GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, אתם רוצות או רוצים להגיב בכמה מילים?
עינבל משש: כן, אז קודם כל אנחנו, באמת כפי שאמר אלכס, עושים עבודה משותפת בזמן הזה, גם עם משרדי הממשלה האחרים במסגרת הצוות הבין-משרדי שהשרה הקימה, ובוחנים את כל נושא שיטת ההעסקה בענף הסיעוד.
עינבל משש: אנחנו בקרוב מאוד יוצאים גם בשיתוף ציבור שייעשה בצורות שונות, אחת בזירה מקוונת, שלדעתי יצא אולי כבר בשבוע הבא.
אבתיסאם מראענה: מה מקוונת?
אבתיסאם מראענה: לא הבנתי.
עינבל משש: אנחנו עושים הליך של שיתוף ציבור, לשמוע את הציבור.
עינבל משש: קודם כל, חשוב לי להגיד לכולם שגם הדלת שלנו פתוחה, גם האוזניים שלנו בקשב, ובעיקר הלב שלנו במקום הנכון ואנחנו שומעים את המצוקות ובהחלט מתייחסים בכובד ראש לכל המצוקות שעולות מכולם.
עינבל משש: אנחנו מתעסקים, אני חושבת שלפחות בשנה האחרונה, בשיפור המצב.
עינבל משש: בין היתר, הקימה השרה את הצוות הבין-משרדי, ואנחנו בוחנים את הנושא, באמת בצורה מעמיקה, כשכל משרדי הממשלה שותפים בתוך עבודת הצוות.
עינבל משש: אני עוד פעם אגיד, צר לי, אבל רשות האוכלוסין וההגירה אחראית על הסדרת העסקת עובדים זרים, היא לא אחראית על הנושא המאוד רחב ומאוד כואב, של הזדקנות בקהילה או בתפיסה הזו, אבל כן, בחלקת האלוהים שלנו אנחנו עושים מאמץ מאוד מאוד גדול, גם לעבוד בשיתוף פעולה עם כולם וגם למצוא את הפתרונות האפשריים.
עינבל משש: חשוב לי להגיד דבר אחד נוסף.
עינבל משש: תראו, האתגר שלנו הוא באמת לאזן בין כל המרכיבים, ובסופו של יום להוביל לשיפור.
עינבל משש: אבל, כן חשוב להגיד, שצריך לאזן בין כל המרכיבים, כי יש פה הרבה איזונים שנדרשים, יש מדיניות, יש השתקעות, ויש המון תכליות של הגירה, ומצד שני, יש צורך לתת באמת מענה מכבד וראוי למטופלים הסיעודיים, ואת כל הדברים האלה אנחנו עושים.
עינבל משש: אז אנחנו יוצאים עם זירה מקוונת, ממש בעת הקרובה, שמזמינה את הציבור לדבר על הפערים, חסמים, בעיות, מצוקות.
עינבל משש: יהיו לנו קבוצות מיקוד שאנחנו עושים, וכמובן נצא בקול קורא לקבל עמדות.
אבתיסאם מראענה: תודה, עינבל.
אבתיסאם מראענה: כן, גברתי, לא נתתי לך זכות דיבור?
אבתיסאם מראענה: אז בואי למיקרופון בבקשה ובואי נעשה את זה בקצרה.
אבתיסאם מראענה: נתי, את תסלחי לי הפעם.
אבתיסאם מראענה: אני חייבת לעבור גם לדיון הבא, אז תעזרו לי.
אבתיסאם מראענה: גילה, בבקשה.
גילה בופ: טוב, קודם כל אני אציג את עצמי, גילה בופ, מנכ"לית של אחד התאגידים הגדולים של העובדים הזרים, 28 שנים בתחום.
גילה בופ: אני באמת מברכת על הדיון ואני באמת מקווה שבעוד שנתיים כשאני אפרוש ואני אצא לפנסיה אנחנו כן נראה שינויים.
גילה בופ: אני חייבת לציין שמאז שהגב' עינבל משש נכנסה לתפקיד, כן יש לנו דלת פתוחה, וכן יש לנו אוזן קשבת, ואנחנו כן רואים שדברים יותר מתקדמים.
גילה בופ: את אמרת מקודם משהו מאוד חשוב, וזה הנושא של החקיקה.
גילה בופ: זה ברור שזה לא בידיים של הגב' משש, יש חוקים, יש נהלים, ולפי דעתי, את הדברים האלה צריך לשנות, במיוחד עכשיו.
גילה בופ: אם אני אספר לכם שלפני 15 שנה או 10 שנים אנחנו לא היינו שומעים את הסיפורים האלה בכלל, כי לא היה מחסור בעובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: לא היו מצלמות, סליחה.
גילה בופ: לכן, מה שאני רוצה להגיד הוא, שבגלל הקורונה, או בעקבות הקורונה, מדברים כבר על שנתיים כמעט, אני חושבת שכל הקריטריונים של הוועדה ההומניטארית שזו בעצם הבעיה היום, זאת אומרת, זה הנושא של הדיון היום, אז בגלל המצב אני כן חושבת שצריך להגמיש את הקריטריונים.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, אני שמחה שאנחנו מסכימות.
אבתיסאם מראענה: כן, ד"ר נתי.
נתי בלום: אז אני נתי, ואני מנכ"לית עמותת עמדא לחולי דמנציה ואלצהיימר.
