GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דינה דומיניץ: בעקבות החלטת ממשלה משנת 2019, וכשאני אומרת המלצה אני מתכוונת להמלצה שאנחנו מתכוונים בתוך תכנית היישום ולהעלות אותה להחלטת ממשלה ככה שהיא תקבל תוקף באמת גם של הסכמה של כל המשרדים ושעל זה שאנחנו הולכים, זה כמובן כרוך גם בסוגיות תקציביות וזו הסיבה שזה לא קרה עד היום, כי זה 60,000 פוטנציאל חדש של לקוחות שברור שזה מעמסה מאוד גדולה על הקו החם שכרגע מתוקצב ע"י רשות האוכלוסין בעיקר וגם ע"י זרוע העבודה במשרד הכלכלה
אבתיסאם מראענה: תודה עו"ד דינה דומיניץ.
אבתיסאם מראענה: אני אתן לפרקליטות עו"ד גלית שוהם.
שריי גבאי: אם אני יכולה לדייק שניה אחת לעניין האשרה, זה חשוב לי, שמעתי את זה פעמיים, פשוט חוזר על עצמו.
אבתיסאם מראענה: לא, תמתיני רק ניתן.
אבתיסאם מראענה: היא מחכה בסבלנות באופן יוצא דופן.
אבתיסאם מראענה: לא נכבד?
אבתיסאם מראענה: זה דבר אדיר.
גלית שוהם: תודה רבה, אני עו"ד גלית שוהם מפרקליטות מחוז ירושלים, אני ראש צוות מעצרים ורפרנטית מחוז ירושלים לסחר וזנות.
גלית שוהם: אנחנו בדומה למשטרה לא יכולים למסור נתונים לגבי מיעוט המתלוננים כי אין לנו במערכת המחשובית שלנו, של כל הפרקליטויות בארץ פילוח לפי לאום או תושבות או אזרחות של המתלוננים, כך שאנחנו לא יכולים להוציא נתון של מספר התיקים באלימות מינית נגד עובדים זרים.
גלית שוהם: אני כן אציין שבימים האלה כן נעשית עבודת מטה כדי לבחון אפשרות להכניס את הנתונים האלה.
אבתיסאם מראענה: מדהים, זה חדשות מעולות.
אבתיסאם מראענה: למה, איך השתכנעתם, מה קורה?
גלית שוהם: אני לא בדיוק יודעת, זה צריך לשאול את מי שנמצא במטה.
גלית שוהם: אנחנו במחוזות.
גלית שוהם: אבל כן כשאנחנו בוחנים את הנתונים מדו"ח מחמד שזה הדו"ח למחלקת המדינה האמריקאית שהפרקליטות מגישה כל שנה במסגרת ההתחייבות שלה למאבק בסחר בבני אדם, יש תיקים בודדים שאפשר לראות בין השנים 2016-2020, תיקים בודדים שעניינם אלימות מינית נגד עובדים זרים, למשל תיקים של עבירות מין שבוצעו כלפי עובדות, כמובן ע"י המעסיק, עבירות מין בין בני זוג ששניהם עובדים זרים וכו'.
גלית שוהם: אני כן רוצה למיין מה הקשיים שאנחנו כפרקליטות נתקלים כשאנחנו מנהלים תיקים כאלה, בכלל אני מצטרפת לקשיים שהמשטרה ציינה בכל מה שנוגע להימנעות של העובדים הזרים מלמסור תלונות.
גלית שוהם: שזה בעצם דבר שמאוד מקשה כמובן על טיפול בנושא הזה, כמובן זה תלוי בעיקר בגלל המצב הכלכלי שלהם, אם עובדים זרים שיש להם חובות, דמי תיווך והם מבינים שאם הם ימסרו תלונה הם עלולים לאבד את מקור פרנסתם ויש להם משפחה שהם צריכים לפרנס בחו"ל, גם קשיי השפה כמו שצוינו כאן, חוסר האמון ברשויות הרבה פעמים, הם באים מתרבות אחרת ששם אולי הרשויות לא עוזרות להם בהמון תחומים ואני מניחה שזה שהם משליכים את זה גם עלינו.
גלית שוהם: העדר המעמד שלהם וכו'.
גלית שוהם: כשיש כבר תלונה ואנחנו מקבלים את התיק מהמשטרה וכמובן מכינים כתב אישום.
אבתיסאם מראענה: והמתלוננת לא בארץ?
גלית שוהם: זהו, זה בדיוק העניין, זה הקושי המרכזי.
גלית שוהם: לכן, במקרים כאלה אנחנו כן נפעל להעדה מוקדמת שזה משהו שמתאפשר לנו לפי חוק סדר הדין הפלילי, סעיף 117 בעצם מאפשר במקרים שבהם יש חשש שהעד ייצא מהארץ, להעיד אותו העדה מוקדמת, שזה ממש לצערי הליכים משפטיים בישראל יכולים להמשך המון זמן, אז הסעיף הזה מאפשר לנו למעשה לבקש מבית משפט להעיד אותו אפילו במקרים מסוימים עוד לפני שלסניגור, שוב, הסניגור כן יקבל את חומר החקירה, אבל עוד לפני שיש תשובה לאישום וכו'.
גלית שוהם: ממש במיידי.
