בטופס הידני, והגיש אותו ידנית.
נחמה שפירא: הפקיד בשביל להזין את זה ולטפל בתביעה ולטפל בה כמו שצריך גם הוא היה צריך לכתוב לאותו בנאדם את המזהה המיוחד.
נחמה שפירא: ועם המספר המזהה המיוחד אפשר לעשות, לקבל את כל השירותים.
נחמה שפירא: כשמתקשרים למוקד, כמו שאנחנו מבקשים מאנשים, תקישו את מספר הזכות והמספר המזהה הוא אותו דבר כמו מספר הזהות.
נחמה שפירא: הוא יכול להגיע לשירות הטלפוני.
נחמה שפירא: אם הוא רוצה להנפיק לעצמו קוד משתמש וסיסמה דרך האתר, הוא יכול.
נחמה שפירא: איפה הקושי של כל הדברים האלה, כי כל הערוצים הדיגיטליים, או רובם, החלק הכי מעודכן הוא תמיד בעברית.
נחמה שפירא: יש שירותים גם בשפות נוספות, אבל אני אומרת בוודאות, מכיוון שאנחנו לא יכולים להחזיק כל הזמן את דוברי השפות באופן מלא.
נחמה שפירא: אז רמת העדכון של השירותים הדיגיטיליים היא תמיד מאוחרת יותר.
נחמה שפירא: יש שירותים שהיה מאוד מאוד קשה לתרגם אותם.
אבתיסאם מראענה: רגע, את אומרת המון דברים מעניינים וחשובים, אני רק מתעכבת עליהם.
אבתיסאם מראענה: יש לנו הגדרה חדשה, לפחות בלקסיקון שלי, שאת קוראת להם דרכוניסטיים.
אבתיסאם מראענה: שזה בעצם הפלשתינים והעובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: אז הדרכוניסטים האלה בעצם, רגע, הם בעצם יכולים לגשת לביטוח לאומי, רק באופן פיזי.
אבתיסאם מראענה: הם לא יכולים בעצם, כל האתר המקוון, הוא לא לשירותם.
נחמה שפירא: לא אמרתי את זה.
נחמה שפירא: אמרתי אפשר לספק להם שירותים, בתנאי שהנפקתי להם מספר מזהה.
נחמה שפירא: המספר המזהה הוא בסיס לשירותים מקוונים, כי כל השירותים המקוונים מצריכים הזדהות.
נחמה שפירא: הזדהות היא חד חד ערכית.
אבתיסאם מראענה: אז בשביל שאת תנפיקי להם את המספר המזוהה הוא פיזית צריך להגיש לך, כצעד ראשון, פיזית הוא מגיש לך את כל הטפסים.
נחמה שפירא: יש לנו גם טופס באתר, שנקרא "רישום נפש".
נחמה שפירא: תראי, בעקרון כשעובד זר הגיע לארץ, הוא לא זקוק למספר הזה.
נחמה שפירא: עד אשר הוא צריך את ביטוח לאומי.
נחמה שפירא: כי ברגע שהוא צריך את ביטוח לאומי הוא זקוק למספר.
נחמה שפירא: אם הוא לא נפגע בעבודה.
אבתיסאם מראענה: כאן שמת את האצבע על נקודה קריטית.
אבתיסאם מראענה: את אומרת, הוא נכנס לעבוד, בואו כולנו נקווה שהכל יהיה בסדר בשיטת ה"יהיה בסדר".
אבתיסאם מראענה: הוא לא צריך ביטוח לאומי.
אבתיסאם מראענה: אבל, ופתאום צריך את ביטוח לאומי, פתאום אנחנו נתקלות בכל כך הרבה בעיות, ופתאום אנחנו נתקלות בכל כך הרבה סיטואציות.
אבתיסאם מראענה: אז למה המספר הזה לא מקבלות אותו בעצם בהסכמים הבילטרליים, רשות האוכלוסין, למה זו סוגיה שבעצם לא צריך להסדיר אותה מראש?
נחמה שפירא: יכול להיות שמי שהיה צריך להסדיר את זה מראש זה משרד הפנים.
נחמה שפירא: ברגע שהבנאדם מגיע לשדה התעופה, והוא מתחיל לעבוד בארץ, יגידו לו יש לך מספר מזהה, לא רק לביטוח לאומי.
נחמה שפירא: זה מספר מזהה שביטוח לאומי המציא, הוא קיים רק אצלנו, הוא לא קיים בגופים אחרים.