נתי בלום: רק לתת לכם שני מספרים, כי יש לי דקה.
נתי בלום: יש 150,000 איש עם דמנציה ואלצהיימר בישראל.
נתי בלום: רשות האוכלוסין, תסתכלו עליי, כי אתם לא אמונים על הזקנה, אבל גם אתם כנראה תהיו זקנים.
נתי בלום: 37 אחוזים מהאנשים בין גיל 74 ל-85 הם אנשים עם דמנציה ואלצהיימר, ולטפל בהם זה מאוד קשה.
נתי בלום: חלק מהם הם לא סיעודיים, אבל יש להם בעיות התנהגות קשות מאוד.
נתי בלום: אם רוצים לתעדף אנשים, אז לבי איתכם אנשים נכים צעירים, ואני מבינה למה צריך לתעדף אותם, אבל צריך גם לתעדף את האוכלוסייה הזאת, כי אף מטפל לא רוצה לטפל בהם, כי הרבה יותר קשה לטפל באדם עם בעיית התנהגות שאנחנו לא מבינים למה הוא מתנהג ככה, כי שיפוט המציאות שלו לקוי, מאדם סיעודי, וכשיש חוסר - - -
רמי סלהוב: הם לא מקבלים את ההכשרה לזה.
נתי בלום: נכון מאוד, אין הכשרה לזה, למרות שאנחנו מדברים על ההכשרה, ואיבתסאם מכירה את זה.
נתי בלום: אז אם מתעדפים את זה, אז זאת האוכלוסייה, וככל שאנחנו נתקדם בזמן, יהיו יותר אנשים זקנים, כי תוחלת החיים עולה, ויהיו יותר אנשים זקנים עם דמנציה ואלצהיימר.
אבתיסאם מראענה: תודה, ד"ר נתי.
אבתיסאם מראענה: בסוף אני אעשה דוקטורט על הנושא הזה.
אבתיסאם מראענה: אוקי, חברות וחברים, אני ממש רוצה קודם כל להודות לכן, לכל מי שהגיעה והגיע ועשה מאמץ להגיע לכאן, השמיעה והשמיע את הסיפורים שלו.
אבתיסאם מראענה: זה היה מאוד מרגש, מאוד חשוב, תודה שפתחתם את הלב והייתם כנות וכנים לספר לנו ככה על החיים שלכם, על החוויות שלכם.
אבתיסאם מראענה: תודה שנתתם בנו את האמון בכלל, לפתוח את הלב ולספר לנו ולשתף אותנו.
אבתיסאם מראענה: תודה לרשות האוכלוסין וההגירה, תודה עינבל, תודה שריי, תודה עו"ד ויסמן, תודה חברות וחברים והשאר שהגעתם.
אבתיסאם מראענה: אני מסכמת את הדיון הכל כך חשוב.
אבתיסאם מראענה: הוועדה רואה חשיבות עליונה במציאת פתרון לסוגיות שהועלו כאן, באופן שיקל על המשפחות במציאת מטפל או מטפלת בכלל, או בתקופת הקורונה שכנראה לא עוזבת אותנו.
אבתיסאם מראענה: אני באופן אישי, גם החברות שלי בוועדה, גם בלשכה, גם בכלל אנחנו ככנסת ישראל, נעשה הכל על מנת לפעול ולקדם הצעה לתיקון החוק בוועדה הזאת, מתוך הנקודות שהועלו בדיון, ואשמח לשיתוף פעולה, כמובן.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד אוהבת לשתף פעולה עם עוד שותפות ושותפים שיושיטו יד, עם רשות האוכלוסין וההגירה, לגיבוש הפרטים והיישום שלהם.
אבתיסאם מראענה: הוועדה תקיים דיוני המשך למעקב אחרי הפתרונות המוצעים לנושא של ההקלה על קליטת עובדים ועובדות זרות, ובעיית המחסור, לקראת סוף תקופת ההתארגנות.
אבתיסאם מראענה: קחו בחשבון שאנחנו בסוף השנה, נסיים עם תקופת ההתארגנות שבעצם, מי שמעסיקה או מעסיק עובדת או עובד זר שהוא לא חוקי, מסתיימת תקופת ההתארגנות, ואתן צריכות להיות ערות לדבר הזה.
אבתיסאם מראענה: סליחה, אין לי כרגע בשורות טובות, לגבי מה יחליף את האנשים שמטפלים ביקירים וביקרות שלכם.
אבתיסאם מראענה: צוהריים טובים, שלום לכולן ולכולם, תודה שבאתם.
אבתיסאם מראענה: שמי אבתיסאם מראענה ואני יו"ר הוועדה המיוחדת לעובדות ועובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: נמצאות כאן איתנו מיכל דיבנר כרמל, היא מנהלת הוועדה, אז מי שמתקשרת ומתקשר איתה, תדעו שזאת האישה.
אבתיסאם מראענה: יושבת גם בצד השמאלי שלי עוה"ד של הוועדה נועה בן שבת.
אבתיסאם מראענה: יעל אורבך יושבת שם, והיא היועצת הפרלמנטרית שלי, בדרך כלל אתם מתכתבות ומתכתבים איתה, אז קחו בחשבון שככה היא נראית, אישה מדהימה ומהממת.