גלית שוהם: במקרים שבהם העובד הזר כן יוצא מהארץ ואנחנו למעשה יכולים לבקש וידאו קונפרנס, זו גם אפשרות, לפנות לשגרירות הרלבנטית במקום מוצאו ולקיים שם וידאו קונפרנס או אפשרות נוספת זה בעצם להביא אותו לארץ.
אבתיסאם מראענה: קרו מקרים כאלה שבאמת הבאתם מחו"ל?
גלית שוהם: קרו בתיקי סחר.
גלית שוהם: זהו בסך הכל יש כן שיתוף פעולה בין המשטרה לפרקליטות עם דינה שנותנת את המענה המקצועי.
אבתיסאם מראענה: עמדה יש לנו את נתי בלום.
אבתיסאם מראענה: שלום נתי.
נתי בלום: אז קודם כל תודה שנתת לי לדבר.
נתי בלום: האמת שאני רציתי לדבר כמה שניות קצרות.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא שומעות אותך טוב, תנסי לשפר את המקום שלך ואז אם יהיה לנו זמן, יש לנו 10 דקות לסיים, אם יהיה זמן אנחנו נחזור אליך, אי אפשר לשמוע.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להעלות נציגת משרד הבריאות, ד"ר זהר סהר.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח להתייחסות שלך ובגלל קוצר הזמן, אני רוצה את ההתייחסות ד"ר זוהר סהר, מנהלת המחלקה לטיפול באלימות ותקיפה מינית במשרד הבריאות.
אבתיסאם מראענה: תציגי לנו את העבודה שלך, אנחנו פעם ראשונה נפגשות.
זהר סהר: קודם כל נעים מאוד ותודה על ההזמנה, בעקרון מערכת הבריאות אמורה לתת מענים שונים בתחום של טיפול בנפגעי תקיפה מינית, בין היתר בתקיפה אקוטית יש 7 מרכזים אקוטיים בבתי החולים כלליים בפריסה שכתבתי אותה ושהגשנו כשבעצם אמורים לתת מענה ראשוני בשבעת הימים הראשונים לאחר הפגיעה המינית כשזה כולל גם את הטיפול הפיסי שנדרש, גם טיפול נפשי ראשוני, תרופות שונות למניעה של מחלות כתוצאה מפגיעה מינית, ובמידת הרצון של הנפגע או הנפגעת, איסוף ראיות ראשוניות, מה שמוכר יותר כבדיקה קלינית, בדיקת אונס.
זהר סהר: מה שחשוב בהקשר הזה של הדיון, זה שלפי נהלי משרד הבריאות, מי שמגיע סביב פגיעה מינית לא נדרש ממנו להביא טופס 17 ואנשים שאין להם פה ביטוח רפואי משרד הבריאות מכסה את הביקור, אז אני חושבת שזה מה שרלבנטי יותר בהקשר הזה.
זהר סהר: אני כן עשיתי, בעקבות הבקשה שלכם, בדיקה גם עם המרכזים האקוטיים וגם ניסינו לעשות בדיקה עם בתי החולים, אין לנו הרבה נתונים, זאת אומרת אני יכולה להגיד שבמרכזים האקוטיים יחסית מעט מאוד טיפלו בעובדים זרים, כששאלתי אם יש איזה שהם קשיים או בעיות, אני חושבת שפשוט הקושי העיקרי זה מה שדובר פה קודם, אנשים פשוט לא מגיעים, או לפחות לא בפגיעה האקוטית.
זהר סהר: גם מבחינת בתי חולים בכלל עשינו איזה שהיא בדיקה ויחסית מדובר במספרים מאוד נמוכים.
זהר סהר: עכשיו, יכול להיות שבמסגרת המידע שאתם נותנים לעובדים הזרים שמגיעים לארץ שווה לתת להם גם את המידע הזה, מה הם עושים כשיש פגיעה.
זהר סהר: יש לנו אתר במשרד הבריאות שיש בו את כל המידע, הוא גם מתורגם כרגע ל-4 שפות, אני מקווה שבקרב גם יתרגמו אותו גם לטיגרית.
זהר סהר: יש אותו בעברית, אנגלית, ערבית ורוסית ואולי גם צרפתית, אני צריכה לבדוק את זה, אבל אני חושבת שזה מידע שחשוב לתת שגם באמת גם סביב אלימות במשפחה וגם סביב פגיעה מינית, הם יכולים להגיע.
זהר סהר: מדובר בצוותים ייעודיים שמאוד מתורגלים בטיפול בנפגעים, יש בהחלט, אני מניחה שאולי הפחד משיפוטיות שדיברו פה, ממצב שלא יאמינו, שמה זה לא קורה ולכן בהחלט נראה לי שזה חשוב לתת את המידע הזה.
זהר סהר: יש גם מעבר לזה את הטיפול של עובדים זרים, אבל פה לא נראה לי שצריך להרחיב, אבל אני חושבת שבהקשר הזה זה באמת הדברים שיותר רלבנטיים.
זהר סהר: שוב, אם יש באמת מבחינת חוסר בנתונים שבאמת לא הצלחנו גם להפריד מי עובד זר, מי חסר מעמד מסיבות אחרות, אני צריכה לבדוק אם זה משהו שאנחנו יכולים להכניס כשאלה יותר ספיציפית.
