GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבתיסאם מראענה: אוקיי, אז אני יכולה לסכם את הדיון.
אבתיסאם מראענה: אתם תרצו להגיד?
אבתיסאם מראענה: אני אשמח לתת לכם, בוודאי.
ניסים גיוס: בבקשה, כי האשימו את החברה פה בכל מני דברים ואני בהחלט מצטרף למה שאמר שמעון ומה אומרת ענבל, עשו חקירות, יש לי פה 16 עמודים שהוציא המנכ"ל הקודם, שלמה מור יוסף, שמדברים בדיוק על הדברים האלה.
ניסים גיוס: אני גם רוצה להתייחס לזה שעובד פעם אחד באתר אומר לא חתמתי על שום דבר ואחרי זה כשהוא הולך ל"קו לעובד" ואומר שהוא כן חתם.
ניסים גיוס: עכשיו, פה במפורש, במכתב הזה כתוב שאנשים מודרכים, בלושי השכר שלנו שאנחנו מפיקים, יש את הטלפון של CIMI, כשאת מדברת על הנגשה של הדבר הזה.
ניסים גיוס: הם מתקשרים ל-CIMI ויש שם קו לפי שפות.
אבתיסאם מראענה: על מה זה כתוב, הטלפון של CIMI?
אבתיסאם מראענה: סליחה, לא הבנתי.
ניסים גיוס: על תלוש השכר.
ניסים גיוס: על תלוש השכר כתוב והם פונים ויש שם אפשרות לעבור לשפה הטורקית ואנחנו יודעים גם מי עונה בצד השני.
אבתיסאם מראענה: מה זאת אומרת אתה יודע מי עונה בצד השני?
ניסים גיוס: אני יודע.
ניסים גיוס: למה אני יודע?
ניסים גיוס: כי יש לנו הוכחות שאנחנו העברנו למבקרת הפנים של רשות ההגירה שהאנשים האלה שעונים בשם CIMI, מדריכים את העובדים.
ניסים גיוס: יש לי הוכחות.
ניסים גיוס: ברשות ההגירה יש את מבקרת הפנים, היא הייתה אצלנו במשרד וקיבלה מאיתנו את כל החומר.
ניסים גיוס: פשוט אומרים להם, הגישו ב-2019-2020-2021, 490 בקשות ללהיות פליט בישראל.
ניסים גיוס: מתוכם 170 של "יילמזלר".
ניסים גיוס: אנחנו שומעים שהפועלים מדריכים אותם ב-CIMI להסביר להם שהם כורדים, שהם עלווים, שמרביצים להם בטורקיה ויש להם רדיפה פוליטית ובשביל זה הם צריכים להישאר בישראל.
ניסים גיוס: זה "עורבא פרח".
ניסים גיוס: זה פשוט בשביל להישאר בארץ ולעבוד בשחור.
ניסים גיוס: אני מבקש ואני אומר את זה פה, יש את כל החומר אצל מבקרת הפנים של רשות ההגירה וזה נגיד גם לך אם את צריכה כי אנחנו מסרנו להם את זה והם אומרים שזה בבדיקה.
ניסים גיוס: זה לגבי CIMI.
ענבל משש: אני חושבת שאתה מבלבל בין שני תהליכים שונים, הגשת בקשה למקלט לא נעשית באמצעות CIMI.
ענבל משש: אמרת עכשיו פליטים, אז פליטים זה באמצעות יחידת מבקשי המקלט.
ענבל משש: לגבי הפנייה למרכז - - -
ניסים גיוס: המתורגמן מנחה אותם איך להגיש את הבקשה לנושא של פליט.
ענבל משש: אם מישהו טוען לטענת פליטות, הרי שהוא יכול להגיש בקשה באמצעות יחידת המקלט שלנו.
ענבל משש: אנחנו לא מונעים, אין תנאי סף להגיש בקשה למקלט ואם טורקים מגישים בקשה למקלט, אז היא נבחנת ונבדקת.
ענבל משש: אין לנו דעות לכאן או לכאן וכל בקשה נבחנת באופן פרטני.
ענבל משש: אתה מערב נושאים שונים.
ענבל משש: לגבי מרכז הפניות כפי שאמרנו, הוא מופעל על ידי CIMI, הוא ממומן על ידי רשות האוכלוסין וההגירה.
ענבל משש: כן יש נגישות לעובדי בניין טורקים לפנות, אני יודעת שב-2020, שלחו לי את זה עכשיו, היו 39 פניות של עובדים טורקים מתוך ה-900 שנמצאים בארץ.
ענבל משש: אז בפרופורציות, אלו היו פניות של 39 עובדים למרכז הפניות.
ענבל משש: אלו שני תהליכים שונים, אם אתה רוצה להעביר לנו משהו אחרי, אז נשמח.
ניסים גיוס: יש פה בקשות מידע שביקשנו מגילוי מידע רסמי וזה עניין של רשות ההגירה.
ניסים גיוס: יש פה בשנים 2019-2020-2021, עובדים שפנו, מתוכם 170 של "יילמזלר".
ענבל משש: בקשת מקלט, אז תדייק.
ניסים גיוס: בקשת מקלט.
ניסים גיוס: אז אני מדייק, בקשת מקלט פוליטית.
ניסים גיוס: מתוכם 170 הם עובדי "יילמזלר", אבל התקבלו אפס כי זה שטויות.