נחמה שפירא: יכול להיות שצריך להיות לזה פתרון שהוא יעיל לכולם.
אבתיסאם מראענה: נחמה, תודה.
אבתיסאם מראענה: בעצם את אומרת, אני גם אדגיש את הסוגיה הזאת, נכנסים עובדים זרים, והרבה עובדים זרים, בתוך מדינת ישראל, כמאה אלף יש לנו כרגע, והאנשים האלה נכנסים, כל אחד נכנס עם הדרכון שלו.
אבתיסאם מראענה: משרד הבריאות עובד עם מספר אחד, רשות האוכלוסין יש לה את הדרכון, ביטוח לאומי יש לו את המספר שלו.
אבתיסאם מראענה: וכשאנחנו מדברות על מערכות חינוך של אותם ילדים, כאשר ויש ילדים של אותם עובדים זרים, אז בכלל מנפיקים להם מספר אחר.
אבתיסאם מראענה: ובנאדם אחד יש לו כמה מספרים, והרשויות לא מתקשרות, משרדי ממשלה לא מתקשרים על אותו מספר.
אבתיסאם מראענה: ובסופו של דבר זה סוגיה שאנחנו דיברנו עליה כמה פעמים, אנחנו פוגשות אותה כל כך הרבה פעמים בכלל.
אבתיסאם מראענה: וזה בעצם נשאלת השאלה, וענבל, את יכולה לתת לי את התשובה.
אבתיסאם מראענה: למה בעצם אותו עובד זר שנכנס למדינת ישראל, או משטחי הרשות, כל עובד שנכנס למדינת ישראל, למה שהוא לא יקבל מספר שאיתו הוא הולך, כמספר מזהה, בכל המערכות, בריאות, ביטוח לאומי, חינוך, תו ירוק שתיכף אנחנו נדבר עליו.
אבתיסאם מראענה: למה הדבר הזה לא מוסדר?
אבתיסאם מראענה: למה אנחנו מחכות?
ענבל משש: קודם כל כשעובד זר מגיע לארץ הוא מגיע בצורה בטח חוקית ומסודרת, הוא מגיע עם מסמך מזהה רשמי של מדינתו, זה הדרכון, זה המסמך המוביל, זה המספר המוביל, ואנחנו מזהים אותו חד ערכית באמצעות הדרכון שלו.
ענבל משש: כל משרד פיתח לעצמו מספרים מזהים משל עצמם.
ענבל משש: אנחנו אין לנו יכולת לשלוט בשירותים שניתנים על ידי משרדים אחרים.
ענבל משש: מה שכן, מה שצריך כן להוביל זה דווקא כן מספר הדרכון שלו.
ענבל משש: כי הוא חד ערכי, הוא המסמך הרשמי שלו, אפשר לזהות אותו באמצעות הדרכון.
אבתיסאם מראענה: אז למה לא עושים את זה?
ענבל משש: משרדים שונים, קודם כל יש אותיות בדרכונים ויש מספרים בדרכונים, כשמערכות מסויימות לא יודעת לקרוא אותיות או מספרים או שילוב של שניהם.
ענבל משש: אבל מה שצריך להוביל זה המסמך הרשמי שלו.
ענבל משש: זה מה שמוביל.
ענבל משש: גם אצלנו, אנחנו לא נותנים לו עכשיו עוד מספר זהות אחר, או עוד מספר פנימי.
אבתיסאם מראענה: אז אני לא מצליחה להבין, אז כל משרד, בשביל רק לתפעל את הסיטואציה, ממציא לעצמו את הדרך בשביל לתת שירותים, ולא מכוונה רעה, הכל בסדר, אבל בסופו של דבר הדרכון זה לא,
ענבל משש: אפשר לזהות אותו גם באמצעות הדרכון שלו.
ענבל משש: זה המסמך הרשמי שלו, אין לו עוד מסמך רשמי במדינת ישראל.
ענבל משש: זה המסמך.
ענבל משש: אין משהו אחר.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא הזה עלה, ואני חושב שגם בביקור שלך במתקן גיבון בשבוע שעבר, התייחסתי לסוגיה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: לנתין זר שנכנס למדינת ישראל יש דרכון רשמי של המדינה שלו, והמספר המזהה שלו זה המספר שמוביל אותו.
יולי יואל אדלשטיין: לצערי, ואמרתי את זה כבר במספר פגישות אלה הדרישות.
יולי יואל אדלשטיין: משרדי ממשלה ארוכים לקלוט במערכות המיחשוב שלהם רק תעודות זהות.