אבתיסאם מראענה: במשרד הבריאות עם כל הנושא של מחוסרי מעמד, מבקשי מקלט, גם בזמן הקורונה, וגם התו הירוק וכל הסוגיה הזאת היא סוגיה מאוד מאוד משמעותית, מאוד גדולה, היא לא מוסדרת.
אבתיסאם מראענה: יש שם בעיה מאוד אקוטית שצריך לפתוח לה אקוטי, בשביל לטפל בנושא של בקשי מקלט, מחוסרי מעמד, יש שמה בעיה לפי מספר דרכון, תעודת זהות אין ובכלל אם אנחנו מדברות על ילדות וילדים במסגרת החינוך, בתי ספר, גני ילדים אנחנו עוד נפגש אתכם בכיף לשמוע על עוד נושאים בהתייחסות למכתב ששלחת לנו בעצם כמענה לשאלות שלנו, אנחנו בעצם ביקשנו ממשרד הבריאות שיקדם שיכיל את שירותי בריאות הנפש בסל השירותים בביטוח הרפואי של העובדות והעובדים הזרים, ובעצם ציינת במכתב ששר הבריאות זה לא בסמכותו.
אבתיסאם מראענה: הלכתי ובדקתי את הנושא הזה והבנו דרך הייעוץ המשפטי של הוועדה, שבעצם ע"י סעיף בחוק של העובדים הזרים 1דא' שר הבריאות בהסכמה של שר האוצר הוא בהחלט רשאי להכניס את שירותי בריאות הנפש לתוך שירותי הבריאות של העובדות והעובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: אז אני רק מעבירה את זה דרכך.
זהר סהר: אני כן יכולה להגיד שהשר תומך בזה, אז אני אעביר את מה שאמרת.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נעביר לך בוודאי שיהיה לנו follow wp ואנחנו נדגיש את זה גם בסיכום לפרוטוקול.
אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה להגיד ככה, אני רוצה להודות ממש ממש.
אבתיסאם מראענה: יקירתי מרשות האוכלוסין את רוצה להגיד עוד מילה אחת כדי שלא תרגישי גזילת זכויות דיבר.
שריי גבאי: אני מתנצלת שהתפרצתי, במיוחד לדינה שהיא באמת עושה לנו פורומים נהדרים בהקשר.
שריי גבאי: אני רק רוצה לדייק שבעקבות תיקון 32 שנגע בוועדה הומניטרית, בהחלט יש לעובדים הזרים הזדמנות להסדיר פעם נוספת את מעמדם, מספר פעמים אפילו, גם אם חלפה להם התקופה המותרת, בכפוף לזה שהם יושמו אצל מעסיק שהוא מורכב, שהוא מעסיק כשר שלהם אנחנו למעשה רוצים לתת מענה קודם כל, אבל יש אופציה כזאת, היא לא היתה קיימת, היא מתיקון 32, אז יש אופציה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו בעד אופציות מונגשות.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון שלנו.
אבתיסאם מראענה: להודות קודם כל לכל משרדי הממשלה שהגיעו, לעמותות, קו לעובד, כל מי שהשתתף כאן, אני לא אנקוב בשם כי זה הרבה הרבה.
אבתיסאם מראענה: מאוד נעמתם לי גם כשהדיון הזה הוא באמת דיון קשה ונתונים קשים, אבל בהחלט תודה על הזמן ועל ההשקעה ועל המידע, אנחנו נמשיך לעבוד ביחד גם כשאנחנו מתפרצות אחת לשנייה, עדיין אכפת לכולנו, כולנו עושות את מיטב היכולות שלנו על מנת באמת שנוכל לראות כל בני האדם כאן ללא קשר לצבע העור, זהות, מגדר, שפה, כולנו שוות ואנחנו נוכל ביחד לסייע ולעזור, בזה אני מסכמת את הוועדה שלנו.
אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה לסכם לפרוטוקול את הדיון של הוועדה.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת ממשרד הבריאות לקיים בחינה של אפשרות להוסיף לסל שירותי הביטוח הבריאות של העובדות והעובדים הזרים מתן שירות בתחום בריאות הנפש.
אבתיסאם מראענה: הוועדה תתכנס בעוד שלושה חודשים כדי לשמוע על העדכון ממשרד הבריאות בנושא הזה של החלת שירותי בריאות הנפש בשירותי ביטוח הבריאות של עובדות ועובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: דבר שני, אני רוצה עדכון מהממונה על זכויות עובדות ועובדים זרים אודות התקדמות בפרסום האיגרת ללשכות פרטיות.
אבתיסאם מראענה: בדבר הטרדות מיניות וכן על פרסום התקנונים למניעת הטרדה מינית כלפי העובדות בחקלאות.
אבתיסאם מראענה: אני אבקש עדכון מרשות האוכלוסין על הכנת נוהל בעניין הטרדות מיניות כלפי עובדות ועובדים זרים בענף החקלאות וכן, נתונים לגבי כמה תלונות התקבלו דרך הסימי וכמה דרך הלשכות והחברה האזרחית.
אבתיסאם מראענה: נבקש כי יחול על המשטרה פילוח של הנתונים בכל הנוגע לתלונות המתקבלות בנושא של אלימות מינית כלפי עובדות ועובדים זרים מעתה והלאה, אז זה נושא אני ממש אשמח שתבחנו אותו.
