GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבתיסאם מראענה: כן, אבל אדוני, אתה שם לב שאני פשוט לא קשורה לסיפור הזה, אני לא אחראית על זה.
נועם בלום: כן, אבל מה אני בעצם מנסה לומר, יש לי כאן שולחן עם שלוש רגליים.
נועם בלום: לכאורה, עם הרגליים תהיינה שוות, השולחן יחזיק מעמד והשולחן יהיה יציב.
נועם בלום: מים, ברגולציה של המדינה, אדמה, ברגולציה של המדינה, פועלים וכוח אדם זר כי ישראלים לא עובדים בתחומים האלה, זאת הרגל הרופפת שלצערי היא קצרה, וכל מה שעומד על השולחן, מחליק ונופל.
נועם בלום: אנחנו השנה הפסדנו כחצי מכמות היבול, כי לא הצלחנו לקטוף, וקטפנו פרי, כמו שאנחנו קוראים לו, 'בשל יתר'.
אבתיסאם מראענה: אדוני, אני חייבת לסיים.
נועם בלום: את ביקשת לענות על שאלה, התייחסת לנושא הפועלים הפלסטינים, ואני רוצה לומר שאין לי שום דעה קדומה נגד שום בן אדם, הפועלים הפלסטינים בעיקרון רצויים אצלי, מנכ"ל חברת הניהול שלי הוא בדואי, הוא בשבילי בן וילדיו הם נכדיי.
נועם בלום: אנחנו מעסיקים אנשים שבאים לעבוד, ולא באים לעבודה.
אבתיסאם מראענה: אבל זה לא צלח בגלל התנאים?
נועם בלום: הפועלים הפלסטינים, מהניסיון שלנו, לא רוצים לעבוד בתנאים הקשים של חום נורא, קוצים, זיעה, תנאים קשים מאוד, ולכן הם עוזבים את המקום תוך שעה-שעה וחצי.
אבתיסאם מראענה: תודה אדוני, אני רוצה לעבור לזום לשיחה אחרונה מהקהל מבין האנשים שנמצאות ונמצאים כאן.
אבתיסאם מראענה: ד"ר יהל קורלנדר?
יהל קורלנדר: כן, ד"ר יהל קורלנדר, מעל עשור חוקרת הגירת עבודה לחקלאות.
יהל קורלנדר: קודם כל, אני רק קצת זועמת, לא באמת, על זה שהאקדמיה קיבלה ממש רק את המקום האחרון.
יהל קורלנדר: אנחנו, חוקרי האקדמיה, לא תלויים, חפים מאינטרסים לפחות בהקשרים האלה, ומנסים ככל יכולתנו להרגיז את כולם, זאת אומרת, לראות את התמונה המלאה ביותר.
יהל קורלנדר: אני אגיד בעצם שלושה דברים מאוד גדולים שלא נאמרו פה מספיק.
יהל קורלנדר: סליחה, לפני זה רציתי להגיד, סקטור החקלאות הוא סקטור מוכה וחבול כמו כל העצמאיים בישראל, ויותר.
יהל קורלנדר: גם אני בת מושב, גם לי יש הורים חקלאיים, כן, הסיטואציה היא איומה ונוראה, אבל לא לגלגל את זה על העובדים הזרים.
יהל קורלנדר: זו לא כל הבעיה של סקטור החקלאות, יש פה הרבה בעיות אחרות, אבל זאת ועדת עובדים זרים אז בואו נדבר על זה.
יהל קורלנדר: הדבר הראשון הוא האכיפה.
יהל קורלנדר: כן, יש אחלה חקלאים, אבל יש גם הפרה מקצה לקצה של שכר, של מגורים, של ימי חופש, של הרבה מאוד היבטים.
יהל קורלנדר: בבקשה, אכיפה, אין אכיפה.
יהל קורלנדר: תתנו פה מספיק נתונים לגבי ההקשר הזה, כל הקורונה היה שקט דממה, וגם כשאין, מדובר על מספר מאוד קטן של אנשים שיורדים לשטח.
יהל קורלנדר: גם כשהם יורדים לשטח, הם יורדים ללא תרגום, בואו נדבר על זה.
יהל קורלנדר: מתורגמנים הם בעצם נקודה רגישה וחלשה במערך ההגירה בישראל בכלל.
יהל קורלנדר: אין עליהם פיקוח, הם כרגע בחיוב רק של הלשכות הפרטיות, גם בבניין וגם בחקלאות, וזה לא יכול להיות, כי הלשכה, גם הטובה והמיטיבה ביותר, יש לה אינטרסים סותרים, היא מקבלת תשלום גם מהחקלאים.
יהל קורלנדר: יש לנו הסכם בילטרלי, יש לנו פה מוקד, המוקד הזה הוא רק מוקד של תלונות, הוא לא מוקד שמספק תרגום.
יהל קורלנדר: אני גרה בבית הלל, בירושלים, יש אמצעים טכנולוגיים, בבקשה, אנחנו חייבים שירותי תרגום בלתי תלויים ששייכים למדינה, כדי לסייע עם הבריאות.
יהל קורלנדר: יש לנו תאילנדים בבתי החולים שלא מקבלים תרגום, יש לנו תאילנדים בבתי הסוהר שלא מקבלים תרגום, בבתי המשפט שם יש חובה אז קצת מנסים, אבל אי אפשר להמשיך להסתמך רק על המתורגמנים של הלשכות, גם הלשכות, כמו שאמרה אורית, נמצאים בבעיה של האיוש הזה.