אבתיסאם מראענה: אז קודם כל, אני פותחת בהתנצלות על זה שלקח לנו מספר חודשים לכנס ועדה בנושא של חקלאות באופן ספציפי, זה נושא כל כך חשוב, כל כך קריטי, כל כך מתבקש.
אבתיסאם מראענה: היינו, ואנחנו עדיין, בעומסים מטורפים, במיוחד בכל מה שקשור בעובדות ובעובדים הזרים בתחום הסיעוד, אבל הנה, אנחנו פה, הגענו לכאן, ואנחנו מקיימות את הדיון הכל כך חשוב הזה.
אבתיסאם מראענה: כמו שאתן ואתם רואות ורואים, החדר של הוועדה צפוף ומלא היום, ובצדק, בסוגיה שיש לה שתי פנים, כשבעצם, יש לנו את העובדים והעובדות שמגיעות לארץ לעבוד בענף החקלאות, ויש לנו את החקלאים והחקלאיות, שיש להם את המשק שלהם ויש להם את החקלאות שכל כך חשובה לנו במדינת ישראל, ואנחנו רוצות לתת את המענה לשתי האוכלוסיות.
אבתיסאם מראענה: שתי אוכלוסיות שמבקשות ורוצות להתקיים בכבוד, לחקלאים ולחקלאיות שיהיה את המענה, שיוכלו להתפרנס, שהמקום הזה יהיה טוב ומהמם.
אבתיסאם מראענה: אני לא יודעת איפה קראתי אתמול איזה משפט, אני חושבת שזה של פורר, הוא אמר שהחלום שלו זה להגיד לילדות ולילדים שלנו ללכת לעבוד בחקלאות.
אבתיסאם מראענה: לא יקרה, סבבה, אז אנחנו אופטימיות.
קריאה: החלום להגיד או שילכו לעבוד?
אבתיסאם מראענה: החלום הוא שבעצם תהיה בעצם חקלאות, שזה תחום כזה טוב שיעבדו בזה.
אבתיסאם מראענה: על הכיפק.
אבתיסאם מראענה: אז בואו נתחיל את הדיון שלנו, יש לנו הרבה דוברות ודוברים שנרשמו לדיון הזה, אני רוצה להגיד תודה לכל מי ששלח את החומרים המקדימים, ביקשנו כבר בשבוע שעבר שישלחו לנו גם נתונים, גם סיפורים, גם סקירות, גם דוחות על אותו נושא, אז תודה לכל מי ששלח.
אבתיסאם מראענה: אני מצטערת שמשרדי ממשלה, רובם, לא שלחו, אני לא אנקוט בשמות כי זה לא המקום לכזה דבר, לפעמים עושים עבודה מצוינת אבל היום פחות.
אבתיסאם מראענה: אז אנחנו נתחיל את הדיון שלנו.
אבתיסאם מראענה: אני אתן את הכבוד הראשון, כרגיל, לגב' עינבל משש, מרשות האוכלוסין.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא קיבלנו מכם את המייל לגבי הנתונים שביקשנו, אבל אני מבינה שהייתה תקלה, ואנחנו נצלח אותה, אז אני מקשת שתתני לנו סקירה בבקשה, על תחום ענף החקלאות בישראל.
אבתיסאם מראענה: במה אתם נתקלות ונתקלים?
אבתיסאם מראענה: מהם הקשיים?
אבתיסאם מראענה: כמה עובדות ועובדים נמצאים בארץ בענף החקלאות, אתגרים, בבקשה תאתגרי אותנו.
עינבל משש: שלום, צוהריים טובים.
עינבל משש: אני אומר ואתנצל שבשל תקלה משרדית לא נשלח חומר מבעוד מועד, אנחנו פה כמובן להשלים ולענות על כל מה שיידרש.
עינבל משש: לגבי ענף החקלאות, זה ענף שבו מועסקים גם עובדים זרים, גם פלסטינים, יש גם משתלמים, אולי שושנה אחר כך תשלים אותי בנושא משתלמים.
עינבל משש: בענף החקלאות יש מכסה, בהתאם להחלטת הממשלה, ממש לפני כחודשיים עלתה המכסה הממשלתית ל-30,200 עובדים זרים בענף.
עינבל משש: כיום, נמצאים בישראל למעלה מ-26,000 עובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: כולל פלסטינים?
עינבל משש: לא, לא כולל פלסטינים, תכף אני אומר את המכסה, אצל פלסטינים זה מחולק למכסה עונתית ולמכסה קבועה, 6,500 קבועים ו-11,500 עונתיים.
עינבל משש: לגבי עובדים זרים השוהים במדינת ישראל בענף החקלאות, אז בשנה האחרונה, 2021, נכנסו לישראל למעלה מ-5,000 עובדים זרים חדשים לענף.
עינבל משש: כל העובדים, כמובן, מגיעים מתאילנד, כולם מגיעים באמצעות הסכמים בילטרליים.
אבתיסאם מראענה: בלבד?
עינבל משש: כן, אך ורק מתאילנד, ואך ורק באמצעות הסכמים בילטרליים.
עינבל משש: היום אנחנו במצב שבו 100 אחוזים מהעובדים ששוהים במדינת ישראל בענף החקלאות הגיעו באמצעות ההסכמים הבילטרליים.
עינבל משש: כמובן שתקופת ההעסקה של עובד היא לפי הקבוע בחוק, 63 חודשים מקסימום.