אבתיסאם מראענה: הוועדה תתכנס בעוד כחצי שנה לשמוע על דיווח בנושא, אני חושבת שזה נושא שכולנו פה מסכימות על נתונים, על פילוח.
אבתיסאם מראענה: זה עולה בכל מיני משרדי ממשלה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מבקשות את זה כדי למנוע לעתיד את כל הנושא הזה.
אבתיסאם מראענה: כן יש לכם פילוח, יש נתונים, אין נתונים.
אבתיסאם מראענה: העובדות והעובדים הזרים זה ענף מאוד רחב, הרבה אנשים, אלפי עובדות ועובדים זרים מגיעים לארץ, נותנות את השירות שלהן, בואו נעזור לכולם שהדבר הזה יהיה מאורגן ומסודר.
אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לראשות האוכלוסין ולמוסד לביטוח לאומי, לייצר מנגנון לשיתוף מידע אודות תלונות על הטרדות מיניות ואלימות מינית כלפי עובדות ועובדים זרים המתקבלות אצלם.
אבתיסאם מראענה: הוועדה תתכנס בעוד מספר חודשים כדי לשמוע על ההתקדמות בנושא.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת מרשות האוכלוסין לבחון מתן היתר למטופלים שפגעו על פי הדיווח של הביטוח הלאומי, כלומר הביטוח לאומי דיווח על פגיעה של המטופלים במטפלות ואנחנו מבקשות שבעצם תחמירו, תבחנו את מתן היתר, את הסנקציות ואנחנו כמובן נפגש בעוד מספר חודשים להתעדכן.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת לקבל נוהל חדש בהתאם לשינויים המבניים שנעשו בביטוח הלאומי, אנחנו בעצם שלחתם את הנוהל מ-2015 ומאז הנוהל הזה לא עודכן, אני מבקשת שתוציאו לוועדה נוהל חדש.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת מכל הגורמים, רשות האוכלוסין, משרד הכלכלה והביטוח הלאומי להתחיל לגבש נוהל ברור לגבי הטרדות מיניות.
אבתיסאם מראענה: קבלת התלונה, דרך הטיפול, פרסום והעברת המידע והנגשה שפתית.
אבתיסאם מראענה: ממש הוועדה, אני באופן אישי, הוועדה מבקשת מכל הגורמים לקחת את הנושא הזה לתשומת ליבם.
אבתיסאם מראענה: אבקש מרשות האוכלוסין שישקלו את הארכת האשרה לקורבנות תקיפה מינית עד להשלמת התהליך, או ההליך.
אבתיסאם מראענה: אבקש מרשות האוכלוסין להרחיב את הקו החם של סימי לכל הפניות לכל העובדות והעובדים לא רק מי שקשור בהסכמים הבילטרליים.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה על הדיון הארוך, תודה לכולם.
אבתיסאם מראענה: בוקר טוב לכולן ולכולם, אני מאוד שמחה שאנחנו מקיימות דיון כל כך חשוב בוועדה ההומניטארית.
אבתיסאם מראענה: זה שם ששמעתי אותו כל כך הרבה בזמן הקצר שאני מכהנת כיו"ר הוועדה לעובדות ועובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: מי שלא מכירה אותי ומכיר אותי, שמי אבתיסאם מראענה, חה"כ.
אבתיסאם מראענה: יושבת לידי מנהלת הוועדה שכולכם בעצם מתכתבות ומתכתבים איתה, תכירו את מיכל דיבנר כרמל, ואתם מתכתבות ומתכתבים עם יעל אורבך, אז תכירו אותה, היא יושבת שם.
אבתיסאם מראענה: וכמובן יושבת איתנו עו"ד נועה בן שבת.
אבתיסאם מראענה: תודה שאתם פה, תודה שהגעתן, אני מאוד שמחה שאנחנו עושות את הדיון הכל כך חשוב הזה.
אבתיסאם מראענה: אני פותחת במשפט קצר על מנת שנבין מה מטרת הדיון.
אבתיסאם מראענה: מטרת הדיון היא קודם כל לפתוח את הנושא של הוועדה ההומניטארית.
אבתיסאם מראענה: הוועדה ההומניטארית, יש לה המון המון שאלות שנשאלות, ולעיתים קרובות ורחוקות אין להם ממש תשובות.
אבתיסאם מראענה: הוועדה ההומניטארית היא איזו מין ישות שהפכה להיות סופר מסתורית, ואנחנו ממש רוצות לתת לה פנים ופרצוף ומילים, וכל מה שצריך על מנת קודם כל להנגיש אותה לכל האזרחים והאזרחיות של מדינת ישראל.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שהיא קמה לטובת אזרחיות ואזרחי מדינת ישראל, ולכן אנחנו נעשה הכל על מנת לאפשר את הגישור הזה ולפתוח את המידע ולהבין איך הוועדה הזאת בעצם ממקסמת את היכולות שלה, את האפשרויות שלה, בשביל לשרת את האזרחים והאזרחיות של מדינת ישראל.
אבתיסאם מראענה: המחסור החריף בעובדות ועובדים זרים בסיעוד מביא משפחות להגיש לרשות ההגירה בקשה להארכת תוקף השהייה שלהם.