יהל קורלנדר: חוץ מזה, אני חוזרת לנושא של האכיפה.
יהל קורלנדר: נושא הסמים הוא באמת נושא מאוד מורכב, הוא כמובן בעיניי קשור קשר ישיר גם לתנאים, גם ללחץ הנפשי.
יהל קורלנדר: אפרופו תרגום, אפשר לעשות 'ערן' לתאילנדים, אפשר שזה יהיה מוקד שנמצא בתאילנד, מה קרה?
יהל קורלנדר: אפשר שזה יהיה בוואטסאפ, יש טכנולוגיה, יש אמצעים, אפשר לעשות את זה ואי אפשר להפקיר.
יהל קורלנדר: בהקשר הזה אני רוצה להגיד, המשטרה הפקירה את נושא הסמים, הפקירה, אין אכיפה, אין שום התייחסות.
יהל קורלנדר: משפט אחרון, סטודנטים לחקלאות, נאמר רק במילה אחת לגבי השינוי של משרד החקלאות, השינוי בעיניי ראוי אבל יש על זה ויכוחים, אבל חוץ מזה, מדובר על מסלול עוקף בילטרלי.
יהל קורלנדר: יש עלייה של 230 אחוזים מאז ההסכם הבילטרלי, עלייה של מספר המשתלמים, מספר הסטודנטים, זה עם כבילה, זה עם תשלום דמי תיווך, ואי אפשר להתעלם מזה.
יהל קורלנדר: גם לגבי הפלסטינים, לא לשכוח את הסחר בהיתרים, אני בטוחה שגב' היו"ר תכנס ישיבה גם על הסטודנטים בנפרד, בוודאי על הפלסטינים, ולבריאות בשבוע הבא אני בוודאי אגיע.
יהל קורלנדר: תודה.
אבתיסאם מראענה: תודה, ד"ר יהל.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת ממך שבפעם הבאה פשוט תגיעי פיזית, אין מה לעשות, זום זה לא נגדך בגלל האקדמיה, אלא זה מה שקרה, אז קבלי את התנצלותי ואנחנו תמיד נהנות לקרוא את כל מה שאת שולחת לנו, אנחנו לומדות מזה וזה מאוד חשוב, וזה גם מאזן את הכל, זה לא הופך אותי לבן אדם שהוא נגד החקלאים.
שייקה שקד: אם מגדלים אצלי סמים, מה אני עושה?
אבתיסאם מראענה: שאלה מצוינת, אנחנו נדבר על זה.
שייקה שקד: פניתי למשטרה וכלום, מגדלים עכשיו, פיזית.
קריאה: זה הגידול הכי רווחי.
אבתיסאם מראענה: אז אנחנו נדון בזה, אנחנו נקדיש לדבר הזה ישיבה, ואנחנו נדבר על זה.
אבתיסאם מראענה: גברתי, עינבל משש, את רצית להתייחס לשתי נקודות, בבקשה, קצר ואנחנו מסיימים.
עינבל משש: כן, ממש קצר, אז קודם כל בהחלט אני באופן אישי רוצה להודות על הדיון החשוב הזה, הוא מעלה על סדר היום את כל האתגרים שאנחנו מתמודדים איתם ביום-יום שלנו, כפי שגברתי היו"ר וודאי מבינה, יש לכל הנושא הזה של עובדים זרים והעסקת עובדים זרים פנים לכאן ולכאן, ויש מורכבויות רבות.
עינבל משש: אנחנו מתמודדים עם זה יום יום בעשייה שלנו.
עינבל משש: יושבת פה מיטל כהן שבתאי, שהיא מנהלת תחום חקלאות אצלנו ומתעסקת בזה באופן שוטף ויומי, נמצא פה גם משה נקש, מנהל אגף היתרים, שהם עמלים מידי יום ונמצאים בקשר ישיר ושוטף גם עם החקלאים.
עינבל משש: התפיסה שלנו היא לעבוד בשיתוף פעולה, גם עם החקלאים וגם עם ההתאחדויות השונות.
עינבל משש: אני יכולה רק להשלים בבקשה משפט אחד לגבי הליך הגיוס?
עינבל משש: אז קודם כל, חשוב לי טיפה לדקדק בעניין של הליך הגיוס.
עינבל משש: בהליך הגיוס אנחנו מפרסמים כמובן הודעה בכל המחוזות בתאילנד שאנחנו הולכים להליך של גיוס של עובדים, העובדים האלה עוברים גם בדיקות רפואיות בבתי חולים שאושרו על ידי שגרירות ישראל בתאילנד, אם צריך לחדד את הדברים אז כמובן שנעשה אותם.
עינבל משש: הם עוברים מיון לפי איזשהם קריטריונים שקבענו בהסכם, של גיל וגובה, עיוורון צבעים, יש בקשות לרישיון נהיגה, יש בקשות דווקא של צמחים כמו רגישות לצמחים, אלרגיות, בעלי חיים וכדומה, הדברים האלה גם נבדקים.
עינבל משש: כל עובד עובר ראיון אישי, חשוב לומר, לפני שהוא מגיע.