עינבל משש: ככלל, אני יכולה לומר שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא ופורה עם משרד החקלאות לנושא הקצאת ההיתרים לעובדים זרים עבור חקלאים.
עינבל משש: בענף הזה יש לשכות פרטיות שהתפקיד שלהם הוא, כמובן, לתווך ולטפל בנושא בינינו לבין החקלאים, ולתת מענה לפי הגדרת התפקיד שלהם.
עינבל משש: עבודת הלשכות מעוגנת, כמובן, בנוהל.
עינבל משש: לגבי הקצאת ההיתרים, אני יכולה לומר שככלל, יש למעלה מ-6,000 חקלאים בעלי היתרים שמעסיקים עובדים זרים.
עינבל משש: את המפתחות לחלוקת ההיתרים והמלצה לחלוקת החקלאים, כלומר, כמה כל חקלאי מקבל, זאת בעצם עבודה של משרד החקלאות.
עינבל משש: נמצא פה ד"ר אסף לוי שיוכל להרחיב על המנגנון והמפקד שהם עושים כדי לדעת בעצם כמה עובדים צריך כל חקלאי.
עינבל משש: היתרים לחקלאים ניתנים מידי שנה, וכל שנה ההיתר מוארך.
עינבל משש: כל שנה אנחנו מפרסמים, כבר עכשיו פרסמנו לשנת 2022 את הקצאת ההיתרים עבור החקלאים, כמה כל חקלאי מקבל, ובעצם, יש אפשרות, כמובן, למי שצריך עובד חדש, להזמין עובדים זרים מחו"ל, בכפוף, כמובן, לסך כל המכסה השנתית שיש בענף.
עינבל משש: זהו, אם רוצים עוד השלמות, אני כמובן אשמח לענות בהמשך.
אבתיסאם מראענה: אוקי, תודה רבה עינבל.
אבתיסאם מראענה: אני אתן זכות דיבור למשרד החקלאות, אני אבקש להציג את עצמכם ואת עצמכן בשביל הפרוטוקול, תודה.
אסף לוי: תודה רבה, גברתי היו"ר.
אסף לוי: ד"ר אסף לוי, סמנכ"ל גורמי ייצור במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
אסף לוי: אני אתחיל מהסוף, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד פורה והדוק, וזה הזמן להודות גם לכל החברים ברשות האוכלוסין וגם לחבריי החקלאים.
אסף לוי: כמו שעינבל אמרה, לשמחתנו ולצערנו העובדים הזרים היו משאב במחסור, ונאלצנו כמשרד לנהל את המחסור.
אסף לוי: הביקוש לעובדים זרים בענף החקלאות, לפי המפקד הנורמטיבי, ותכף אני אפרט מה זה המפקד, עומד על כ-48,000 עובדים, כאשר המכסה לעובדים זרים עד לחוק ההסדרים האחרון, כפי שנקבע על ידי הממשלה, היה 25,200 עובדים.
אסף לוי: במסגרת חוק ההסדרים והרפורמה הגדולה בענף החקלאות, הממשלה הגדילה את המכסה בעוד 6,000 עובדים, כאשר, בהסכמה, זה לא ייכנס בפעם אחת, כי יש גם מגבלות בגיוס ובהגעה של העובדים.
אסף לוי: לכן, בתודה רבה לרשות האוכלוסין, הגענו למספר של תוספת של 2,800 עובדים שתהיה כבר בשנת 2022.
אסף לוי: כפי שעינבל אמרה כבר, אנחנו הקצנו את זה, והחקלאים קיבלו את מרבית התוספת, נשארה עוד תוספת קטנה שאנחנו שומרים אותה לתיקון טעויות, וועדה רפואית או דברים כאלה, וחקלאים חדשים, כמובן.
אסף לוי: אנחנו, אחת לשלוש שנים - - -
אבתיסאם מראענה: אתה יכול לפרט שנייה מהי המכסה של תיקון טעויות?
אבתיסאם מראענה: מה זה תיקון טעויות?
אסף לוי: אנחנו לא חפים מטעויות, ובגלל שאנחנו עורכים מפקד, ואני אפרט תכף מה זה המפקד, אז יכולות להיות בעיות כמו שחקלאי לא דיווח נכון על השטחים שלו, או שאנחנו לא קלטנו נכון.
אסף לוי: אנחנו שומרים בסביבות הכמות המאוד קטנה, אפילו לא במאות, פחות ממאה עובדים, לתיקון טעויות, כי איפה שחוטבים עצים ניתזים שבבים ואנחנו לא חפים מטעויות.
אסף לוי: אם עושים טעויות צריך לתקן, ואני לא רוצה שחקלאי, בגלל טעות שלי או טעות שהיא בעיקר שלנו, יאלץ להיות בלי עובד, ואנחנו שומרים מכסה קטנה לתיקון טעויות.
אבתיסאם מראענה: כמה?
אסף לוי: פחות מ-60, וה-60 האלה הם גם לתיקון טעויות וגם לחקלאים חדשים שנקלטים במהלך השנה.
אסף לוי: זאת לא כמות גדולה, אנחנו ממצים את מלוא המכסה, בטח כשהיא הייתה 25,200, ועכשיו אנחנו אפילו קצת יותר נדיבים אז היתרה יותר קטנה, כי עדיין יש לנו באוויר את המכסה הלא מנוצלת בין ה-28,000 ל-31,200.
