GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדית זרגריאן: אנחנו פה בשביל להישאר.
אבתיסאם מראענה: ברור, לתמיד.
אבתיסאם מראענה: ג'ייסון, תודה.
אבתיסאם מראענה: דנאל?
דנאל בן נמר: ג'ייסון ייצג אותי נאמנה.
נעה בן שבת: סעיף 3 מדבר על מתווך עבודה "שתיווך עבודת עובד זר שהעסקתו מהווה עבירה לפי סעיף".
נעה בן שבת: לכאורה אתה מדבר על זה שהוא מתווך להעסקה כדין, אז יכול להיות שיש בעיה עם העבירה.
נעה בן שבת: זה נושא שאנחנו צריכים לבדוק.
ג'ייסון סילברמן: יכול להיות.
ג'ייסון סילברמן: תיווך בהעסקה שלא כדין, אז כל תיווך - - -
נעה בן שבת: אולי תיווך בהעסקה כדין, אנחנו צריכים לבדוק את שאלות התיווך של חוק שירות התעסוקה או בכיוון שם.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לפנות לאסף אדיב, מען.
אבתיסאם מראענה: רצית לשאול?
אסף אדיב: אני רוצה להתייחס.
אסף אדיב: אנחנו, כמען – ארגון עובדים – עוסקים הרבה שנים בנושא של עובדים פלסטינים, מייצגים עובדים פלסטינים, גם באזורי ההתנחלויות, גם בעטרות, גם עוסקים בעובדי בניין.
אסף אדיב: מקבלים תלונות, מפרסמים ומקיימים קשר עם הרבה מאוד עובדים.
אסף אדיב: התמונה שאנחנו מקבלים בשנה האחרונה, מאז יישום הרפורמה, היא של הגדלה של הסכומים שהעובדים נדרשים לשלם, בין השאר, כתוצאה מהעובדה שנכנס גורם חדש לתוך המערכת, שנקרא מכסות.
אסף אדיב: זאת אומרת, עובד שאתמול דיברתי איתו, עבד בבניין עשר שנים לפני שהייתה רפורמה, כי הוא עובד טוב מאוד ואיכשהו תמיד מצא את הקבלן שרוצה אותו.
אסף אדיב: ברגע שהקבלן רצה אותו – רשם אותו וקיבל היתר.
אסף אדיב: היום זה לא ככה; היום הפסקת לעבוד כי הקבלן הפסיק את ההעסקה שלך או פשט רגל או שאתה לא מבסוט ממנו ועזבת אותו – זה הרציונל של הרפורמה, שעובדים יוכלו להיות חופשיים לעזוב את הקבלן ולעבור לקבלן אחר – אז אתה נכנס לתור ואתה אחרון בתור, יש לפניך הרבה מאוד.
אסף אדיב: הוא אמר לי: 9,000 מכסות חדשות זה 9,000 היתרים חדשים, שכל אחד יצטרך לשלם 3,500 שקל – 2,500 שקל עבור היתר עבודה ועוד 1,000 שקל למי שייתן לך מכסה כדי שתיכנס ראשון בתור.
אסף אדיב: זאת אומרת, הקבלנים האלה, שיש להם את המאכער עם המכסות, עוברים את התור.
אסף אדיב: איך זה קורה?
אסף אדיב: יש להם קשרים, קשרים בצד הפלסטיני ובצד הישראלי.
אסף אדיב: אני לא מומחה משפטי, יש מספיק מומחים משפטיים, גם למשטרה, גם לרשות המיסים.
אסף אדיב: זה שזו עבירה על החוק, להגיד שאני מקבל 50 היתרים ואחר כך אני מתחיל למכור אותם – הרי מספר הטלפון שמופיע במודעה ומופיע בכל מקום: 0569334, מספר הטלפון הזה הוא של תושב פלסטיני.
אסף אדיב: הוא לא יכול להוציא היתר, הוא צריך מישהו בצד הישראלי שרשאי להוציא היתר שיוציא את ההיתר, ייתן לו את האפשרות להוציא את ההיתר.
אסף אדיב: זה ייתן את הכסף וזה ייתן את ההיתר – ככה זה עובד.
אסף אדיב: יש פה שיתוף פעולה בין שני הצדדים, והדבר הזה יותר גרוע ממה שהיה קודם.
אסף אדיב: תהיה אפליקציה, לא תהיה אפליקציה – הרבה מאוד שאלות טכניות, אבל גם אם תהיה אפליקציה, העובד שנרשם שם לא מספיק, הוא צריך להיכנס לתוך המכסה הזאת.
אסף אדיב: אנחנו אומרים דבר מאוד פשוט: למה צריך את האישור של המעסיק בכלל?
אסף אדיב: למה צריך לתת למעסיקים האלה את היכולת לתווך ולשחק עם ה- - - ?
אבתיסאם מראענה: אז מה אתה מציע?
אסף אדיב: העובד הזה, שאנחנו מדברים עליו, לא נכנס בכלל למערכת אם אין לו כרטיס מגנטי.
אסף אדיב: אם הכרטיס המגנטי שלו לא בתוקף, הוא לא נכנס.