עינבל משש: חשוב לומר, ככלל, כל עובד זר, לפני שהוא מגיע למדינת ישראל, נדרש להציג היעדר רישום פלילי.
עינבל משש: עובד זר שיש לו רישום פלילי, לא יכול להגיע למדינת ישראל והדברים האלה נבדקים.
עינבל משש: לגבי הטענות לשימוש בסמים, שוב פעם, הן עולות מידי פעם בשיח שלי עם החקלאים, ההתאחדויות והלשכות, אני חוזרת ואומרת, הפתרון הוא להגיש תלונות במשטרת ישראל, אני מזמינה כמובן לקיים דיון בנושא הזה ביחד עם משטרת ישראל ולשמוע על הדברים האלה.
עינבל משש: לגבי מרכז הפניות שלנו, יש מרכז פניות שמופעל כמובן על ידי עמותת סימי, שיש בו מענה בשפה התאית לעובדים הזרים.
עינבל משש: בסך הכל, גברתי בוודאי מתרשמת מהאתגרים, אנחנו כמובן נמשיך בעשייה למען החקלאות, ולמען החקלאים, צריך להגיד, חקלאות זה ציונות כפי שאמרתם פה, אבל גם אין חקלאות בלי עובדים זרים אז גם מילה טובה בנושא הזה.
עינבל משש: תודה.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, אני רוצה להודות לכם, אנחנו חייבות וחייבים לסיים.
אבתיסאם מראענה: אני מתנצלת בפני מי שנכח ורצה לומר כמה מילים ולא יכולתי לתת לו את האפשרות.
אבתיסאם מראענה: זהו רק תחילתו של דיון בנושא של חקלאות, בשבוע הבא יש לנו דיון על הבריאות.
אבתיסאם מראענה: יש לי סיכום שהכנתי מראש, ואני בדרך כלל מסכמת ופונה לכל משרדי הממשלה ומבקשת מהם שיכינו דברים עבורנו, אבל הפעם אני לא אעשה את זה כי עלו פה נושאים מאוד גדולים, רוחביים, קשים, נטל מאוד כבד שנופל גם על המעסיקים, ומצד שני יש את כל הסוגייה של העובדים הזרים, עם מה הם מתמודדים, הנושא של הסמים, ההתאבדויות, הבריאות, הפנסיה שעלה כנטל על המעסיקים.
אבתיסאם מראענה: אלה סוגיות מאוד רחבות שאני אשמח לתת לנושאים האלה לשקוע ולהתייחס אליהם בכובד ראש.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נמשיך להיות בקשר, תהיו איתנו בקשר וגם תשלחו לנו תמיד חומרים, תפנו אלינו אם אתן רוצות ורוצים להיפגש בזום או פגישה אישית, אתם תמיד כולכם מוזמנות ומוזמנים.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה, הדלת של הלשכה שלי פתוחה, ואני רוצה להגיד לכם לא לאבד תקווה, אנחנו נצלח את המשבר הזה ביחד, תזכרו שהייתה קורונה והיה קשה לכולנו, וגם להם, לעובדות ולעובדים הזרים, אז תודה רבה ולהתראות, המשך יום נעים.
אבתיסאם מראענה: חנוכה שמח, מלא אור ומלא מלא הצלחות וימים טובים לכולנו ולכולם, לכל מי שחוגגת וחוגג.
אבתיסאם מראענה: הדיון שלנו היום היה בעצם אמור להתמקד בכל הסוגייה של תקופת ההתארגנות שהייתה אמורה להסתיים בסוף השנה הזאת, 2021.
אבתיסאם מראענה: אתמול התבשרנו על החלטה של שרת הפנים, איילת שקד, שבעצם היא נענתה לפנייה שלנו ולזעקת המשפחות שכל פעם בעצם עלו בדיונים בוועדה, והיא החליטה להאריך את תקופת ההתארגנות עד ל-30 ביוני 2022.
אבתיסאם מראענה: לכן, הדיון שהיה אמור להתקיים על מה נעשה בחודשיים האלה ומה יעשו המשפחות והעובדים הזרים, ואיך אנחנו מתארגנות ומתארגנים, לא יתקיים, ואנחנו בעצם עושות 'טוויסט' בעלילה, כמו שאומרות אצלנו בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה, ואנחנו נספר היום סיפור אחר, כי מה שחשבנו שיקרה בחודשיים האלה, ומה קורה ומה יהיה, עכשיו יש לנו וריאנט חדש, הקורונה לא עוזבת אותנו לצערי הרב, ולכן, במסגרת ה'טוויסט' בעלילה, אני קודם כל מברכת על החלטת השרה להארכת תקופת ההתארגנות.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נפתח את הדיון וניתן את רשות הדיבור לרשות האוכלוסין, ענבל משש, שתציג בעצם את המהות של ההחלטה, מה זה אומר ובמי זה נוגע, וכמובן אנחנו ניתן לארגונים שהגיעו, לנציגות ולנציגים, ולכל החברים והחברות שנמצאים איתנו בזום.
אבתיסאם מראענה: ענבל, בוקר טוב, מה שלומך?
ענבל משש: בוקר טוב, תודה רבה גברתי, אנחנו באמת שמחים להגיע היום גם עם פתרון ומענה למצוקות שאנחנו שומעים כל העת מהמשפחות של המטופלים הסיעודיים, ובעצם, אתמול בערב החליטה שרת הפנים להאריך את תקופת ההתארגנות ליציאה לאותם עובדים שבעצם שוהים פה מאז ה-30 ליוני 2021.