אסף לוי: אז המצב עכשיו טיפה יותר טוב אבל הוא עדיין לא מושלם.
אבתיסאם מראענה: איך הוא יכול להיות מושלם?
אסף לוי: שלא תהיה מכסה בכלל, שכל חקלאי יוכל להביא כמה עובדים שהוא רק צריך וכמה שהוא רק רוצה.
אסף לוי: אנחנו מאמינים שהכלכלה צריכה לעבוד.
אסף לוי: היום, להעסיק עובד זר, גם פלסטיני וגם עובד זר מתאילנד, במאמר מוסגר אנחנו גם פועלים ביחד בשיתוף פעולה עם משרד החוץ ועם רשות האוכלוסין לפתוח מדינה נוספת, יש מגעים לפתיחת מדינה נוספת, ולכן נקרא לזה עובדים זרים מתאילנד כרגע, אבל כשתהיה מדינה נוספת - - -
אבתיסאם מראענה: מי זאת המדינה הנוספת?
אסף לוי: כרגע זה עדיין לא סגור אז אני לא - - -
עינבל משש: וייטנאם.
עינבל משש: מתנהל משא ומתן עם וייטנאם, מותר לי להגיד כי זה מידע ששקוף לציבור אז אין לנו שום בעיה.
אבתיסאם מראענה: יופי, ובאיזה שלב המשא ומתן נמצא?
עינבל משש: הוא בשלב מתקדם, רחל או שושנה, אתן רוצות רגע להתייחס?
רחל אוברמן: שלום, רחל אוברמן ממשרד החוץ.
רחל אוברמן: אנחנו במגעים, אני לא יכולה להגיד שהמשא ומתן מתקדם, אבל אנחנו פועלים כדי לקדם אותו ואנחנו בכל זאת, יש עוד דרך.
אבתיסאם מראענה: אבל באיזה שלב הוא?
אבתיסאם מראענה: אתם כבר בשלב טיוטת הסכמים בילטרליים?
רחל אוברמן: יש חילופי טיוטות, אנחנו כבר עושים את זה תקופה ארוכה עם הרבה מדינות ואנחנו כבר מורגלים בהכנה של טיוטות וכולי, אז אנחנו במשא ומתן.
אבתיסאם מראענה: אוקי, בעבר בעצם היו לנו עובדים מוויטנאם בלי הסכמים בילטרליים, או לא?
אבתיסאם מראענה: אף פעם?
אסף לוי: אף פעם.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא מכירות ומכירים את האוכלוסייה הזאת כעובדת בחקלאות?
עינבל משש: משתלמים.
אסף לוי: מאז שנחתם ההסכם עם תאילנד - - -
אבתיסאם מראענה: כן, אדוני, אני מקשיבה.
אסף לוי: מאחר והמשאב, כל עוד הוא משאב במחסור ואנחנו נדרשים להמליץ לרשות האוכלוסין איך להקצות את ההיתרים, אנחנו עושים מפקד חקלאי נרחב אחת לשלוש שנים, שמעסיק אותנו כמעט שנה, בה כל חקלאי נדרש לדווח על השטחים וסוג הגידול.
אסף לוי: יש לנו יחידה במשרד החקלאות שנקראת 'שירות ההדרכה והמקצוע', ויש לנו תחשיב גידול כמעט, למרבית הגידולים, ואת מה שאין לו תחשיב אנחנו מצמידים לגידול דומה, ויש לנו את תשומת העבודה הנדרשת ויש לנו בעצם לכל גידול מקדם, ודרכו אנחנו מחשבים את הביקוש הנורמטיבי.
אסף לוי: כפי שאמרתי בתחילת דבריי, הביקוש הנורמטיבי לפי המפקד האחרון בשנת 2019, הוא עומד על כ-48,000 עובדים, לא כולל ענף בעלי החיים שאותם אנחנו מגבילים באחד, ולכן הביקוש יכול להיות טיפה יותר, כי גם בענפי בעלי החיים יכול להיות שהביקוש יותר גדול.
אסף לוי: בשביל לסבר את האוזן ולדבר במספרים עגולים, נגיד שהביקוש הנורמטיבי יכול להיות על כ-50,000 עובדים.
אסף לוי: מאחר והמכסה עד שנת 2022 הייתה 25,200 עובדים, נאלצנו לבצע כל מיני קיצוצים בין הנורמטיבי להקצאה בפועל, כאשר המדיניות של המשרד הייתה להקל יותר על החקלאים הקטנים שקשה להם יותר לגייס עובדים, ולכן מודל הקיצוץ היה פרוגרסיבי.
אסף לוי: ככל שהביקוש הנורמטיבי של חקלאי היה גדול יותר, הקיצוץ ברמה היה גדול יותר.
אסף לוי: מאפס עד שישה עובדים לא היה קיצוץ בכלל, רק הקיצוץ - - - אחר כך, ומודל שלם שמעסיק וכל הזמן אנחנו מטייבים.
אסף לוי: כמובן, אנחנו לא חפים מטעויות ולכן, אנחנו שומרים גם לתיקון טעויות.
אסף לוי: בשנת 2019, לראשונה, העברנו את המפקד לשיטת ה-GIS, יש לנו מיפוי לכל השטחים החקלאיים ברמת ה-GIS והקולטור שלו, אנחנו יודעים את השטח שלו ואנחנו יודעים להכפיל.