ניסים גיוס: הם פשוט עושים את זה בשביל למשוך ההליכים.
אבתיסאם מראענה: מי שטויות עושה את זה?
אבתיסאם מראענה: לא הבנתי את המשפט.
ניסים גיוס: הבנייה.
ניסים גיוס: אין רדיפה פוליטית בטורקיה.
יועז הנדל: הבקשות לא אושרו.
ניסים גיוס: הבקשות לא אושרו, עכשיו מה קורה?
ניסים גיוס: הם מקבלים שלושה חודשים, אחרי זה עוד שלושה חודשים ואחרי זה עוד שלושה חודשים ובינתיים עובדים בשחור.
אבתיסאם מראענה: האמת היא שאני מודה שלא כל כך הבנתי, אני אשמח להבין יותר.
ענבל משש: כי הוא עירב פה שני נושאים.
ענבל משש: יש נגישות למערכת המקלט במדינת ישראל ואנחנו שמחים על כך.
ענבל משש: אז אם יש עובדים שפונים ליחידת מבקשי המקלט, אנחנו לא יכולים למנוע מאף עובד שחושב שהוא נרדף, מלהגיש בקשה.
ענבל משש: אנחנו בוחנים, בודקים וכמובן משיבים בהתאם לאמנת הפליטים.
אבתיסאם מראענה: בסדר, בינתיים יש לנו אפס מבקשי מקלט שקילו מקלט ממדינת ישראל.
ניסים גיוס: מה שאני מסביר, שב-CIMI, בטלפון, מה שמדריכים אותם זה שיגישו מקלט.
ענבל משש: פנו 39 והדרכנו 400.
ענבל משש: זה בסדר, נחמד, אני לא יודעת באיזו דרך, אבל זה לא הגיוני.
ניסים גיוס: כל החומר אצל המבקרת.
ענבל משש: אתה מערב, ב-CIMI לא מגישים בקשות למקלט.
ענבל משש: אם פנו אלינו 39 אנשים, איך הדרכנו 400?
ניסים גיוס: לא אתם מדריכים אותם.
ניסים גיוס: את לא מבינה מה שאני אומר.
ענבל משש: CIMI מופעלים על ידי רשות האוכלוסין וההגירה ואנחנו.
ניסים גיוס: יש את כל החומר אצל מבקרת הפנים.
אבתיסאם מראענה: אדוני, תודה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נלמד את כל הסיפור של מבקשי המקלט הטורקים.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נמשיך לעסוק ולשאול את השאלה האם צריך שבאמת יתקיים הסכם בילטראלי עם טורקיה.
אבתיסאם מראענה: שאלה טובה, אני חושבת שאנחנו נמשיך לדון בה.
אבתיסאם מראענה: הנושא של הפיקוח על תנאי ההעסקה של אותם עובדים בתאגידי כח אדם, זה נושא שצריך להמשיך לעקוב אחריו וזהו.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להודות לכם.
אבתיסאם מראענה: היה דיון ארוך, מעניין מאוד, המון שאלות, קיבלנו הרבה מידע, תודה.
אבתיסאם מראענה: אני שמחה לפתוח את הדיון בנושא חשוב כל כך, שכבר דנו בו בוועדה לעובדות ועובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: הדיון שלנו היום הוא סקירה של משרד הביטחון בסוגיות הנוגעות לכניסה והעסקה של עובדים פלסטינים בבניין.
אבתיסאם מראענה: תודה לכל מי שהגיעה והגיע, כל מי שנמצא איתנו בזום.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת מנציגת משרד הביטחון, עידית זרגריאן, סקירה.
אבתיסאם מראענה: לפני זה אני רוצה להדגיש שפנינו למשרד הביטחון מספר פעמים על מנת שהאלוף עליאן יגיע אלינו.
אבתיסאם מראענה: זה דבר שכל כך מתבקש להיפגש איתו, אז ניסיתי להיפגש איתו אצלו – סורבנו, ביקשו שהוא יגיע לכאן.
אבתיסאם מראענה: הזמנו אותו והוא לא מגיע.
אבתיסאם מראענה: אז תמסרי לו ד"ש – סלמאת יעני – מאיתנו ושנשמח לראות אותו בדיון הבא לדיון כל כך ענייני וחשוב, שיצטרף.
אבתיסאם מראענה: תשמשי לנו מתווכת.
עדית זרגריאן: קודם כול, אני מניחה שכולכם יודעים שהאלוף הוא אישיות מאוד מאוד עמוסה ועסוקה.
אבתיסאם מראענה: גם אנחנו.
עדית זרגריאן: יועבר.
עדית זרגריאן: אני רע"ן – ראש ענף – אזרחי במינהל האזרחי.
עדית זרגריאן: מאוד שמחה להראות לכם את ההתקדמות שעשינו בחודשים האחרונים עם אתר ההעסקה שלנו.
עדית זרגריאן: באתי להציג לכם מה עשינו – את האתר ואת האפליקציה שאמורה לחבר בין העובד למעסיק.
עדית זרגריאן: אנחנו כבר עובדים כשלושה חודשים, כבר יש מעסיקים שעובדים דרך האתר הזה ופועלים שנרשמו לאתר הזה.
אבתיסאם מראענה: אפליקציה, את מתכוונת – אלמונסק.
אבתיסאם מראענה: אני נותנת הקדמה קטנה על מה אנחנו מדברות כאן.