ענבל משש: אני מזכירה לכולם שמאז פרוץ הקורונה בעצם ניתנה על ידי רשות האוכלוסין וההגירה תקופת התארגנות ליציאה, זה חלק מהמענים שמצאנו אד הוק כדי לתת מענה למטופלים בעקבות סגירת השמיים וכניסה איטית יותר, לעיתים בחודשים מסוימים עד כדי אפס עובדים שנכנסו במהלך החודשים.
ענבל משש: התקופה הזו הוארכה כל פעם בתקופת מסוימות של שלושה חודשים, עד שבחודש יולי העברנו הוראת שעה שלפיה, כל אותם עובדים שהסתמכו על הודעת הרשות ונתנו מענה למטופלים הסיעודיים, היה ניתן להגיש עבורם בקשה לרשות האוכלוסין וההגירה.
ענבל משש: אני יכולה להגיד שכ-500 בקשות אושרו ואותם עובדים קיבלו רישיונות, וניתן מענה למטופלים הסיעודיים.
ענבל משש: במקביל, הייתה הנחיה על הארכת תקופת השהייה עד ה-31 בדצמבר 2021, והתקופה הזו הוארכה אתמול על ידי שרת הפנים עד ה-30 ביוני 2022.
ענבל משש: תקופת הזמן הזו, בתנאי אי ודאות, כפי שאמרנו, כשיש לנו זן חדש, הקורונה היא עדיין דבר חמקמק והיא עדיין ברקע, ולמרות ששרת הפנים החליטה בנוסף על צעד נוסף, היא בעצם החריגה כניסה של עובדים זרים.
ענבל משש: ההחלטה בעצם הייתה לסגור את השמיים לכניסת זרים למעט חריגים שיאושרו, ובאישור שרת הפנים ניתן אישור חריג להכניס עובדים זרים חדשים שמגיעים לענף הסיעוד, בין אם הם עומדים בתו הירוק ובין אם לא.
ענבל משש: הם כמובן מחויבים להנחיות הבריאות, בידוד וכל מה שנדרש, והם מחויבים להתחסן במדינת ישראל לאחר שהם מגיעים, וזה בעצם מענה רחב יחסית שניתן לתת בתקופה זו.
ענבל משש: אני רק אציין שבעצם גם בשנת 2021 נכנסו למעלה מ-6,800 עובדים זרים חדשים, וזה גידול משנת 2020 שבה נכנסו כ-4,500 עובדים, אז בעצם, אנחנו רואים גם התאוששות וכניסה יותר דומה למה שהיה בשנת 2019 טרום הקורונה, ובמקביל אנחנו מוצאים פתרונות ומענים מתוך המאגר הקיים בארץ, כדי לתת מענה למטופלים הסיעודיים.
ענבל משש: כמובן, כל זה תוך שמירה על בריאות הציבור ושמירה על בריאות העובדים.
ענבל משש: אתמול פרסמנו גם חוזר ראש מינהל שנותן את אותן הנחיות לכניסת זרים, כמובן שלא ממדינה אדומה.
ענבל משש: לשמחתנו העובדים הזרים בענף הסיעוד לא מגיעים ממדינה אדומה, כך שבמקביל יש מענה למי שניתנה לו תקופת היערכות, ובמקביל ממשיכה כניסת עובדים זרים למדינת ישראל לענף הסיעוד, גם לענפים אחרים אבל אנחנו מדברות על ענף הסיעוד ולכן חשוב להדגיש את הדברים.
אבתיסאם מראענה: וואו, מדהים.
אבתיסאם מראענה: טוב, אלה חדשות מעולות, אין ספק שמעטים הם הרגעים שבהם אפשר לחגוג פתרונות, אז אנחנו נותנות לדבר הזה מקום, אז סחתין עליכם, ענבל, ומשה נקש, ושריי, ושרת הפנים, סליחה על הסדר הלא מסודר, אבל זה לא אומר כלום.
אבתיסאם מראענה: בהחלט אפשר לחגוג את הדברים הקטנים, אני בטוחה שאתן עושות את המאמץ הכי גדול על מנת באמת לתת את המענה, הוועדה היא בהחלט מקום ובמה אנושית, אישית, טובה, מקצועית, שבעצם מאפשרת לנו לעבוד ביחד, ללחוץ חזק על מה שצריך על מנת לתת פתרונות.
אבתיסאם מראענה: אנחנו יודעות שהפתרון של הארכת תקופת ההתארגנות עד ה-30 ביוני בשנה הבאה, בעוד שמונה חודשים, שזה יהיה בעצם שישה חודשים מהסוף של תקופת ההתארגנות הנוכחית.
אבתיסאם מראענה: היא כמובן לא תיתן מענה לכל האוכלוסייה שצריכה מענה, היא לא תפתור את כל המשבר.
אבתיסאם מראענה: את יכולה להתייחס, גם משה או שריי אתם יכולים להתייחס, לתקופת ההתארגנות שאנחנו בעצם מדברות עליה, את מי היא משרתת ואת מי היא בעצם לא משרתת?
אבתיסאם מראענה: למי היא לא נותנת מענה?