אסף לוי: לקראת המפקד הבא, בעזרת השם, אנחנו עובדים על כך שההגשה תהיה אינטרנטית, אנחנו גם בעד ה-פייפרלס וגם שיהיה הרבה יותר נגיש, אנחנו לאט לאט מתקדמים.
אסף לוי: אנחנו מטפלים ב-6,000 בקשות, זה 6,000 חוברות, שצריך להיכנס עד לרמת השורה, אבל לאט לאט אנחנו מטייבים יותר ויותר.
אבתיסאם מראענה: אוקי, אני רק רוצה להבין את ה'לאט לאט' הזה, למה אתה מתכוון בזה?
אסף לוי: קודם כל צריך להבין, שיש לנו מצד אחד את החקלאים ומצד אחר אותנו, כרגולטורים.
אסף לוי: לאט לאט זה פעם בשלוש שנים.
אבתיסאם מראענה: על כמה משקים אנחנו מדברות ומדברים?
אסף לוי: משקים חקלאיים יש בערך, לפי המפקד האחרון של הלמ"ס, 16,000 חקלאים פעילים שמתפרנסים מחקלאות.
אסף לוי: אצלנו בעובדים הזרים, יש לנו בין 5,000 ל-6,000 בקשות שהם מגישים לנו את חוברות העובדים הזרים.
אסף לוי: אבל זה לא כל החקלאות, יש חקלאות שלמה שהיא ממוכנת, שהיא לא זכאית לכוח אדם בגלל המחסור.
אסף לוי: למשל, זיתים וגפן יין, שרוב העיבוד נעשה ממוכן במכשירים, אז הם לא זכאים.
אסף לוי: חיטה, תירסים, שהכל זה זריעה וקציר אוטומטי, הם לא זכאים לעובדים זרים.
אסף לוי: אז יש חקלאות, גם שטחים, שאנחנו לא מכירים אותם במפקד העובדים הזרים.
אסף לוי: אני ארבע שנים בתפקיד אבל ה'לאט לאט' מתכוון לקפיצות של שלוש שנים, של כל מפקד, כך יש לנו זמן גם לתת לציבור שאנחנו משרתים ונותנים לו שירות, להתאקלם, גם הם לא צריכים ביום אחד לעשות את כל המהפכות.
אסף לוי: במפקד אחד הכנסנו את המערכת של ה-GIS, ובמפקד הבא אנחנו נכניס את המערכת הממוחשבת של ההגשה ולא בחוברת נייר.
אסף לוי: ב-2019 ההגשה הייתה בחוברת נייר, ועכשיו אנחנו רוצים להגיש את זה בקובץ אינטרנטי, כדי להקל על הגישה.
אבתיסאם מראענה: אוקי, אני לא הבנתי, אדוני, מה זה ה-GIS?
אסף לוי: GIS זה מערכת גיאוגרפית, יש שכבות בהרבה תחומים שאנחנו מתעסקים בהם, גם באזרחי וגם בממשלתי, שזה שכבות שכבות לפי תחומי עניין, גם בצינורות מים, צינורות גז, חשמל, שטחים חקלאיים.
אסף לוי: יש שכבות של הרבה דברים והשכבה שלנו זאת השכבה החקלאית, היא פתוחה לכולם באינטרנט, כל אחד יכול להיכנס ולראות את השכבות השונות שמעניינות אותו לפי תחומי העניין.
מופיד מרעי: איך אתה קושר את זה לעובדים הזרים?
אסף לוי: מאחר ובמפקד השכבה החקלאית ממופת, יש לנו שכבה מפורטת לפי שטח ולפי סוג גידול, ולכן באופן ממוחשב אני יכול לעשות בדיקה ולעשות התאמות, לבדוק שכל בן אדם כשהוא מדווח על השטח שלו הוא צריך לדווח את זה ב-GIS, ואנחנו כמשרד מרוויחים הרבה מידע, שאם חס וחלילה יש לי כרגע בעיה באגס, אני יודע לפנות לאגס.
מופיד מרעי: אני מבין שזה כלי שליטה שלכם בעובדים?
אסף לוי: לא בעובדים.
מופיד מרעי: אז במה?
אסף לוי: לא בעובדים, לפי זה אני מקצה.
אבתיסאם מראענה: רגע אדוני, שנייה, אני אעשה סדר.
אבתיסאם מראענה: אני בדיוק הולכת להציג לך אותו, זה חה"כ מופיד מרעי.
אסף לוי: אני לא מכיר, נעים מאוד.
אבתיסאם מראענה: ויושבת איתנו חה"כ שרון רופא אופיר, איך את מרגישה?
שרון רופא אופיר: יותר טוב, תודה.
אבתיסאם מראענה: יופי, תודה שאת איתנו.
אבתיסאם מראענה: אני אתן את זכות הדיבור לחברי וחברות הכנסת שמצטרפות ומצטרפים לדיון, אני אתן למשרדי הממשלה רק להציג את הנתונים, תהיה לנו תמונה כוללת ואני בהחלט אתן לכם את זכות הדיבור, אז אני מודה לכם.
אבתיסאם מראענה: ד"ר אסף לוי, סיימת?
אסף לוי: אם יש עוד שאלות, בשמחה בהמשך.