אבתיסאם מראענה: בדיון שהיה לנו ב-13 בספטמבר בסוגיה של הניסיון לפתור את כל הסחר מכר והספסרות בהיתרים, אנחנו רואות גם דרך שיחות עם ארגונים אזרחים שהדבר הזה עדיין פרוץ.
אבתיסאם מראענה: יש סחר מכר בכל ההיתרים.
אבתיסאם מראענה: ביקשנו שתגיעו לכאן על מנת שתעדכנו אותנו לגבי ההתפתחות, ההתקדמות וההשקה של אפליקציית אלמונסק.
אבתיסאם מראענה: תני לנו, גברתי, את העדכון.
אבתיסאם מראענה: אני רק שואלת: האם האפליקציה באוויר?
עדית זרגריאן: כן.
אבתיסאם מראענה: היא עובדת?
אבתיסאם מראענה: ממתי?
עדית זרגריאן: מחודש יולי.
אבתיסאם מראענה: אז למה דיברנו ב-13 בספטמבר והיא לא עבדה?
אבתיסאם מראענה: מה היה שם?
עדית זרגריאן: קודם כול, האפליקציה והאתר הם מתפתחים ונושמים.
עדית זרגריאן: מרכיבים מסוימים היו מחודש יולי, מרכיבים נוספים התווספו לאורך הדרך, אבל אציג לכם.
עדית זרגריאן: (הצגת מצגת) אנחנו מתחילים עם הצד של המעסיק.
עדית זרגריאן: המעסיק יכול להיכנס לאתר התעסוקה שלנו, הוא מזדהה לפי הח"פ שלו, נשלח לו קוד זיהוי לטלפון.
עדית זרגריאן: הוא מאשר התקנון ונכנס לאתר.
עדית זרגריאן: באתר יש לו מספר פעולות שהוא יכול לעשות: הוא יכול לצפות בעובדים שיש; הוא יכול לאתר עובדים, יש מסך של איתור עובדים שבו הוא יכול לרשום את הפרמטרים של מה שהוא מחפש.
עדית זרגריאן: אם הוא מחפש טפסן או ברזלן, קופצים לו עובדים.
עדית זרגריאן: מופיעים פה המייל והטלפון, בהנחה שהוא רוצה להעסיק את אותו עובד הוא נדרש להתקשר אליו, לשאול אותו אם הוא מעוניין לעבוד אצלו ורק בתהליך הזה הוא מוסר לו את מספר תעודת הזהות שלו כדי שיוכל להגיש אותה.
אבתיסאם מראענה: הוא מדבר איתו בעברית והוא עונה לו בערבית?
אבתיסאם מראענה: איך זה קורה?
עדית זרגריאן: הם יכולים לדבר באנגלית, הם יכולים לדבר בעברית.
עדית זרגריאן: כמו שגם היום מעסיק בסקטור הבניין, יש לו פועלים שמדברים ערבית והוא נדרש לדעת לדבר איתם, אני מניחה שגם אם הוא רוצה להעסיק אותם הוא נדרש למצוא את הדרך לדבר אתם.
עדית זרגריאן: בסוף חלק מהמטרות של האתר זה שמרבית התהליך יהיה ללא מגע יד אדם.
מאזן גנאים: למה שלא יהיה כתוב באתר בשפה הערבית?
עדית זרגריאן: אני אסיים להציג את הכול.
עדית זרגריאן: בואו נסכם ככה - - -
אבתיסאם מראענה: רגע, אני עושה סדר, טוב?
אבתיסאם מראענה: תרשי לי, אני מנהלת הוועדה ולא את, במקרה הזה.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה לך.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להציג את חבר הכנסת מאזן גנאים שמצטרף לדיון.
אבתיסאם מראענה: יש זכות לחברי הכנסת להגיד את דעתם.
אבתיסאם מראענה: אדוני, אתן לך רשות דיבור.
אבתיסאם מראענה: קודם כול נשים, נשות מקצוע, ואחר כך גברים.
מאזן גנאים: אמרכ, סיתי.
אבתיסאם מראענה: בבקשה, גברתי.
עדית זרגריאן: הוא יכול לדבר איתו ולבקש ממנו את תעודת הזהות שלו כדי להעסיק אותו.
עדית זרגריאן: הוא רוצה להעסיק בישראל, הוא מזין את הפרטים של ההיתר שהוא רוצה: הוא רוצה בשעות כאלה, לינה או לא לינה.
עדית זרגריאן: הוא מזין את תעודת הזהות של העובד המבוקש, שהוא דיבר איתו, ומאושר לו רישיון תעסוקה.
עדית זרגריאן: בנוסף, הוא יכול לפרסם מודעות.
אבתיסאם מראענה: מה זה מאושר לו רישיון תעסוקה?
אבתיסאם מראענה: ברגע שקורה הטינדר, המצ'ינג, השידוך, באותו רגע הוא אומר לו: סבבה, אתה מתאים לי, ומקבל אישור תעסוקה במיידי דרך האפליקציה?
מאזן גנאים: אישור כניסה.
עדית זרגריאן: אישור כניסה, רישיון תעסוקה.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאנחנו מדברות על שני דברים שונים.
אבתיסאם מראענה: את אומרת רישיון תעסוקה, ואתה אומר אישור כניסה.
אבתיסאם מראענה: תסבירי לי, אני לא מבינה.