אבתיסאם מראענה: אני רק מצטטת פה משהו קטן, למרות שרשות האוכלוסין - - - בשנים 2019-2021 הוגשו לוועדה ההומניטארית בערך 8,700 בקשות, מתוכן נדחו על הסף 3,000, אלה שפשוט לא עומדות בתנאי הסף הקבועים בחוק, ונדחו על ידי הוועדה עצמה כ-900 בקשות, ואושרו 4,800 בקשות.
אבתיסאם מראענה: אני מדברת על 4,800 בקשות שאושרו מתוך 8,700, זה פשוט מספר עצום בתוך שלוש שנים, שמתוכם אנחנו בעצם בלב ליבה של הקורונה, יוצאות ממנה ונכנסות.
אבתיסאם מראענה: אבל, בסופו של דבר יש משפחות רבות, אלפים, שמקבלות ומקבלים את הסירוב.
אבתיסאם מראענה: ברגע שהם מקבלות ומקבלים את הסירוב, אנחנו אלה שגם עומדות בחזית, גם רשות האוכלוסין, ובעיקר המשפחות של אותם קשישות וקשישים, אנשים שצריכים מטפלת או מטפל.
אבתיסאם מראענה: ביום שהם מקבלות ומקבלים את הסירוב על האפשרות שיהיה להם מטפלת או מטפל, הן מגדירות את זה כאילו נפלו השמיים.
אבתיסאם מראענה: זאת חוויה מאוד קשה שבה בעצם הקשיש או הקשישה, המטופל או המטופלת, נשארים לבד.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מקיימות את הדיון הזה על מנת לפרק קודם כל את החוויה של הבדידות, לתת מענה, מענה ראוי.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה מאוד לברך את עו"ד יוסף ויצמן, ראש הוועדה ההומניטארית לסיעוד, בוקר טוב לך, אדוני.
יוסף ויצמן: בוקר טוב.
אבתיסאם מראענה: אתה עשית מאמץ כביר בהתראה קצרה ביותר, על מנת להיות נוכח איתנו בדיון.
אבתיסאם מראענה: אני לא אתן לך רשות דיבור ראשון.
יוסף ויצמן: לא חשבתי שזה יהיה, זה בסדר.
אבתיסאם מראענה: אז אני כמובן נותנת את רשות הדיבור לחברתנו, שעושה גם מאמצים כבירים כל הזמן, היא מתייצבת בצורה מדהימה ומקצועית, עינבל משש, מרשות האוכלוסין וההגירה, מנהל מינהל העובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: נמצא גם איתנו חברנו, משה נקש.
אבתיסאם מראענה: את רוצה להציג את המחלקה שלך?
עינבל משש: כן, תודה גברתי על הדברים.
עינבל משש: אני אשמח רגע לומר מי נמצא פה מטעם רשות האוכלוסין וההגירה.
עינבל משש: יחד איתי נמצאתי עו"ד שריי גבאי, היועצת המשפטית שמלווה את כל תחום הסיעוד.
עינבל משש: נמצא משה נקש, מנהל אגף ההיתרים, כפי שהצגת.
עינבל משש: נמצא איתנו גם סמאצו גנטך, עו"ס משפחות במינהל עובדים זרים, שבין היתר מפקח על עבודת העובדים הסוציאליים ונותן מענה, כמובן, למשפחות של מטופלים סיעודיים.
עינבל משש: אני אשמח, ברשותך, לומר מספר מילים.
עינבל משש: קודם כל, עבודת הוועדה היא ממש לא במחשכים ולא בנסתרים, עבודת הוועדה מעוגנת בחוק הכניסה לישראל, וכמובן יש נוהל טיפול בבקשות.
עינבל משש: עבודת הוועדה מעוגנת בנוהל הטיפול, כמו כן, כל החלטות הוועדה נתונות לפיקוח משפטי של בית הדין לעררים, אפשר להגיש ערר על כל החלטות הוועדה.
עינבל משש: אני אומר שהוועדה היא בעצם החריג שבחריג.
עינבל משש: אני אומר גם מי החברים בוועדה, ברשותך.
אבתיסאם מראענה: רגע שנייה, אני אתן לעו"ד יוסף ויצמן לדבר ספציפית ולתאר לנו מה זו הוועדה הזאת, איך היא עובדת, יש לי הרבה שאלות לעו"ד יוסף ויצמן.
אבתיסאם מראענה: ברשותך, גברתי, אני רוצה שתתארי לי בעצם מה אתן עושות.
אבתיסאם מראענה: את אומרת שהיא לא מסתורית, ברור, את יודעת, אני מנסה לתאר חוויה שאנחנו כל הזמן מקבלות מהאזרחים והאזרחיות.
אבתיסאם מראענה: החוויה היא כזאת שקוראים לה הומניטארית, אבל תמיד יש התנגשות בין הכותרת, שהיא הוועדה ההומניטארית שאמורה להסתכל על בני האדם, על הצרכים שלהם, אבל בסופו של דבר בעצם אין מענה, הכל מתנהל בתוך, אולי, טופסולוגיה, רוב הזמן הם נדחים על הסף או נדחים, ולכן אמרתי את זה, לא ממקום של זלזול אלא ממקום שבו אני בעצם מבקשת לקבל סקירה כללית על הוועדה, איזה מענה היא צריכה לתת.