אבתיסאם מראענה: השאלה האחרונה, היא לא השאלה האחרונה היא שאלת ביניים לכבודך, אתה יכול להגיד לי מהי הפריסה האזורית, זה מוגדר מבחינה גיאוגרפית?
אבתיסאם מראענה: יש תיעדוף?
אסף לוי: כן, קודם כל הפריסה הגיאוגרפית בחקלאות מדינת ישראל היא מאילת, יש לנו גם באילת שטחים חקלאיים לגידול אצות וחקלאות ימית, ועד מטולה קריית שמונה.
אסף לוי: העדיפות שלנו היא כן לתת העדפה בקיצוץ, אנחנו מקצצים פחות באזורי הספר, איפה שיש פחות ריכוז אוכלוסייה שיכולים להשיג עובדים שאינם עובדים זרים.
אסף לוי: אנחנו עושים מדד גיאוגרפי, ככל שהמרחק מריכוזי אוכלוסייה גדול יותר, אז אנחנו מקצצים פחות, אבל החקלאות היא בכל הארץ, גם במרכז, הירוק שאנחנו רואים בעיניים כשאנחנו מטיילים זה בעיקר החקלאות.
אבתיסאם מראענה: אוקי, אני אתן לחברי מאיר דוד לדבר, מנהל מינהל ההסדרה והאכיפה בזרוע העבודה במשרד הכלכלה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להודות לך ולמשרדך על הדו"ח ששלחתם אתמול ב-1:00 לפנות בוקר, אני קיבלתי ב-1:00, אבל קראתי, תודה, כל מידע שמתקבל הוא נפלא.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח שתציג לנו בקווים ברורים, כללים, את הנתונים שנתבקשת להביא, לפי השאלות תציג לנו את התשובות, בבקשה.
מאיר דוד: בסדר גמור.
מאיר דוד: צוהריים טובים, למי שלא מכיר, מאיר דוד, ראש מינהל הסדרה ואכיפת חוקי עבודה בזרוע העבודה, שהיא עכשיו נמצאת במשרד הכלכלה.
מאיר דוד: אז ראשית אני אומר שהמשרד שלנו מטפל בנושא של העובדים הזרים בכמה היבטים, גם במישור של הסברה וגם של אכיפה, באמצעות הממונה על זכויות העובדים הזרים בעבודה, והיא כרגע לא נמצאת פה אז אני גם מייצג אותה, ובאמצעות מינהל ההסדרה והאכיפה.
מאיר דוד: אני אתן סקירה קצרה ואז אני אעבור על השאלות שנתבקשנו.
מאיר דוד: בסך הכל, הממונה על זכויות העובדים הזרים בעבודה קיבלה במהלך השנה האחרונה כ-50 פניות מקרב עובדים זרים בחקלאות, מתוכם רק חמישה, למשל, הגיעו מקרב הפלסטינים.
מאיר דוד: זה רק מראה שלגבי הפלסטינים, במקום שאין איתו הסכמים בילטרליים ואין יידוע של זכויות אז הם פחות פונים, ובמקום שיש אז יש יותר פניות.
מאיר דוד: למרות זאת, אנחנו עדיין חושבים, וגם שירי מציינת את זה, שכל הנושא הזה של היידוע, והידע של העובדים בתחום הזכויות שלהם הוא די נמוך ובעיקר בענף החקלאות.
אבתיסאם מראענה: ממה זה נובע?
מאיר דוד: זה נובע מכמה דברים.
מאיר דוד: א', השפות, את יודעת, כשזאת שפה אחרת זה מאוד קשה.
מאיר דוד: גם כשאתה מפרסם את המידע באתר, לא תמיד העובדים ניגשים אליו ויודעים לקבל אותו, למרות שלפני שהם באים לארץ הם כן מקבלים זכותון והם מקבלים כתובות לאן לפנות, לא תמיד הם שומרים את זה אצלם ולא תמיד הם משתמשים בזה.
מאיר דוד: ב', הבידוד החברתי, הם נמצאים במקומות מרוחקים, בכל מיני מושבים, הם פזורים בכל רחבי הארץ, אין להם יותר מידי נגישות לאינטרנט או בכלל למרכזים שבהם ניתן לקבל - - -
קריאה: תאמיני לי שהם יודעים הכל.
מאיר דוד: יכול להיות, אני אומר, בסדר - - -
אבתיסאם מראענה: לא, לא להתפרץ באמצע דיון, אדוני.
קריאה: אני לא מתפרץ, רק מה שהוא אומר זה לא נכון.
אבתיסאם מראענה: לא, שניה, הכללים בוועדה, ספציפית פה, אני לא יודעת מה קורה בחוץ, הם שאנחנו מכבדות אחת את השנייה, מכבדים, לכל אחד יש זכות דיבור, הוא יציג ואחר כך אני אגש אליך ואתן לך זכות דיבור.
אבתיסאם מראענה: נא לשמור על סדר ועל כבוד הדדי.
קריאה: אני מכבד.
מאיר דוד: ולכן, כדי להגביר את הנושא של פעילות ההסברה, שירי ערכה כנס וירטואלי לכל הלשכות בשיתוף רשות האוכלוסין וההגירה, כדי להדגיש להם, קודם כל ללשכות, את החובות של המעסיקים בנושא של זכויות עובדים, ובעיקר בדגש על סיום ההעסקה, כל הנושא של גמר החשבון והפנסיה, שאין פיקדון, ונושא ההפרשים שמגיע לעובדים.