עדית זרגריאן: ברגע שהוא הסכים להיות מועסק והמעסיק מבקש אותו, המעסיק מגיש בקשה לרישיון תעסוקה.
אבתיסאם מראענה: אחר כך, זה קורה מחוץ לאפליקציה.
עדית זרגריאן: פה פה, זה ממש התהליך.
עדית זרגריאן: זה האתר של המעסיק, תיכף נראה את זה של המועסק.
מורן חדד: אני חושבת שצריך ליישר קו כדי שכולם יבינו.
מורן חדד: לעדית זה מאוד טבעי כי היא כבר חיה את זה, נושמת את זה ומפתחת את זה וזה רץ.
מורן חדד: מה שעדית מראה עכשיו זה את החלק של המעסיק הישראלי, לכן זה בעברית.
מורן חדד: זה החלק של המעסיק, בשלב הזה הוא בקשות, מסתכל מה הוא מחפש – אם הוא רוצה טייח, אם הוא רצף וכו'.
מורן חדד: בהמשך עדית תציג את החלק של העובד, היא תדבר שם על השפה ועל מה הוא מעלה לשם – קורות החיים שלו, מה הוא יודע לעשות וכו'.
מורן חדד: אחרי שזה מבקש והוא מגיש נוצר החיבור.
מורן חדד: כמובן, זה לא מספיק שהמעסיק והעובד מדברים, יש את כל התהליך של הבידוק הביטחוני וכל מה שקורה ברקע כדי לדעת אם הבן אדם זכאי, רשאי, לא מנוע ביטחונית וכו'.
מורן חדד: היא תסביר על זה, היא תציג את זה.
מורן חדד: אני חושבת שזה מה שהיה צריך לעשות כדי ליישר קו, כדי שהכול יהיה מובן.
מורן חדד: זה חלק המעסיק.
עדית זרגריאן: אמרתי בהתחלה שאנחנו מציגים את החלק של המעסיק ואחר כך נציג את החלק של הפועל.
עדית זרגריאן: ברגע שהוא מזין את תעודת הזהות של הפועל שמוכן להיות מועסק אצלו, הבקשה מעובדת במערכת שלנו.
עדית זרגריאן: אם היא מאושרת – לפועל יש רישיון תעסוקה.
עדית זרגריאן: בנוסף, המעסיק יכול לפרסם הודעה של "אני מחפש", וזה מופיע גם בחלק של הפועל הפלסטיני.
עדית זרגריאן: יש פה גם אפשרות לראות את היסטוריית המעברים.
עדית זרגריאן: עכשיו נדבר על חלק האפליקציה לתושב הפלסטיני.
עדית זרגריאן: הכניסה לאפליקציה היא דרך אפליקציית אלמונסק, שנדרשים לבצע אליה רישום זריז.
אבתיסאם מראענה: מי מופיע שם?
עדית זרגריאן: תת-אלוף פארס עטילה, ראש המינהל האזרחי.
עדית זרגריאן: פה הוא נדרש להכניס את תעודת הזהות ואת תאריך הכר"ח שלו.
עדית זרגריאן: אחר כך אישור הפרטים האישיים שלו – הוא מאמת את הפרטים האישיים שלו, כשהוא יכול לבחור, למשל, לשנות את הנפה שלו, והוא מזין גם מייל וטלפון, שהם שני פרטים חשובים.
עדית זרגריאן: בהתחלה, כשהוא נכנס לאזור ההעסקה, הוא נבדק אם עומד בקריטריונים להיות מועסק בישראל.
עדית זרגריאן: למשל, אם חסר לו כרטיס מגנטי, מופיעה הודעה: חסר לך כרטיס מגנטי, אתה מוזמן ללחוץ על הקישור כדי לקבוע תור להגיע לקבלת קהל ולעשות כרטיס מגנטי.
עדית זרגריאן: אם יש לו בעיות נוספות שאפשר לתת להן מענה, זה מפנה אותו לדפים הרלוונטיים כדי שהוא יוכל לפתור את הבעיות שלו.
עדית זרגריאן: בשקף הבא רואים איפה הוא בוחר את רמת השפה שלו.
אבתיסאם מראענה: איזו שפה?
עדית זרגריאן: דיבור, קריאה וכתיבה בעברית, ערבית ואנגלית.
מאזן גנאים: זה כבר טוב.
עדית זרגריאן: בעמוד הבא הוא בוחר את המקצוע היותר פרטני שבו הוא רוצה להיות מועסק, ובהנחה שיש לו את הוותק המתאים, הוא רשום למאגר.
עדית זרגריאן: בראייתי, זו באמת בשורה.
עדית זרגריאן: זה משהו שעבדנו עליו עבודת מטה ממושכת וארוכה.
עדית זרגריאן: אנחנו כל הזמן עובדים על זה, מפתחים את זה ומשדרגים את זה, אבל אני חושבת שזו באמת בשורה.
עדית זרגריאן: ממש לאחרונה התחלנו בהליך הסברה טיפה יותר טוב, אנחנו גם מתכוונים לעשות תהליך הסברה - - -
אבתיסאם מראענה: איזה תהליך?
עדית זרגריאן: אנחנו מפרסמים בעיקר באפליקציית אלמונסק ובפייסבוק שלנו.
עדית זרגריאן: לפני שנה וחצי עשינו קמפיין מאוד משמעותי על זכויות העובד הפלסטיני – דע את זכויותיך – על הוועדה הפריטטית.