עינבל משש: מצוין, אז אני אשמח לענות בכותרות.
עינבל משש: עבודת הוועדה, כפי שאמרתי, מעונת בחוק הכניסה לישראל, ככלל, עובד זר נדרש לשהות בישראל תקופה מקסימלית של 63 חודשים.
עינבל משש: על אף האמור, יש חריג בחוק הכניסה, שנותן בידי שרת הפנים את האפשרות להאריך את תקופת השהייה של העובד, ישיבת הביקור שלו.
עינבל משש: אם נמצא כי הפסקת העסקתו של העובד הזר אצל המטופל תגרום לפגיעה קשה במטופל, יש סעיף נוסף בחוק שבעצם קובע כי שר הפנים רשאי להאריך את רישיון הישיבה מטעמים הומניטאריים מיוחדים וחריגים המתקיימים במטופל הסיעודי, גם אם העובד הזר לא הועסק אצל המטופל, מבקש הארכה במשך 12 חודשים, וכך עבודת הוועדה ותנאי הסף לוועדה קבועים בחוק.
עינבל משש: אני רק אומר, מבחינת המספרים, 93 אחוזים מהבקשות שמוגשות לוועדה בשנת 2021, קרי 2,234 תיקים, אושרו בוועדה.
עינבל משש: שבעה אחוזים נדחו, 161 תיקים.
עינבל משש: גברתי התייחסה לסך כל הבקשות המוגשות לוועדה.
עינבל משש: יש עוד 1,070 בקשות בשנת 2021 נכון להיום, שנדחו על הסף מכיוון שהן אינן עונות על תנאי הסף הקבועים בחוק.
עינבל משש: מי שאינו עונה על תנאי הסף הקבועים בחוק, קודם לתנאי הסף הקבועים בחוק יש רציונל, יש תכלית, ואנחנו נשמח גם להסביר את התכלית הזאת.
עינבל משש: אז אותם אלו 1,070 שלא עונים על תנאי הסף, זה יכול להיות תנאי אחד וזה יכול גם להיות חמישה תנאים, כי יש גם כאלו שלא עונים על חמישה תנאי סף והם נדחים עוד קודם לדיון בוועדה, זאת אומרת, הם לא נכנסים לדיון בוועדה.
עינבל משש: ככלל, כפי שאמרתי, לכל מי שנדחה, בין אם בדיון בוועדה, שזה מקצתם ממש, שבעה אחוזים, או מי שנדחה על הסף, יש אפשרות להגיש ערר לבית המשפט, כך שגם עבודת הוועדה היא מבוקרת ומפוקחת על ידי בתי הדין, ושום דבר בהחלט לא נעשה במחשכים.
עינבל משש: אנחנו באמת בוועדה, וימשיך חברי, עושים מאמצים עילאיים באמת להסתכל על הנסיבות החריגות, על הטעמים המיוחדים וההומניטאריים, כפי שקבוע בחוק, וכפי שניתן להתרשם, מרבית הבקשות, שוב פעם, 93 אחוזים מהבקשות שמגיעות לוועדה, מאושרות.
עינבל משש: זה מבחינתנו.
עינבל משש: אני אשמח, אם גברתי רוצה סקירה נוספת כדי להשלים את מה שצריך, לא נחזור פה על תנאי הסף, רק אומר שלתנאי הסף יש תכליות.
יוסף ויצמן: אפשר להסביר על תנאי הסף והרציונל שלהם, אין שום בעיה.
עינבל משש: אז תנאי הסף הם כאלו, ושריי פה תשלים אותי.
עינבל משש: בבקשה
שריי גבאי: אני רק רוצה להשלים היסטורית בקצרה בשביל שנבין בכלל מה הביא אותנו לתיקון 32 ולקביעת תנאי הסף.
שריי גבאי: הוועדה הזו הוקמה, למעשה, בשנת 2011, מתוך הבנת איזשהו צורך שעלה.
שריי גבאי: בשעתו היו מוגשות לשר הפנים שהיה דאז בקשות פרטניות, לא היו הרבה, בעיקר של נכים צעירים מורכבים ביותר, שמבקשים לאחר תום התקופה המקסימלית, 63 חודשים כפי שאמרה עינבל.
שריי גבאי: כאשר מטופל פוגש עובד לראשונה, חדש, כי כמו שציינה עינבל, יש אופציה חוקית לפיה, אם הועסק אצלך עובד זר שנה קודם לכן אז אין בעיה להמשיך איתו עד 120, זה מה שנקרא דרך המלך.
שריי גבאי: אנחנו מדברים פה על מקרה של עובד זר חדש למטופל חדש שאחרי 63 חודשים רוצים לבצע השמה.
שריי גבאי: במקרה הזה התחילו להגיע בקשות פרטניות של נכים מאוד מורכבים שאומרים שאף אחד אחר לא מוכן לסעוד אותם, רק אותו עובד שהם פגשו.
שריי גבאי: כשהתחילו להתקבל עוד ועוד בקשות כאלה, הבינו שצריך להסדיר את זה, וכך נולד תיקון מס' 20 לחוק בשעתו.