משה נקש: בעצם תקופת ההתארגנות, כמו שענבל הסבירה ופירטה, נותנת מענה לכל מי שהגיש בקשה לוועדה ההומניטארית, והבקשה שלו לא אושרה כי הוא לא עומד בתנאי הסף, הרוב לא עומדים בתנאי הסף.
משה נקש: אז כל אלה מקבלים את תקופת ההתארגנות והם כבר קיבלו בעבר תקופת התארגנות, ועכשיו היא מוארכת להם.
משה נקש: אז זה מענה לקבוצה אחת.
משה נקש: כמו שענבל כרגע הסבירה, יש את הקבוצה של מי שרוצה להזמין עכשיו עובד חדש מחו"ל, גם זה מתאפשר כרגע, אוקיי?
משה נקש: אנחנו מנסים לעשות את מקסימום המאמצים בשביל לקצר למינימום את הזמנים של הטיפול אצלנו, של הזמנת העובדים, ואפשר להזמין עובדים חדשים גם ללשכות הפרטיות שמזמינות את העובדים.
משה נקש: ענבל פרסמה לפני שבוע איזושהי הקלה שמאפשרת להם כבר להזמין על חשבון המכסה של הרבעון הבא, כדי שלא יהיה מצב שיהיה להם מחסור להזמין עובדים.
משה נקש: אז זה עוד דבר שפורסם אצלנו לאחרונה.
משה נקש: למעשה, מי שצריך היום עובד זר אז יש את אלה שקיבלו התארגנות, יש אפשרות להזמין עובדים חדשים, ויש את המאגר הדינמי שפועל בישראל כל הזמן.
משה נקש: זאת אומרת, יש מטופלים שנפטרים, ומטופלים שמפטרים עובדים, ועובדים שמתפטרים, וגם במאגר הזה יש בסביבות 3,000 עובדים שהם זמינים לעבודה מתוך ישראל.
אבתיסאם מראענה: רגע, כרגע אתה בעצם אומר לי שיש 3,000 עובדות ועובדים שהם נמצאים בשטח מדינת ישראל והם זמינים בעצם להיקלט אצל משפחות אחרות, אבל רוב הבעיה בזמינות היא לא שאין עובדים, אלא שיש לנו את הוועדה ההומניטארית שהם מגיעים אליה, והם לא עומדים בתנאי הסף, נכון?
אבתיסאם מראענה: זאת הבעיה.
משה נקש: לא, לא, אלה עובדים אחרים.
משה נקש: אלה שלא עומדים בתנאי הסף, הבקשה שלהם נדחית, כי זה מה שהחוק אומר שצריך לעשות, אבל הם מקבלים תקופת התארגנות, בדיוק כמו שדיברנו כרגע.
משה נקש: מלבד זאת, יש עובדים שנמצאים בארץ שנה, שנתיים, שלוש, ארבע, שהם עדיין בתקופה החוקית והם מסיימים עבודה, אז הם פנויים לעבודה חדשה.
משה נקש: זה דינמי, זה קורה כל הזמן לאורך כל התקופה, אנחנו עוקבים אחרי המספרים האלה ואנחנו רואים שהיום יש בסביבות 3,000 עובדים כאלה.
אבתיסאם מראענה: רגע, אני רוצה שנייה להבהיר את הסוגייה הזאת.
אבתיסאם מראענה: אתה אומר לי שיש לנו 3,000 עובדות ועובדים שהם נמצאים כרגע במדינת ישראל, שמחפשים לעצמם בעצם ציוות, אז אנחנו בעצם לא במחסור של עובדים בסיעוד?
משה נקש: תראי, זאת שאלה שעולה כל דיון.
משה נקש: בעניין הזה של מחסור אנחנו תמיד אומרים, נוצרה בעיה בעקבות הקורונה כי, כמו שענבל פירטה, פחות עובדים נכנסו לישראל.
משה נקש: אבל, מי שהיום מבקש עובד, יש לו אפשרויות, יש לו את האפשרות מתוך המאגר בארץ, יש לו אפשרות מתוך הוועדה ההומניטארית, שזה עובדים שהם בעצם לא חוקיים אבל אפשר להגיש אותם לוועדה ההומניטארית, ויש לו אפשרות להזמין עובד מחו"ל.
משה נקש: זאת אומרת, לא יהיה מישהו שיבואו ויגידו לו שאין לו עובד, שאין עבורו פתרון.
קריאה: אני אשמח לשאול שאלה.
אבתיסאם מראענה: רגע, בואו נפנים את האינפורמציה.
אבתיסאם מראענה: כרגע יש לנו 3,000 עובדים, כך שמי שרוצה או רוצה עובד או עובדת זרה, הוא יכול.
אבתיסאם מראענה: זאת בעצם האמירה של משה, בואו נברר את זה, רגע, שנייה, הכל בגבולות השיח והדיון המכבד, בסדר?
אבתיסאם מראענה: אז אנחנו נתחיל את השיח שלנו כדי בעצם להבין איפה אנחנו פוגשים את המציאות שעליה משה מדבר.
אבתיסאם מראענה: ליאור זיסר יוגב מהשיוויון החברתי נמצאת איתנו?
אבתיסאם מראענה: בוקר טוב, מה שלומך?
ליאור זיסר יוגב: כן, שלום, תודה רבה.