עדית זרגריאן: אנחנו גם מתכוונים לעשות קמפיין על האתר שלנו, שאנחנו בתהליכים שלו ומתכוונים להרחיב אותו.
אבתיסאם מראענה: במה תלויה ההתכווננות להרחיב?
עדית זרגריאן: עובדים על זה.
עדית זרגריאן: זה משהו שאנחנו עושים בשלבים.
עדית זרגריאן: הבשורה הנוספת היא שבמהלך השבוע זה אמורה להיכנס מכסה של עוד 9,000 פועלים בסקטור הבניין.
עדית זרגריאן: זו בשורה מאוד משמעותית, גם לטובת האתר הזה.
מורן חדד: אשלים מילה, ברשותך.
מורן חדד: כשעדית אומרת שאנחנו מתכווננים לזה – אנחנו מנהגים את זה בצורה מאוד עדינה, ואסביר למה.
מורן חדד: לפני שהועברו הצעות המחליטים של הגדלת מכסת הפועלים, למשל, ושאלנו את עצמנו האם לפרסם, שהולך להגיע מודל, החלטנו שלא, ואני חושבת שזו הייתה החלטה חכמה כי אם כולם היו ניגשים לאתר ומציעים והיו פוגשים חוויית כישלון – כי אין מכסות והמעסיק לא יכול להעסיק אותם – הם היו מאבדים אמון באפליקציה ובאתר.
אבתיסאם מראענה: אני כבר איבדתי אמון, ואגיד לך למה – וזה באמת ברמה המקצועית.
אבתיסאם מראענה: התקשרתי למספר הטלפון שפרסמתם היום בבוקר.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד אוהבת להשתמש בטלפון, זה אחד הדברים שאל תאתגרו אותי בהם.
אבתיסאם מראענה: התקשרתי לטלפון שפרסמתם, אחרי שהוצאתם את המודעה המהממת שיש 9,000 עובדים פלסטיניים שנכנסים לעבודה.
אבתיסאם מראענה: חיכיתי, הייתה לי זכות בחירה בשפה בין עברית לערבית; בסוף, אחרי המתנה ארוכה – אין לי שום בעיה להמתין – עונה לי בחורה.
אבתיסאם מראענה: לא אגיד את השם שלה, היא בטח עשתה את העבודה שלה מושלם, אעביר את השם אחר כך.
אבתיסאם מראענה: קודם כול, היא לא ערבייה, לקח לי זמן להבין מה היא אומרת.
אבתיסאם מראענה: אני מעודדת חברה יהודית שתדבר בערבית, אבל אם מישהו פלסטיני היה צריך להבין אותה, הוא לא היה מבין אותה.
אבתיסאם מראענה: לא הצגתי את עצמי כח"כית, רציתי לשאול כמה שאלות והיא אמרה לי שיש בעיה טכנית ואני לא יכולה עכשיו לדבר איתה, שאתקשר מחר.
מורן חדד: אני לא יודעת לאמוד מה היה שם כי לא לקחתי חלק בשיחה ואין לי מושג מה ומי.
מורן חדד: רק אשלים את מה שאני רציתי לומר, שזה - - -
אבתיסאם מראענה: רציתי להגיד גם משהו לגבי ניתוב השיחות.
מורן חדד: אז רגע - - -
אבתיסאם מראענה: רק אסגור את הסיפור איתה.
אבתיסאם מראענה: בניתוב השיחות בחרתי בשפה הערבית: חייג 2 – חצי עברית, הכול חצי-חצי לא ברור.
אבתיסאם מראענה: אז או שאנחנו מנגישות לעובד בשפה שלו בצורה מסודרת או שאנחנו אומרות חצי-חצי.
אבתיסאם מראענה: אם יש לך עוד טלפונים שאת רוצה שאתקשר בשביל לחוות את דעתי, אז בשמחה גדולה.
מורן חדד: רציתי לדבר על תוכנית ההסברה, לא על מספר הטלפון שפורסם בהודעה.
מורן חדד: דיברתי על תוכנית ההסברה, למה היא מדורגת – ונכון שהיא תהיה מדורגת, כי אנחנו רוצים לייצר חוויית הצלחה.
מורן חדד: ברור לי שלך הייתה חוויה פחות טובה, אפשר לבדוק את זה, אבל אני מדברת על זה שבמאסה, בכלל, אנחנו רוצים לייצר חוויית הצלחה.
מורן חדד: אם היינו מפרסמים בבת אחת, כולם היו ניגשים ולא הייתה העלאת מכסות – זה היה פוגש קיר חסום.
מורן חדד: עכשיו, כשיש את הבשורה של ה-9,000 ובהמשך תיכנס ההשלמה ל-15,000, בעזרת השם, התוכנית שעדית מדברת עליה לאט-לאט תתרחב, כמו שהיא אמרה, ואז גם נוכל לקבל מענה הרבה יותר טוב.
אבתיסאם מראענה: מה התנאים לקבלת ההיתר?
עדית זרגריאן: להיות בן 22, נשוי.
אבתיסאם מראענה: אז אתם מעודדים נישואים.
אבתיסאם מראענה: מה הקשר בין נישואים לבין בן אדם שרוצה לבנות את החיים שלו?
ה עדית זרגריאן: הקריטריונים לתעסוקה בישראל נקבעו בשיתוף כלל הגורמים, כולל גורמים ביטחוניים, וזה הקריטריון שנקבע.