יולי יואל אדלשטיין: הם לא יודעים לקלוט סימנים ואותיות שלצערי זה מה שיש בדרכונים.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא יכולים להמציא לכל אחד שיש לו דרכון, להמציא לו איזה מספר כזה או אחר.
יולי יואל אדלשטיין: זה מה שהמשרדים האחרים עושים.
יולי יואל אדלשטיין: כל אחד נותן לו איזה מספר רנדומלי, שהוא החליט לתת לו.
יולי יואל אדלשטיין: ולכן יש להם בעיה לזהות את זה.
יולי יואל אדלשטיין: לכל נתין זר שנכנס למדינת ישראל יש בביקורת כניסה שלו נקלט מספר הדרכון שלו.
יולי יואל אדלשטיין: ז המספר שמוביל אותו ומזהה אתו לאורך כל הדרך.
יולי יואל אדלשטיין: משרדי הממשלה צריכים מה שנקרא להתאים את מערכות המיחשוב שלהן לדרכונים.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוסקים בזה.
יולי יואל אדלשטיין: אי אפשר להמציא לכל אחד מספר אחר, על מנת שזה יתאים לרישום של המחשבים.
אבתיסאם מראענה: הגיוני, גם לחלוטין הגיוני.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה שנרשום גם בפרוטוקול את הסוגיה הזאת, שהיא סוגיה סופר קריטית.
אבתיסאם מראענה: היא גם תיקח אותנו תיכף לדיון הבא.
אבתיסאם מראענה: היא סוגיית, בעצם שינוי מערכתי של האחדה, איחוד, של מערכות ושל קליטה של אותם עובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: אנחנו ננסה להבין מי יתכלל אל הדבר הזה ומי יחליט.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להיפרד מכם.
אבתיסאם מראענה: לפני שאני נפרדת כמובן אנחנו נעבור תיכף לנושא הבא של הוועדה בנושא קורונה.
אבתיסאם מראענה: אז אני מסכמת את הדיון.
אבתיסאם מראענה: בתוך חמישה עשר יום משרד הבריאות יעדכנו על תיקון הצו.
אבתיסאם מראענה: הוועדה תקיים דיון בתוך חודש.
אבתיסאם מראענה: וכמובן אני חוזרת על הסוגיה הזאת של הנגשה או תכלול או איחוד של כל המערכות של משרדי הממשלה, בכל מה שקשור במספר אחד, דרכון של עובד זר, או עובדת זרה, והוועדה תתקדם בסוגי הזאת.
אבתיסאם מראענה: הסוגיות של בריאות הנפש וההנגשה של בריאות הנפש, אנחנו נקיים דיון המשך.
אבתיסאם מראענה: דיון חשוב מאוד, שלא הספקנו לדון בו.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה לכולם.
אבתיסאם מראענה: שלום לכולם, אנחנו בעצם בדיון השני של הוועדה, מניעת תחלואת הקורונה בקרב עובדות ועובדים זרים, ותו ירוק.
אבתיסאם מראענה: הדיון שלנו יהיה בעצם ארבעים וחמש דקות, לצערי הרב, אבל אנחנו ננסה לעשות אותו ככה מאוד מדוייק.
אבתיסאם מראענה: גם על התקופה הזאת שאנחנו נמצאות עמוק בתוך הפנדמיה, מגיפה, היא לא עוזבת אותנו לצערי, היא מתקדמת בעוד גל ועוד גל ועוד גל.
אבתיסאם מראענה: והסוגיה של עובדים זרים בתוך הקורונה, והתו הירוק, והחיסונים, והתחלואה, והבידודים, נשאלות המון המון שאלות.
אבתיסאם מראענה: ואנחנו ממש רוצות ככה להתעסק בסוגיה הזאת.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה קודם כל לתת זכות דיבור לזואי גוטצייט, מרופאות ורופאים לזכויות אדם, שתציג את הסוגיה, ומשם נתקדם.
זואי גוטצייט: תודה רבה לך.
זואי גוטצייט: אני רוצה לומר שאנחנו נכנסות לגל החמישי הזה בחשש רב, ביחס למטופלים והמטופלות שלנו, ולגבי כל חסרי המעמד, מהגרי העבודה, מבקשי המקלט בישראל, מכל מיני סיבות.
זואי גוטצייט: אני רוצה להתייחס לכמה סוגיות.