ליאור זיסר יוגב: אנחנו כמשרד לשיוויון חברתי שאחראיים על תחום האזרחים הוותיקים בישראל מקבלים פניות רבות, הן למוקד לאזרחים ותיקים שאנחנו מפעילים והן ללשכת השרה אצלנו במשרד, שמגיעים מקשישים ובני משפחותיהם שהם סיעודיים, והם כרגע נמצאים בסיטואציה שנמשכת כבר על פני שנתיים, שאין להם יכולת בגלל התקופה הארוכה שהיה מחסור של עובדים זרים, להשתמש בעובדים קיימים שדוברים את השפה ושיכולים להתחיל מיידית, כשכמובן שכל דחייה של כניסה של עובד זר למטופל סיעודי, זה אומר שהמשפחה כולה צריכה לעצור את החיים ולהתגייס לטובת הטיפול בבן המשפחה הסיעודי.
ליאור זיסר יוגב: אנחנו התחלנו מהלכים של שיתופי פעולה, גם מול ענבל והצוות שלה ברשות האוכלוסין וההגירה, של בעצם להקל כמה שיותר על המשפחות ועל הקשישים הסיעודיים, כדי לאפשר להם להשתמש במעגל יותר רחב של עובדים שנמצאים בארץ.
ליאור זיסר יוגב: אלה היו מהלכים מאוד חיוביים, ואנחנו מבקשים להמשיך ולקדם את המהלכים המשפטיים האלה, אם נדרש שינוי של העבודה של הוועדה ההומניטארית שתאפשר ליותר עובדים זרים שכבר בארץ - - -
אבתיסאם מראענה: רגע, בואי ניתן למוזיקה להסתיים.
ליאור זיסר יוגב: אנחנו רוצים להמשיך ולקדם מהלך שגם יקל על הקשישים ובני המשפחות שלהם לפנות לוועדה ההומניטארית.
ליאור זיסר יוגב: ביחד עשינו מהלך של פנייה יזומה לאותם קשישים ובני המשפחות שלהם, שבשלב הראשון הגישו בקשה לוועדה והם נדחו כי הם לא עמדו בתנאי הסף.
ליאור זיסר יוגב: ממש עשינו מהלך של העברת מידע מרשות האוכלוסין אלינו למשרד, פנינו למאות משפחות שנדחו בהתחלה ואמרנו להם להגיש מחדש, מכוח הוראת השעה, וכך בעצם הם יכלו להיות זכאים להיבחן שוב בוועדה ההומניטארית.
ליאור זיסר יוגב: לצערי, המהלך לא היה מספיק אפקטיבי, מכל מיני סיבות, ואנחנו רוצים לייצר משהו שהוא כולל, שהוא לא רק הוראת השעה, שלאורך זמן יאפשר לאותם קשישים סיעודיים ובני המשפחות שלהם וכל מי שנדרש, לפנות לוועדה ולהיות זכאי שידונו בנושא שלו ולא יידחו על תנאי הסף, כי באמת הרבה פעמים הוועדה מתייחסת יותר לתנאי הסף של העובד הזר וכמה זמן הוא בארץ, ופחות לצרכים של המטופל והמצב הבריאותי שלו.
ליאור זיסר יוגב: תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: מעולה, תודה לך.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נפנה עכשיו לעוה"ד דפנה פודור, אהלן.
אבתיסאם מראענה: דפנה, תציגי את עצמך בשביל הפרוטוקול.
דפנה פודור: ראשית, אני רוצה להודות ליו"ר על המעקב הבאמת עיקש ועקבי אחרי הנושא הזה, הוא חשוב, ואני באמת מודה לך.
דפנה פודור: אני מייצגת גם משפחות, חלק נמצאות פה, ועובדת גם עם מטה מאבק הסיעודיים, שם יש פחות או יותר 16,000 משפחות ומטופלים סיעודיים.
דפנה פודור: אני רוצה להתחיל בנושא של הנתונים.
דפנה פודור: מר משה נקש אמר שיש 3,000 עובדים זרים, אני פניתי לאחת מלשכות ההשמה ושאלתי כמה יש, אמרו לי שיש 350 פנויים, אז אני לא יודעת, אלה נתונים שלא מפורסמים אבל צריך לבדוק את זה.
דפנה פודור: העניין של הנתונים הוא בבסיס החובה המנהלית, צריך לדעת לאסוף נתונים ולגבש מדיניות מינהלית ראויה, על בסיס נתונים.
דפנה פודור: מאז ה-20 ביולי 2021 כשהייתה ועדת חוקה חוק ומשפט, אנחנו כל הזמן סביב הנתונים.
דפנה פודור: אני אגיד שבשבוע שעבר מר נקש נשאל אצל קרן נוייבך לגבי הנתונים, והוא השיב שהרשות מצויה בסקר, הסקר הזה נמשך מאז חודש יולי, ואנחנו עכשיו חצי שנה אחרי אז אני לא מבינה איך אנחנו מתחילים לדבר - - -
ענבל משש: מאוגוסט, ספטמבר, אוקטובר ונובמבר.
משה נקש: מאוגוסט, אנחנו שלושה חודשים אחרי, זה מתמטיקה.
דפנה פודור: ב-20 ביולי הייתה ועדת חוקה חוק ומשפט.