ה עדית זרגריאן: אנחנו בוחנים אותם מעת לעת.
אבתיסאם מראענה: הוא צריך להיות נשוי ומעל גיל 22.
אבתיסאם מראענה: זה מהיום והלאה, או שזה כבר התחיל, והחיבור בין המעסיק לבין העובד הפלסטיני קורה דרך אפליקציית אלמונסק, וזהו?
עדית זרגריאן: בסקטור הבניין.
אבתיסאם מראענה: כן, אנחנו מדברות על הבניין.
מאזן גנאים: תרשי לי, גברתי היושבת-ראש?
אבתיסאם מראענה: בטח.
מאזן גנאים: דבר ראשון, אני רוצה להודות לך.
מאזן גנאים: כמו שאמרה הגברת, ואמרה נכון, כשמזינים את הנתונים במחשב, דבר ראשון בודקים אותו מבחינה ביטחונית ואחר כך נותנים לו אישור כניסה.
מאזן גנאים: הדבר השני – הניצול, שזה מאוד חשוב.
מאזן גנאים: הייתה לי חברת בנייה לפני שנבחרתי להיות ראש רשות וגם ח"כ בכנסת ישראל.
מאזן גנאים: עדיין מנצלים אותם – 3,000 שקל חודשי, ואם זה לתקופה יותר ארוכה – המחיר עולה, לצערי.
מאזן גנאים: זה באמת מבורך שמכניסים 9,000 עובדים חדשים, אבל זה לא מספיק.
מאזן גנאים: אם אנחנו לוקחים את האוכלוסייה גם בגדה וגם בעזה, המספר הזה לא מספיק.
מאזן גנאים: מצד שני, אותם אנשים צעירים שסיימו תיכון בגדה, ואנחנו מכירים את נושא העוני שם – מה עושים עם הצעירים?
מאזן גנאים: היום זו האחריות היא של מדינת ישראל; בסוגריים – האחריות היא של כולנו.
מאזן גנאים: אז אלו שמתחתנים בגיל 22 ויוצאים לשוק העבודה – זה מבורך, אבל מה עם אלו שנשארים בתוך השטחים?
מאזן גנאים: גם להם צריך לדאוג.
מאזן גנאים: תבורכי על היוזמה הזאת, אבתיסאם, וצריך לשפר, כמו שאמרו.
מאזן גנאים: כשאת אומרת 50–50, אז אני רוצה לבקש מכם באופן אישי לדאוג ולשפר את השפה על מנת שזה יהיה 100%, כי אנשים בגדה וחלק גדול מהאנשים בעזה לא מבינים.
מאזן גנאים: הם מבינים אנגלית או ערבית, אבל עברית כמעט לא מדברים, אז נושא השפה מאוד חשוב.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, חבר הכנסת מאזן גנאים.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה שנתייחס לסיפור הכי כאוב בסוגיה הזאת, וזו סוגיית ההיתרים.
אבתיסאם מראענה: אפתח את הדיון לחברות ולחברים שהגיעו לכאן.
אבתיסאם מראענה: אנחנו עדות ועדים לנושא הספסרות והסחר בהיתרים; עובדים פלסטיניים נאלצים לשלם בין 2,200 ל-2,500 שקלים כל חודש למתווכים בשטחים ובגדה על מנת להיכנס לישראל לעבוד.
אבתיסאם מראענה: נשמע קצת מהארגונים האזרחיים ונפנה את השאלות שלנו לשאר משרדי הממשלה.
אבתיסאם מראענה: עורכת דין רוני פלי, האגודה לזכויות האזרח, שלום.
אבתיסאם מראענה: מה נשמע?
רוני פלי: בסדר גמור, תודה רבה, ותודה רבה על דיון ההמשך.
רוני פלי: ראשית, עשינו עכשיו תקשורת עם קו לעובד, בירור זריז, והעובדים לא יודעים על החלק הזה באפליקציה.
רוני פלי: הוא פעיל כבר?
רוני פלי: הוא עובד?
רוני פלי: אנשים משתמשים בו?
רוני פלי: מה נתוני השימוש?
עדית זרגריאן: יש כבר קרוב ל-9,000 שרשומים במאגר, ויש עוד.
רוני פלי: שרשומים לחלק של חיפוש העבודה באפליקציה?
אבתיסאם מראענה: כמה מהם באמת מועסקים?
אבתיסאם מראענה: המאגר הזה הוא באמת מאגר לחיפוש עבודה או שיש לו שימושים אחרים?
אבתיסאם מראענה: אין לי שום כוונה למשהו אחר, אבל שאלה: יש מאגר של 10,000, כמו שרוני קיבלה תשובה; כולם מקבלים?
אבתיסאם מראענה: מה אחוז האנשים שבאמת מועסקים דרך האפליקציה?
עדית זרגריאן: אני צריכה לבדוק את זה באופן ודאי, מה האחוזים של אלה שרשומים במאגר והועסקו.
עדית זרגריאן: אבל ברגע שתיכנס המכסה של 9,000 עובדים, זה יהווה הישג משמעותי.
אבתיסאם מראענה: אני לא מדברת כרגע על ההישג.
אבתיסאם מראענה: אנחנו אומרים שכרגע יש לנו 10,000 עובדים פלסטיניים שנמצאים במאגר של אלמונסק, נכון?