שריי גבאי: תיקון מס' 20 נוסף באופן מאוד כללי, כל עובד זר, כל מטופל, תנאי הסף היחיד שהיה בשעתו, היה שלא הוגשה בעניין אותו עובד בקשה קודמת לשר הפנים, שאושרה, ונדרש גם קשר, קשר משמעותי שניתוקו יביא לפגיעה במטופל.
שריי גבאי: זאת אומרת, מה שהיית צריך בשביל להגיע לוועדה, זה להגיש חוות דעת שמדברת על הקשר, ולא היו שום תנאי סף נוספים.
שריי גבאי: בעקבות הדבר הזה נוצר מצב שבו מהר מאוד הוועדה הוצפה ברמה של 8,000 בקשות.
שריי גבאי: מעבר לעומסים שזה הדבר שפחות הטריד אותנו, זה יצר מצב שבו הנכים הקשים והמורכבים באמת, פשוט לא היו מקבלים מענה, משום שהוועדה הייתה מוצפת גם במקרים שלא בהכרח היו מצדיקים, והוועדה לא הייתה מספיקה לדון באותם מקרים, לשר לא היה שיקול דעת אמיתי, בריא, נכון, איזה מקרה מוצדק באמת ואיזה לא, באמת מתוך הרצון לאשר את כולם ולתת לכולם.
שריי גבאי: אני כן אציין שבחוק קבועה מכסת חריגים, ועמדו על זה.
אבתיסאם מראענה: מהי המכסה?
שריי גבאי: המכסה הזאת התחילה בשעתו ב-200 מקרים מאוד מורכבים, כי זה מה שסברו.
שריי גבאי: עם השנים היא הלכה וגדלה, אנחנו עומדים בשנה הנוכחית על 4,200, זה היה חריג, אבל בדרך כלל משהו כמו בין 1,500 ל-2,000.
יוסף ויצמן: זה עלה בהדרגה כל שנה.
שריי גבאי: אבל מה שהובהר לנו לאורך כל הדרך, ואנחנו גם הסכמנו עם העיקרון הזה, הוא שמדובר בוועדת חריגים, ומדוע?
שריי גבאי: יש את דרך המלך, אפשר להזמין לפה עובדים בדרך החוקית, האינטרס זה קודם כל לבצע השמות מעובדים זרים שנשארים בארץ, או לחלופין להזמין.
שריי גבאי: להשאיר פה עובד זר, ששוהה פה כבר מכסת שהייה מאוד ארוכה, זה לא הפתרון האולטימטיבי, זה באמת נועד לאותם מקרים מאוד מורכבים.
שריי גבאי: יש לזה השלכות שאנחנו מכירים אותם, של השתקעויות, לא בהכרח העובדים ששוהים פה הרבה שנים ימשיכו לטפל בסיעוד.
שריי גבאי: אז היו כל מיני רציונלים למה לתת את זה רק במקרים המאוד מורכבים, כשהבנו שיש גם צורך כזה.
שריי גבאי: בכל אופן, מה שקרה זה שהוועדה באמת הייתה מאוד מוצפת, ובמהלך שש שנים אנחנו ניסינו לתת לזה פתרון, כי השטח צעק.
שריי גבאי: בעיקר הנכים הקשים באו ואמרו שאנחנו לא נותנים להם מענה כשהסעיף הזה נועד עבורם.
שריי גבאי: ובאמת, אחרי הרבה מאוד שנים, עבר תיקון מס' 32 שעושה סדר.
שריי גבאי: איזה סדר הוא עושה?
שריי גבאי: הוא למעשה מכניס שישה תנאי סף לחוק עצמו.
שריי גבאי: תנאי הסף האלה, אם אפשר לעבור עליהם, כולם נועדו לעודד התמדה של עובד זר.
שריי גבאי: למשל, שהעובד הזר התמיד אצל מטופל סיעודי למשך 24 חודשים לפני שהוא פנה, אנחנו רוצים לדעת שמדובר בעובד שיתמיד, שאנחנו לא מאשרים אותו סתם.
שריי גבאי: למשל, שהעובד הזר לא קיבל אישורים קודמים, והוא עושה מה שנקרא 'תעדופים' עם מטופלים.
שריי גבאי: אז באמת יש תנאי סף שהם מאוד חשובים והם קריטיים, קודם כל לטובת המטופלים.
שריי גבאי: מה כן יצרנו?
שריי גבאי: מתוך אותה הבנה, שאגב, ההבנה הזאת עלתה בדו"ח שושני, מפורט, שלקח נתונים ובדק אותם.
שריי גבאי: אנחנו הבנו שהנכים הצעירים הם האוכלוסייה שמתקשה יותר למצוא עובדים זרים.
שריי גבאי: מדוע?
שריי גבאי: משום שיש להם נסיבות חיים, חוץ מהמורכבות הטיפולית שהיא מורכבות לא פשוטה בכלל, יש להם גם נסיבות חיים שקצת מקשות לקלוט.
שריי גבאי: למשל, משפחות שנמצאות בתוך בית המטופל, הם רוצים להתנייד לעבודה, מה שבדרך כלל קשישים רוצים קצת פחות.
שריי גבאי: מתוך המקום הזה, דו"ח שושני בפירוש אמר שמתבצעות אצלם פחות השמות משום שקשה להם יותר.