ענבל משש: נכון, ואמרנו שנצא לסקר, ויצאנו אכן לסקר, ויש תוצאות לסקר שאנחנו מעבדים אותם, כבר נעשה הסקר, ואנחנו כמובן נציג אותו כי המידע לא שייך רק לנו, הוא שייך לציבור ואנחנו נשמח, כמובן, להציג את הדברים.
אבתיסאם מראענה: מה טיבו של הסקר?
אבתיסאם מראענה: מה נשאל שם?
ענבל משש: זה סקר שעשינו על ידי חברה חיצונית שנשכרה לטובת העניין, היא פנתה בראיונות טלפוניים למטופלים סיעודיים בעלי היתר שלא מעסיקים עובד כרגע, כלומר, יש היתר אבל אין ציוות של עובד, והיא בדקה למה אין עובד ואיזה מענה ניתן להם, וכל מיני סוגיות שביקשנו לבדוק באמצעות הסקר.
ענבל משש: יש מגוון של תשובות, אני כרגע לא אפרט, אבל הסקר בוצע והוא מעובד כרגע, קיבלנו טיוטה ראשונית שלי, אני יכולה להגיד את זה, הוא אפילו עוד לא הוצג למנכ"ל הרשות, זה ממש מיום חמישי האחרון.
ענבל משש: אנחנו כמובן לא מחזיקים שום מידע בידנו, אנחנו נשמח להציג את כל הנתונים.
דפנה פודור: אני לא מלינה על החזקת מידע, אני מלינה על זה שאנחנו נמצאים שנה וחצי מתחילת המשבר, והרשות מגבשת מדיניות והתנהלות אבל אני לא יודעת על איזה בסיס, כי עד עכשיו אין נתונים.
ענבל משש: למה אין נתונים?
ענבל משש: אילו נתונים חסרים?
דפנה פודור: כמה עובדים זרים חסרים?
דפנה פודור: כמה עובדים זרים צריך להכניס לישראל, או לאשר בוועדה ההומניטארית על מנת - - -
ענבל משש: את יכולה להגדיר לי מה זה 'חסרים'?
ענבל משש: זאת שאלה מצוינת, בואי תגידי לי כמה חסרים.
דפנה פודור: אם בחודש יוני נמסר המידע, היום אני לא יודעת לתת אותו כי כל הנתונים אצלכם, לפיו יש פער של 22,000 בין כמות ההיתרים לבין הכמות - - -
ענבל משש: שהוא קונסיסטנטי לאורך שנים, הוא לא רק בשנת 2019 ולא בשנת 2020.
דפנה פודור: זה לא נכון, 22,000 זה לא נתון שהוא קונסיסטנטי.
משה נקש: זה לא המספר הספציפי של 22,000, היה גם 15,000.
ענבל משש: צריך להגיד גם שזה לא מעיד בהכרח על חוסר.
ענבל משש: יש מגוון של סיבות למה אנשים מוציאים היתר ולא מעסיקים עובד, זה גם היה בשנת 2019 ובשנת 2018 לפני הקורונה.
דפנה פודור: אני מקבלת הכל, יכול להיות שזה לא בגלל חוסר ויכול להיות שכן, אנחנו צריכים לדעת את זה, אתם צריכים לדעת את זה.
אבתיסאם מראענה: טוב רגע, לא, ממש לא, אני קשובה מאוד וחשבתי שזה יהיה קצר אבל זה הפך להיות משהו אחר אז לא, אני מבקשת לסיים את הדברים שלך, תנסי לסכם אותם ואנחנו נמשיך הלאה.
דפנה פודור: אוקיי, אז הדבר הנוסף שאני רוצה להגיד הוא שאני מאוד שמחה על הפתרון הזמני שניתן פה לחצי שנה, ואני מודה לרשות על ההתחשבות במטופלים הסיעודיים, אבל צריך להבין שמטופלים סיעודיים הם אנשים שצריכים יציבות וזקוקים לעובדים האלה כידיים, רגליים, לפעמים ראש, לפעמים עיניים, ואי אפשר להגיד להם תתחילו העסקה, תכניסו אנשים, אחר כך אנחנו נכניס לארץ מספיק אנשים אחרים, תוציאו אותם, תכניסו אחרים שתסלחו לי, יבואו לנגב לכם, לקלח אתכם, זה לא גרביים, אי אפשר להכניס ולהוציא ותכף יספרו פה על כל מיני מקרים, אי אפשר להסתגל לעובדים אחרים, ואם הרשות נתנה פתרון למטופלים הסיעודיים, קחו עובדים ממה שיש בארץ.
דפנה פודור: הרשות גם לא נתנה קריטריונים בהודעות על תקופות ההתארגנות, אז צריך לאפשר למטופלים הסיעודיים את היציבות.
דפנה פודור: אתם לא מבינים באיזה מתח הם נמצאים עכשיו חצי שנה, מה יקרה איתם בעוד חצי שנה, מי יטפל בהם?
אבתיסאם מראענה: השאלה שבעצם נשאלת היא לכמה אנשים מוארכת תקופת ההתארגנות עקב ההחלטה, יש לנו פחות או יותר מידע על כמה אנשים מדובר?
משה נקש: מ-1 באפריל שזה סוף התקופה של הוראת השעה, אז התחלנו את הדחיות, ועד יום חמישי האחרון, 1,041 בקשות נדחו.
משה נקש: זאת אומרת, אלה הם 1,041 מקרים שקיבלו תקופת התארגנות מאיתנו, והיא עכשיו הוארכה.