אבתיסאם מראענה: את אומרת שנחכה לעוד 9,000.
אבתיסאם מראענה: אני לא רוצה לחכות לעוד 9,000, אני רוצה לדעת מתוך ה-10,000 שנמצאים במאגר כרגע, כמה מהם הועסקו.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לקבל נתונים.
עדית זרגריאן: אני צריכה לבדוק את זה.
עדית זרגריאן: אבדוק את זה ואחזור אלייך.
אבתיסאם מראענה: נבקש את זה בסיכום, שתעבירו את זה לוועדה לדיון הבא.
אבתיסאם מראענה: רוני, עוד משהו?
רוני פלי: לא הכרנו את החלק הזה, ואנחנו עוקבים מאוד מקרוב - - -
אבתיסאם מראענה: איזה חלק?
רוני פלי: החלק של העובד באפליקציה.
רוני פלי: החלק שמאפשר לחפש עבודה הוא חדש, אני לא יודעת אם העובדים יודעים.
רוני פלי: זה משהו שבוודאי צריך לעשות לו פרסום רב, כי הוא מאוד משמעותי, וזה קשור קשר ישיר, כמובן, גם לסחר בהיתרים וליכולת של עובדים למצוא עבודה באופן יעיל.
רוני פלי: חשוב לי לומר שמבחינת הסחר בהיתרים – ואני מניחה שמיכל תג'ר מקו לעובד תרחיב על זה – אנחנו לא רואים ירידה, ההיפך.
רוני פלי: למיכל יש יותר היתרים, אז אעביר לה את זכות הדיבור בעניין הזה.
רוני פלי: עניין האפליקציה הוא קריטי לעניין הזה ומאוד הופתעתי לטובה שזה התחיל לעבוד.
אבתיסאם מראענה: גברתי עדית, ההקמה של האפליקציה באה לתת מענה על מנת לצמצם סחר בהיתרים או שיש לזה אינטרס אחר ואנחנו לא יודעות עליו?
עדית זרגריאן: כל האפליקציה והמודל הזה הוא תוצר של החלטת ממשלה, והכוונה שלנו היא, כמובן, לצמצם את הסחר בהיתרים.
עדית זרגריאן: אנחנו רוצים שעובדים הפלסטינים לא יצטרכו לשלם לספסרים, שהם לא יצטרכו לעבור דרך מתווכים.
עדית זרגריאן: בגלל זה אנחנו עושים פה מהלך שיהיה עם כמה שפחות מגע אדם בדרך.
עדית זרגריאן: בסופו של דבר, זו אפליקציה חדשה, לוקח לאנשים זמן להתרגל, לוקח לאנשים זמן להבין, בגלל זה אנחנו עושים מהלך מדורג, הסברתי, ואנחנו מקווים שבסופו של דבר, בעוד מספר חודשים, אולי נראה ירידה.
עדית זרגריאן: התהליך הזה הוא תהליך שלוקח זמן להתרגל אליו, ללמוד אותו, להבין אותו, אבל באמת שזה בא לטובת צמצום הספסרות והמתווכים.
עדית זרגריאן: בסוף זה תהליך שלם.
אבתיסאם מראענה: איך אתן מתכוונות להבין איך המודל הזה, של אלמונסק, עוזר לצמצום הסחר בהיתרים?
אבתיסאם מראענה: איך תוכלו לאמוד את הדבר הזה?
אבתיסאם מראענה: מי מאלה שהגיעו ממשרדי הממשלה יכול לדבר על ההיקף של הסחר בהיתרים?
אבתיסאם מראענה: עורכת דין אפרת לב ארי נמצאת אתנו בזום, בבקשה.
אפרת לב ארי: שלום.
אפרת לב ארי: התופעה של סחר בהיתרים, כמובן שאנחנו רואים בה תופעה פסולה.
אפרת לב ארי: אבל להבנתי, התופעה שמדובר עליה כרגע היא תופעה של גביית תשלומים ברשות הפלסטינית – מתווכים, כמו שאמרת גברתי היושבת-ראש, ברשות הפלסטינית.
אפרת לב ארי: לנו אין סמכויות אכיפה בכלל, ובטח בנושא הזה, ברשות הפלסטינית.
אפרת לב ארי: מה שכן יש לנו זה סמכויות אכיפה כאן, בתחומי מדינת ישראל, ביחס למעסיקים בעלי היתרים.
אפרת לב ארי: אם יש לנו ראיות מנהליות לכך שמעסיק, בעל היתר כדין להעסקת עובדים פלסטינים לפי חוק עובדים זרים, מנצל לרעה את היתר ההעסקה שלו, אם מעסיק מעביר עובדים למישהו אחר – בין בתמורה ובין שלא בתמורה – אנחנו יכולים להפעיל סמכויות אכיפה כלפיו, גם אכיפה מנהלית וגם אכיפה פלילית.
אבתיסאם מראענה: איך אתן מקבלות את הדיווח על עבירות כאלה?
אבתיסאם מראענה: יש לכם אכיפה בנושא הזה?
אפרת לב ארי: אני לא שומעת טוב, יש לי בעיית קליטה.
אפרת לב ארי: אפשר לחזור על השאלה?
אבתיסאם מראענה: אני שואלת איך מתבצעת האכיפה של רשות האוכלוסין.
אפרת לב ארי: אוכל להתייחס לאכיפה המנהלית, כי זה הליך שמבוצע במינהל שאני מלווה משפטית.