שריי גבאי: אמרנו שאותה אוכלוסייה של הקשים ביותר, של ה-188 אחוזים מתוך הנכים הצעירים, הם אלה שיקבלו הקלות בתנאי הסף.
שריי גבאי: אילו הקלות הם קיבלו?
שריי גבאי: למעשה עומדים להם רק שני תנאי סף.
שריי גבאי: תנאי הסף הראשון הוא שהעובד הזר שהם הגיעו איתו לא עולה על 13 שנים, או אצל קשיש זה שמונה שנים.
שריי גבאי: גם שם קבענו הגבלה, כי התפיסה היא ברורה, אנחנו רוצים להשאיר פה עובדים זרים לנצח נצחים, אז גם פה נקבעה הגבלה, אבל היא יותר מקלה.
שריי גבאי: התנאי השני הוא שלא יחלפו מספר ימים, אנחנו לא רוצים עובדים שמסתובבים פה, בוחרים לעצמם מטופלים ואז באים אלינו לוועדה.
שריי גבאי: אנחנו רוצים שהעובד יבוא לוועדה עם המטופל הראשון, הקשה ביותר, שהוא פגש.
שריי גבאי: אז התנאי הזה גם קבוע, גם עבור הנכים.
שריי גבאי: יתר התנאים שדיברתי עליהם, התמדה, הם רק עבור קשישים.
שריי גבאי: למעשה, התיקון הזה נועד בראש ובראשונה להקל על האוכלוסיות הקשות ביותר.
שריי גבאי: אם תראו את החריגים שמצויים היום בסעיף 1א לחוק, מה שעשינו למעשה הוא שפנינו למשרדים, לביטוח הלאומי, וביקשנו מהם שיתנו לנו את המטופלים המורכבים ביותר מבחינתם.
שריי גבאי: ובאמת נתנו לנו עובדתית את ה-188 אחוזים.
אבתיסאם מראענה: על איזו שנה אנחנו מדברות?
שריי גבאי: זה היה במסגרת תהליך החקיקה, התיקון הזה עבר ב-28 ליולי 2018.
שריי גבאי: עשינו שם באמת עבודה, אין לתאר את העבודה.
שריי גבאי: זה לקח לנו 'רק' שש שנים, למצוא את הקבוצות הקשות ביותר ולתעדף אותם קודם כל, כדי שהם אלה שיקבלו מענה.
שריי גבאי: זה הרציונל, ולכן, חשוב לי לחדד שני דברים.
שריי גבאי: א', זאת לא דרך המלך.
שריי גבאי: לבוא לוועדה הומניטארית צריך להיות אחרי שניסו למצוא עובד חוקי, ניסו להזמין מחו"ל.
שריי גבאי: זה פתרון קל, כי הכי קל לקחת עובד שאתה יודע שהוא אצל השכנים והיה טוב, ברור שזה יותר קל ואנחנו גם רוצים להקל.
אבתיסאם מראענה: שריי, אני אעצור פה.
אבתיסאם מראענה: אני רק אשאל שאלה, הרי צריך קודם כל לקחת בחשבון את פקטור הזמן, האוכלוסייה מזדקנת, יש לה צרכים ואין מה לעשות.
אבתיסאם מראענה: מאז 2018 ועד היום יש לנו שנת קורונה, עובדים זרים לא נכנסים, יש מחסור מאוד גדול, ואנחנו בתוך הוועדה מדברות על זה ומדברים על המחסור שיש בעובדות ועובדים זרים אינספור פעמים, אין מענה.
אבתיסאם מראענה: הרשות ומדינת ישראל לא רוצים שהעובדים והעובדות הזרים ישתקעו במדינת ישראל, על הכיף כיפאק, אבל יש מחסור מאוד גדול, והבעיה היא שיש ועדה הומניטארית, אז תקראו לה איך שתקראו לה, היא גם נורא מסורבלת עם הסעיפים והכל, תנאי סף, נדחה או לא נדחה, כאילו שהעובדות והעובדים נמצאים פה בוויטרינה, סליחה על ההחפצה, וכל אחד בא ומזמין לו מה שמתאים לו באותו יום, באותה שעה, לפי הצרכים שלו.
אבתיסאם מראענה: אבל המציאות היא ממש לא כזאת, והתיאור שלך הוא כאילו בסדר, יש וועדת חריגים.
אבתיסאם מראענה: תאמיני לי, לא נראה לי שיש מישהו שיושב פה בחדר, או שמקשיב לנו בזום, או בכלל שאנחנו מכירות ומכירים מהחיים שלנו, שרוצה בכלל להגיע לוועדת חריגים, מי צריך את כל הבירוקרטיה הזאת?
אבתיסאם מראענה: גם לא כל אחד מתמצא בבירוקרטיה הזאת, אנחנו מדברים על אוכלוסיית מדינת ישראל שהיא אוכלוסייה מאוד מורכבת, משפות, מעדות, כל אחד והתרבות שלו, אבל אין ויטרינות ואין חנויות שאני הולכת ומזמינה לי עובדת או עובד זר לפי השפה שמתאימה לי והתרבות שמתאימה לי.
אבתיסאם מראענה: אז זה כאילו שיש פה סוג של נתק בשיח בינינו.