מאיר דוד: עכשיו שירי סיימה להכין מסמך ולתרגם אותו גם לערבית וגם לתאי על כל הנושא של ביצוע הלכת בקירוב, זה כל מה שמגיע לעובדים בסיום ההעסקה, כתחליף לפנסיה, וזה בקרוב יופץ, גם לעובדים וגם למעסיקים וגם ללשכות הפרטיות, כדי שיהיה ברור לכולם ולעובד מה מגיע לו בתום ההעסקה שלו, זה אחד הכשלים הגדולים ביותר.
אבתיסאם מראענה: למה אתם עושים את זה רק עכשיו?
מאיר דוד: אני לא יודע להגיד למה היא עושה את זה רק עכשיו, אבל זאת פעולה שנעשית.
אבתיסאם מראענה: כמה שנים יש לנו בעצם העסקה של עובדים זרים בארץ בחקלאות?
קריאה: מ-1993.
מאיר דוד: המון שנים, שוב פעם, זה לא שלא נעשה אף פעם, אבל עכשיו היא מרכזת את הנושא הספציפי הזה של הלכת בקירוב בנושא הפנסיה עד שיעודכנו התקנות, אני מקווה שבקרוב יעודכנו התקנות ואז זה כבר לא יידרש.
מאיר דוד: נעשה גם ביולי כנס בעלי עניין בכל הנושא של העסקת עובדים זרים שחיבר גם את החברה האזרחית וגם גורמים בתוך הממשלה, ודן בסוגיות מרכזיות הרלוונטיות לחקלאות.
מאיר דוד: שם עלה דבר מאוד מעניין גם, כל הנושא של ההגנה על עובדות בחקלאות, וההפרדה הנדרשת במגורים בין נשים לגברים, וגם איגרת בנושא הזה צפויה להתפרסם בקרוב, בנושא מניעת הטרדה מינית.
אבתיסאם מראענה: מה אתם בעצם מגלים שם?
אבתיסאם מראענה: אמנם אנחנו דנו בסיפור של הטרדה מינית.
מאיר דוד: אין להן את הפרטיות, לנשים שם, כמו שמגיע לכל אישה את המינימום הנדרש, וצריך לעשות הפרדה מוחלטת כדי, א', לאפשר להן באמת תנאים נאותים, ו-ב', למנוע את האפשרות שחלילה יהיו הטרדות בתוך מקום העבודה.
מאיר דוד: זה בנושא של הסברה והדגשים ששירי ביקשה לציין.
מאיר דוד: בנושא האכיפה, דיברו איתי על האתגרים, מהם האתגרים, אז דיברנו על מיעוט הידע, על הפגיעה בזכות לגמר חשבון, וזאת הנקודה העיקרית ששם לא תמיד משולמים כל הזכויות, והעובדים כבר עוזבים את הארץ אז אנחנו לא מספיקים להגיע אליהם כדי למצות את הזכויות שלהם.
מאיר דוד: אני רוצה לתת דוגמה חיה מהבוקר.
מאיר דוד: ביום ראשון קיבלנו איזושהי פנייה על 16 עובדים שאמורים לעזוב את הארץ במושב שדה נגב, ביצעו איתם גמר חשבון והם לא קיבלו את הזכויות שלהם.
מאיר דוד: התארגנו די מהר לשלוח היום צוות לשם, עם צוות מתורגמנים שגם זה קושי לא קטן, הגענו למקום והעובדים לא רצו לשתף פעולה, כי אתמול בערב ישב איתם החקלאי והוא הבטיח להם עוד 2,000 שקלים תוספת לכל עובד, והם לא מוכנים שאנחנו נטפל במקרה זה.
מאיר דוד: זה גם מתסכל אותנו, כי אנחנו מהר מאוד נערכנו.
מאיר דוד: עכשיו, יכול להיות שהם ישלמו להם חלק ולא את הכל, אבל אנחנו לא יכולים לדעת אם הם לא ישתפו אותנו במה שהם קיבלו ובמה הם לא קיבלו בסוף, והם בתוקף סירבו לשתף פעולה, כדי לקבל ממנו משהו.
מאיר דוד: אז אנחנו לקחנו את הפרטים שלהם, את הטלפונים, ואמרנו להם שאנחנו ניצור איתם קשר אחרי שהם כבר יצאו מהארץ, כשהם ירגישו יותר נוח, כדי לוודא שבסופו של דבר הם קיבלו את מה שמגיע להם.
אבתיסאם מראענה: ומה בעצם נוהל האכיפה שלכם כלפי אותו מעסיק, ברגע שמתקבלת כזאת תלונה?
מאיר דוד: ברגע שמעסיק לא שילם את הפנסיה, אז יש עבורו סנקציות.
מאיר דוד: אם זאת הפעם הראשונה שהוא לא שילם פנסיה, הוא יקבל התראה, ובפעם השנייה שהוא לא ישלם פנסיה הוא יקבל עיצום כספי.
מאיר דוד: בפעם השלישית זה גם יכול להגיע לכתב אישום.
מאיר דוד: אז זה עוד אחד מהאתגרים הגדולים, שיתוף הפעולה של העובדים עם רשות האכיפה.