זואי גוטצייט: בראש ובראשונה אני רוצה להדגיש שרבים מחסרי המעמד להבנתנו, בפרט אלו שלא מבוטחים בקופות החולים, עדיין לא חוסנו בבוסטר.
זואי גוטצייט: כלומר לא חוסנו חיסון שלישי.
זואי גוטצייט: ולכן לעומת גלים קודמים שבהם יכולנו להרגיע את עצמנו בכך שמדובר בסך הכל באוכלוסיות צעירות, ובריאות, הרי שהפעם אנחנו חוששות שהאנשים האלה נמצאים בעמדת נחיתות מבחינה בריאותית, ופגיעים יותר, ופגיעות יותר לחולי מהאומיקרון.
זואי גוטצייט: מנגד, וזה אולי כותרת הגג שלי, לתפיסתנו יש איזו שהיא הסרת אחריות, או תחושת נמנום מסויים מצד משרד הבריאות.
זואי גוטצייט: בעוד שבגלים קודמים, ובפרט ב-2020, היתה התגייסות מאוד מוערכת ומאוד ראוייה לציון בהקשר של חסרי המעמד ומהגרי העבודה, העניין בהם קצת התרופף, וכרגע התחושה הכללית היא בלגאן.
זואי גוטצייט: אז אני רוצה לציין כמה סוגיות, שאני חושבת שצריך לדבר עליהן בפרט היום, כשאנחנו כבר בתחילתו של השיא, אני מניחה.
זואי גוטצייט: דבר ראשון תגבור חיסונים לקהילות הזרות.
זואי גוטצייט: יש כרגע בלגאן, יש כרגע מוקד אחד בעצם ייעודי לחסרי מעמד, חסרי קופת חולים.
זואי גוטצייט: הוא לא מצליח לעמוד בביקוש.
זואי גוטצייט: הוא פתוח רק אחת לכמה שבועות, עכשיו הם תגברו את זה קצת יותר, אבל עדיין זה אחת לשבועיים ביום שישי, בין שמונה לאחת, או בין תשע לשתיים, בדרך כלל החיסונים מסתיימים כבר בעשר, ואנשים לא מצליחים להתחסן.
זואי גוטצייט: הנושא של החיסונים, תיגבור החיסונים, צריך גם לטייב את התיעוד ואת הנפקת התו הירוק, שזה משהו שאני מניחה שניגע בו.
זואי גוטצייט: הקשיים בהנפקת התו הירוק מייצרים הרבה קשיים בשטח, הרבה חוסר אונים לחסרי המעמד, מול המערכת, שבתורם מובילים גם לסירוב להיענות, הרבה פעמים, להנחיות של משרד הבריאות.
זואי גוטצייט: מה קורה עם מלונות הבידוד, אני יכולה להרגיש את השיא של המגיפה, אני לא צריכה לשמוע חדשות, אני מקבלת פניות מהשטח.
זואי גוטצייט: אני שומעת על אנשים שלא יודעים האם יש אפשרות לעבוד למלוניות בידוד.
זואי גוטצייט: אם אין להם קופת חולים, למי הם אמורים לפנות כדי לעבור לבידודים.
זואי גוטצייט: מי יעשה את הניטור במלוניות הבידוד.
זואי גוטצייט: למי שאין קופת חולים אין רופא משפחה שיכול לנטר אותו.
זואי גוטצייט: צריך שמשרד הבריאות ידאג לזה.
זואי גוטצייט: בנוגע לאישפוזים, אני רוצה להזכיר לכולנו שב-2020 יצאה הנחייה לבתי החולים לקבל דרך המיונים את מי שמופיעים עם תסמינים, או שאומתו לקורונה, גם אם אין להם ביטוח רפואי.
זואי גוטצייט: שזה נהדר ומצויין וראוי.
זואי גוטצייט: אבל מה ששכחו להסביר זה את נושא המימון של האישפוזים האלה.
זואי גוטצייט: ואנחנו כבר ראינו אנשים, בעיקר מבקשי מקלט שחיים בעוני מחפיר גם ככה, שקיבלו פתאום חשבונות על האישפוזים במיון בגלל הקורונה.
זואי גוטצייט: החשש הוא שזה גם יגרום לאנשים אחר כך לפחד לגשת למיון, גם אם הם אומתו לקורונה, כי הם לא יוכלו אחר כך להתמודד עם החובות.
זואי גוטצייט: תרופות לקורונה, שמענו לאחרונה שאישרו מתן תרופות שמונעות סיבוכים לקורונה.