אפרת לב ארי: כשאנחנו מקבלים ראיות מנהליות להעסקה לא ישירה והעברת עובדים לאחרים – כסוג של קבלן כוח אדם, כזה שמקבל מאתנו היתר ומעביר את העובדים לאחרים, בין אם בתמורה ובין אם לא בתמורה, וכנראה זה בתמורה כי אף אחד לא עושה את זה לשם שמיים – אנחנו עורכים למעסיק שימוע בכתב, בהתאם לסמכות שלנו לפי סעיף 1טו לחוק עובדים זרים.
אפרת לב ארי: מהמקרים שמוכרים לי, בכל המקרים האלה ביטלנו היתרים למעסיקים האלה.
אפרת לב ארי: היתרי ההעסקה שלהם בוטלו והם גם הוגבלו בסנקציה החריפה ביותר לפי חוק עובדים זרים, שזה מניעת קבלת היתר חדש למשך שלוש שנים, כשסביר להניח שגם אחרי שלוש שנים לא נמהר לאשר היתר חדש למעסיק כזה, שביטלנו לו אחרי שהיו ראיות שהוא העביר עובדים לאחרים.
אפרת לב ארי: אני לא רוצה להגיד שהוא סחר, כי זה הכול לכאורה, אבל הוא עשה שימוש שלא כדין בהיתר שלו.
אבתיסאם מראענה: לא אתקיל אותך במספרים, כי זה לא פייר, אלא אם כן באת מוכנה.
אפרת לב ארי: אם צריך, אוכל להשלים נתונים בכתב לוועדה.
אבתיסאם מראענה: הוועדה תבקש נתונים לגבי שלוש-ארבע השנים האחרונות, שבהן אכפתם את הסחר בהיתרים.
אבתיסאם מראענה: נשמח לקבל נתונים על העניין.
אבתיסאם מראענה: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, מרחבא.
אוסאמה סעדי: אהלן אהלן.
אוסאמה סעדי: (אומר דברים בשפה הערבית).
אבתיסאם מראענה: יש לנו תחלופה עם חברי כנסת ערבים דווקא היום.
אבתיסאם מראענה: נשמח לשמוע את מיכל תג'ר מקו לעובד.
מיכל תג'ר: אני רוצה להעיר כמה הערות.
מיכל תג'ר: לגבי האפליקציה בחלק העובדים – לא ראינו אף עובד שמכיר שזה בכלל קיים.
מיכל תג'ר: אני מבקשת לדעת איך והאם פרסמו לעובדים את האפשרות הזאת, למצוא מעסיק דרך האפליקציה, ואולי נתנו להם לא רק לינק או קישור אלא אפילו הדרכה איך להשתמש בזה, מה הם צריכים למצוא וכו'.
מיכל תג'ר: הנתונים של 10,000 משתמשים כבר נשמעים מוזרים.
מיכל תג'ר: אני מאוד בספק אם זה משתמשים שמועסקים בישראל, יכול להיות שאלה מבקשי עבודה חדשים.
מיכל תג'ר: אני לא יודעת, אבל עדיין חשוב להגיד שיש כ-100,000 עובדים בהיתר, זאת אומרת, גם 10,000 זה עדיין אומר ש-90% מהעובדים לא יודעים על האפשרות הזו, נכון לרגע זה.
מיכל תג'ר: היות שקו לעובד לא יודע על האפשרות הזו, אז זה לא נראה לי מאוד שימושי.
מיכל תג'ר: אני חושבת שצריך לתגבר מאמץ כדי שזה יהפוך לכלי משמעותי.
מיכל תג'ר: הנושא השני, שנוגע לאכיפה, שגברתי שאלה עליו – לנו יש נתוני חופש מידע שמדברים על אולי פעם אחת מאז ומעולם שנשלל היתר למעסיק של עובד פלסטיני שמכר את ההיתר.
מיכל תג'ר: ככל שרשות האוכלוסין וההגירה רוצה להראות שיש יותר מאחד – בסדר, אלה הנתונים שאצלנו.
מיכל תג'ר: אני מנסה להגיד שזה כלי סופר לא שימושי.
מיכל תג'ר: אני יכולה להגיד יותר מזה: אם אתם הולכים למעבר אייל, יש שם בודקה שמוכרים בה היתרים.
מיכל תג'ר: כל מה שצריך זה לראות את שם המעסיק בבודקה, מי מוכר את ההיתרים.
מיכל תג'ר: הדברים הם שם.
מיכל תג'ר: זה לא רק הרשות וזה לא רק אכיפה מנהלית, זו גם אכיפה פלילית.
מיכל תג'ר: ב-2013 היה כתב אישום פלילי, היה בן אדם שישב בכלא על זה שהוא מכר היתרי העסקה לפלסטינים, אני חושבת שקראו לו כהן.
אבתיסאם מראענה: מאיר כהן, אם אני לא טועה.
מיכל תג'ר: אני לא זוכרת בדיוק, אבל היה משהו כזה.
מיכל תג'ר: מה שאני מנסה להגיד שזה כל כך out there, שאין שום בעיה לעשות אכיפה פלילית.
מיכל תג'ר: כמובן, זה גם עבירות מס חמורות.
מיכל תג'ר: משום מה, זה לא מעניין אף אחד, אני באמת לא יודעת להגיד למה.