אבתיסאם מראענה: זה הכל?
משה נקש: זה אלה שנדחו מהוראת השעה.
משה נקש: לפני זה, כמובן שהם היו אמורים להיכנס להוראת השעה ומי שרצה לאשר את הבקשה ועמד בתנאים ובבדיקות הוא היה יכול לאשר אותה, זה החדשים לצורך העניין.
ענבל משש: אני אציין רק שיש הקלה נוספת שלא התייחסנו אליה פה, זה בעצם מדבר על אותם עובדים ששוהים פה בין 51 ל-63 חודשים ולא יכלו להתחיל העסקה חדשה, כי על פי הכללים הם לא אמורים להתחיל העסקה חדשה בתקופת הזמן של 51 חודשים עד 63.
ענבל משש: אנחנו אפשרנו להם, מאז פרוץ הקורונה ועד היום, להשתבץ באופן קבוע אצל מטופלים סיעודיים, וגם הם נכנסים לתוך אותו מאגר של מטפלים שיכלו לתת מענה.
ענבל משש: אז יש פה מגוון, קשת של פתרונות.
ענבל משש: מצד אחד אפשר להזמין מחו"ל, למרות כל הקשיים זה אפשרי, אפשר לקחת עובד שנדחה בוועדה ההומניטארית ושהוא כרגע ימשיך לתת מענה ושירות עד ל-30 ביוני 2022, ואפשר כמובן כפי שאמרתי, להזמין עובד זר מתוך המאגר של העובדים שנמצאים בארץ.
ענבל משש: כמו שמשה ציין, זה ענף דינאמי, אנשים מפוטרים, מתפטרים, וגם לצערנו מטופלים סיעודיים הולכים לבית עולמם, ולכן יש מאגר של עובדים מתוך הארץ, וכל זה ביחד אמור לתת פתרון למצב הנוכחי.
אבתיסאם מראענה: מה קורה בעצם עם העובדים והעובדות שהאשרה שלהם מסתיימת בחצי השנה הזאת?
ענבל משש: אחרי ה-30 ביוני?
אבתיסאם מראענה: לא, בזמן הזה של תקופת ההתארגנות.
ענבל משש: הם לא ברי אכיפה.
ענבל משש: המשמעות של ההודעה הזאת אומרת שהרשות לא תפעל נגד המעסיק או נגד העובד בכל התקופה הזאת שעליה הודענו.
אבתיסאם מראענה: נגיד עובדת או עובד שבאפריל 2022 נגמרת לו האשרה, הוא מתארגן או מתארגנת ליציאה מהארץ עד סוף תקופת ההתארגנות?
ענבל משש: הוא אמור להמשיך לתת מענה למטופל הסיעודי, להיות אצלו בבית ולטפל בו.
אבתיסאם מראענה: עד מתי?
ענבל משש: כרגע עד ה-30 ביוני 2022, וכמובן שאנחנו בוחנים מעת לעת את הדברים.
ענבל משש: אני לא יודעת מה יהיה עד חודש יוני, אבל כרגע זה המצב.
שריי גבאי: אני רוצה לומר משהו קצר על עניין הוודאות שאמרה פה, מי שמגיש לוועדה ההומניטארית צריך להבין שמלכתחילה, זאת ועדה לכל דבר ועניין, אין שום ודאות לגבי ההחלטה.
שריי גבאי: נכון שהיינו רוצים, במצב האופטימלי, שאותו בן אדם יקבל בוודאות את העובד, אבל המשמעות של ועדה באופן עקרוני זה שאין ודאות.
דפנה פודור: השאלה היא איזה פתרון חלופי נתתם להם.
משה נקש: זה גם עובד לא חוקי בכלל.
שריי גבאי: החזקה היא שמדובר גם בעובד לא חוקי, צריך להבין.
דפנה פודור: אבל לא היו עובדים חוקיים.
שריי גבאי: שנייה, רק תני לי לסיים.
שריי גבאי: יש פה מאגר של עובדים, אי אפשר להגיד שאין עובדים חוקיים, כרגע ענבל פרטה, ויש.
שריי גבאי: אנחנו מבינים את הצורך בלגשת לאותם עובדים, שזה יהיה כתוב פה, אנחנו מבינים את הצורך הזה עבור אוכלוסייה מסוימת שזה מורכב עבורה למצוא עובדים חוקיים אז אנחנו מבינים את הצורך לגשת עם עובד של הוועדה ההומניטארית.
שריי גבאי: ביחד עם זאת, זהו מאגר מצומצם, לצערנו, של עובדים, משום שהרוב זה מאגר של עובדים חוקיים.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, נשאלות פה שאלות טובות ומצוינות, ואני חושבת שיש הרבה מהסוגייה הזאת של הוועדה ההומניטארית והסמכויות שלה.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שיש פה עניינים של שינוי חקיקה, זה משהו שאנחנו דיברנו עליו קודם, אנחנו מתקדמות איתו, אני באופן אישי מקדמת את החקיקה הזאת.
אבתיסאם מראענה: לגבי השאלה הזאת של האם העובד חוקי או לא חוקי, אני לא חושבת שרשות האוכלוסין תרצה לעשות משהו שהוא לא חוקי, שהוא תקף גם על הוועדה ההומניטארית.