זואי גוטצייט: השאלה שלי למשרד הבריאות, האם ואיך הן יינתנו למי שעומדים בתנאים הבריאותיים ואין להם קופת חולים.
זואי גוטצייט: אני יכולה להמשיך לגבי התו הירוק, אנחנו בחודשים האחרונים מתמודדות עם המון, עשרות ומאות פניות, של מהגרי עבודה, ושל מבקשי מקלט, שלא מצליחים להנפיק את התעודות, זה נוגע גם עכשיו לקטינים שחוסנו, לרבות קטינים שיש להם ביטוח במאוחדת, הביטוח המסובסד של משרד הבריאות.
זואי גוטצייט: גם הם אין להם בעצם מספר דרכון, אין להם מספר אשרה, והם לא מצליחים להנפיק את התעודות.
זואי גוטצייט: חוסר האמון מתגבר.
זואי גוטצייט: מהגרי עבודה שנוסעים לחופשה וצריכים לחזור נדרשים לבידוד רק בגלל שהם לא מצליחים להנפיק את התו הירוק.
זואי גוטצייט: פלסטינים שחיים בישראל, וידוע לנו שיש פה פלשתינים עם היתרים, ופלשתינים, מה לעשות, שלא הצליחו לקבל היתרים, ולא יכולים לחזור לשטחי הרשות הפלשתינית, מסורבים לקבל חיסון במתחמים הייעודיים.
זואי גוטצייט: שזה באמת משהו שאני רוצה לצעוק כאן, כי אנחנו מקבלים לא מעט פניות מאנשים מאויימים, מאנשים שנרדפים בשטחי הרשות, ולא נותנים להם חיסונים, למרות שהם חיים כאן, מרכז חייהם כאן.
זואי גוטצייט: ולצורך העניין הם לא שונים ממהגרות עבודה או מבקשי מקלט שחיים כאן מסיבות שונות, ולא יכולים לחזור לארצות המוצא שלהם.
זואי גוטצייט: אני שוב אחזור ואגיד, אנחנו מבקשות תשובה לגבי ההיערכות של משרד הבריאות.
זואי גוטצייט: מה קורה עם התרגומים של ההנחיות לשפות השונות.
זואי גוטצייט: מה קורה עם מלוניות הבידוד.
זואי גוטצייט: מה קורה עם הניטור, מה קורה עם תיגבור החיסונים.
זואי גוטצייט: ומתי אומת הסייבר תצליח להתגבר על הבעיות הטכניות שמונעות כרגע מאנשים לקבל תווים ירוקים.
אבתיסאם מראענה: זואי, היית מדוייקת, נפלאה, עשית הרבה דיוק.
אבתיסאם מראענה: אז אין לי ברירה, אני פשוט חייבת לעבור למשרד הבריאות, ולשאול אתכם, חברות וחברים, מה קורה שם?
אבתיסאם מראענה: מה המצב?
אבתיסאם מראענה: במשרד הבריאות, מה אנחנו עושות עם המצוקה הזאת?
מירי כהן: אני אתחיל, ויש כאן כמה אנשים שמשתתפים מהמשרד, וגם בזום.
מירי כהן: אני רק אומר שבעקבות הפנייה של הוועדה, וגם השאלות שאתם העליתם, לפחות אני, נכנסתי לנושא הזה בשבוע שעבר, אבל גם אנשים אחרים, מעבר למי שמכיר את זה, ומטפל בזה ממילא.
מירי כהן: לכן יש כאן סוגיות שמצריכות גם מאתנו בדיקה ועבודה.
מירי כהן: גם סוגיית הנתונים, איסוף הנתונים, שלא כל כך היה ברור מה ההיקפים וכו'.
מירי כהן: ובאמת הושקעה העבודה, ואני מודה שחלק מהדברים במהלך הימים האלה אפילו הצלחנו להשיג אותם ולאסוף אותם, ואנחנו נציג אותם עוד מעט.
מירי כהן: יש דברים שאנחנו עדיין צריכים לטפל בהם, אני אבקש שיתייחסו כאן לסוגיות שעלו, גם חיסונים, גם נתונים וכו'.
מירי כהן: אני אבקש מליזה שתתחיל, ואחר כך אני אבקש מטלי דהן, מנהלת המוקד שלנו, של משרד הבריאות, שגם נותנת את המענה, ואחר כך גם מזיוה וייצמן, מהמשל"ט שלנו, לגבי החיסונים עצמם של עובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: בבקשה, אז בואו נתחיל עם ליזה אידלמן.
ליזה אידלמן: צהריים טובים, קודם כל אני אתחיל ואגיד שמבחינת משרד הבריאות גם עובדים זרים עם ביטוח וגם עובדים זרים חסרי מעמד, מבקשי מקלט, ללא ביטוח, באופן גורף והצהרתי זכאים גם לבדיקות וגם לקבלת חיסונים.
ליזה אידלמן: זאת אומרת אין החרגה בהקשר הזה, בניגוד לסוגיות אחרות.
ליזה אידלמן: לעניין הביצוע והתפעול, קודם כל מנתונים שקיבלנו מקופת חולים כללית, שהיא הגוף המבטח העיקרי של העובדים הזרים, מדברים על זה שהם מבטחים סך הכל מאה ארבעים אלף עובדים זרים.
ליזה אידלמן: מתוכם תשעים אלף עם חיסון בתוקף.
ליזה אידלמן: עשרים ושניים אלף עם חיסון פג תוקף שיש לחדש, כמו שצויין קודם שעדיין לא כולם השלימו את הבוסטר.
ליזה אידלמן: וכמעט עוד עשרים ושמונה אלף בחיסון בתהליך.
ליזה אידלמן: זאת אומרת צריכים עדיין להשלים, נגיד חיסון שלישי.
ליזה אידלמן: אני אגיד שמבחינת מבקשי מקלט, חסרי מעמד, מה שזואי ציינה קודם, זה נכון שיש מתחם ייעודי, בשכונת נווה שאנן בתל אביב.
ליזה אידלמן: חוץ מהמתחם הייעודי חסרי קופות חולים יכולים להתחסן בכל אחד מהמתחמים של משרד הבריאות.
ליזה אידלמן: מתחמים שאינם משוייכים לאיזו שהיא קופת חולים ספציפית.
ליזה אידלמן: אתמול למשל ראינו שיש איזה שהוא פער הסברתי בין המוקדים השונים בתל אביב.
ליזה אידלמן: הדוברות של עיריית תל אביב לא פרסמה שבעצם חסרי קופות חולים יכולים להתחסן.
ליזה אידלמן: מדובר בחסרי קופת חולים, כי יש גם חסרי מעמד, שבעצם הביטוח הרפואי שלהם תלוי במעסיק.
ליזה אידלמן: אם יש להם מעסיק קבוע, שנותן להם ביטוח, הם לענייננו בעלי ביטוח.
ליזה אידלמן: כרגע אנחנו לא מפרידים בין מעמד חוקי, אלא רק אם יש ביטוח או אין ביטוח.
ליזה אידלמן: עכשיו גם הנושא של המלוניות, לצורך העניין, בגלים הקודמים הוא היה מונגש גם לחסרי ביטוח, היות שהוא ניתן ישירות דרך משרד הבריאות.
ליזה אידלמן: מה שזואי אומרת, ובצדק, שצריך להסדיר את העברת המידע בנושא הזה.
ליזה אידלמן: למי פונים, איך מתאמים, מי שיעשה עבורם את הניטור זה ביקור רופא, אבל כן על אחריותנו, כמו שמירי אמרה, לגבש את המענה.
ליזה אידלמן: ולהוציא מידע ודאי של איך פונים, איך מתאמים מלונית, ולתרגם את זה לשפות.
אבתיסאם מראענה: עכשיו אנחנו כבר שנתיים וחצי, כמעט שלוש, בתוך הפנדמיה, עמוק עמוק, אנחנו בגל החמישי.
אבתיסאם מראענה: אף אחד לא מבטיח שזה יסתיים כאן.
אבתיסאם מראענה: ואת אומרת לי בעצם לא הנגשנו, ויש מתחם אחד ייעודי בנווה שאנן, ולא כל מהגרי העבודה וחסרי מעמד ופליטים פלשתינים שנמצאים כאן ולא נמצאים כאן, נמצאים בשטח של מדינת תל אביב, אז כאילו מה אחד נמצא בנווה שאנן, והוא לא פתוח כל הזמן ולא מונגש.
אבתיסאם מראענה: אז בעצם שלוש שנים לקח לכם עכשיו רק להבין שבעצם הדבר הזה לא מונגש, או שהונגש והופסק?
ליזה אידלמן: אז אני אדייק.
ליזה אידלמן: קודם כל הנושא של תרגום ההנחיות היה פעיל באחת עשרה שפות בגל הראשון, שני, שלישי.
ליזה אידלמן: מסכימה שלא נשמרה רציפות.