אסף אדיב: אנחנו אומרים דבר מאוד פשוט: אפשר, בתוקף העובדה שיש בדיקה לעובדים האלה, יש להם כרטיס מגנטי – נכנסים, עוברים ומקבלים את העבודה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לבדוק את הסיפור של הכרטיס המגנטי.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שלא כל העובדים הפלסטינים הם עם כרטיס מגנטי.
אבתיסאם מראענה: אתן יכולות להרחיב לנו על הנושא של הכרטיס המגנטי?
מורן חדד: עדית מיד תרחיב על נושא הכרטיס המגנטי.
מורן חדד: לא שלא הבנתי נכון או שיש פה אי-דיוק.
מורן חדד: הרפורמה כולה מדברת על זה שהמכסה היא אצל העובד, לעובד יש את הזכות.
מורן חדד: זה מה שעשינו בעצם, עכשיו נתנו לעובד הפלסטיני את הכוח לבחור.
מורן חדד: אני לא מחלקת מכסות, לא למעסיקים ולא למאכערים.
מורן חדד: המכסה היא של העובד, זו כל הרפורמה, זאת הבשורה.
מורן חדד: עובד רוצה לעבוד אצל X, מחר הוא רוצה לעזוב אותו ולעבוד אצל Y כי הציעו לו שכר גבוה יותר – הוא רשאי, המכסה שלו, עוד יש לו 60 יום שהוא יכול לחפש את המעסיק שלו.
אסף אדיב: ומה קרה אחרי 60 יום?
מורן חדד: מה זאת אומרת?
אסף אדיב: אם עברו 60 הימים והוא לא מצא, אז מה קרה?
מורן חדד: זה כמו שוק חופשי.
מורן חדד: אם אני יוצאת מהצבא עכשיו, מחפשת עבודה ולא מוצאת מעסיק – אני מובטלת; אם אני מוצאת מעסיק – אני עובדת.
מוחמד סואעד: עד עכשיו הוא לא יכול היה לבחור מעסיק.
אסף אדיב: הוא מצא מעסיק, המעסיק רוצה אותו – הוא לא יכול להיכנס כי הוא בתור מאחור.
אבתיסאם מראענה: לא לא לא, למה הוא בתור מאחור?
אסף אדיב: כי יש לפניו אנשים, יש מכסות.
אבתיסאם מראענה: מה זה קשור האנשים לפניו?
מוחמד סואעד: גברתי היושבת-ראש, אני יכול לציין משהו קטן בהמשך למה שאמר אסף, שזה ממש נכון?
מוחמד סואעד: העובד הפלסטיני, כשהציעו לו עבודה אחרת אצל מעסיק אחר, הוא צריך להיות רשום בהיתר החדש אצל המעסיק Y. משום שהוא מבטל את השם שלו, הוא נכנס בין האחרונים.
אבתיסאם מראענה: בשביל שיקבל את ההיתר.
מוחמד סואעד: בדיוק.
אבתיסאם מראענה: אתה אומר שיש את זמן ההמתנה.
אבתיסאם מראענה: אם אסף היה מעסיק לא בסדר, אני עוזבת אותו ובאה למוחמד, אז מבטלים לי את ההיתר.
מוחמד סואעד: כמו עונש.
מוחמד סואעד: הוא נכנס - - -
אבתיסאם מראענה: עונש?
עדית זרגריאן: לא, זה לא עונש.
אבתיסאם מראענה: אני לא אומרת עונש, אני מנסה לדייק את הדיון.
אבתיסאם מראענה: עזבתי את אסף, אני באה למוחמד.
אבתיסאם מראענה: ברשות האוכלוסין מבטלים לי את ההיתר כי עזבתי את אסף.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לבוא למוחמד, עד שייתנו לי את ההיתר יש לי 60 יום לחפש עבודה.
אבתיסאם מראענה: ב-60 הימים האלה ההיתר שלי קיים, הוא לא מבוטל.
מוחמד סואעד: נכון.
אבתיסאם מראענה: אז למה אתה עושה לי ככה?
אבתיסאם מראענה: זה מה שהבנתי.
אבתיסאם מראענה: גברתי, נכון?
עדית זרגריאן: נשמרת לו המכסה שלו למשך 60 יום.
אבתיסאם מראענה: מה קורה ב-60 יום להערכתך, מוחמד?
מוחמד סואעד: אני אומר לך את זה במציאות.
מוחמד סואעד: לעובד הפלסטיני מאושרים ברבעון – כל שלושה חודשים – חמישה ימים לחפש עבודה.
מוחמד סואעד: ייתכן, וזה 99%, לא כל עובד פלסטיני שעובד אצל מעסיק רוצה לעזוב אותו – יש כאלה שפשטו רגל – והוא לא מצליח למצוא מעסיק אחר.
אבתיסאם מראענה: הסוגיה של חמישה ימים בשלושה חודשים היא סוגיה שרשומה אצלי.
אבתיסאם מראענה: ב-60 יום, שאנחנו מדברות עליהם – שהם חודשיים – יש לעובד הפלסטיני יכולת להיכנס לישראל חמישה ימים בחודשיים האלה כדי לחפש עבודה.
עדית זרגריאן: סליחה שאני אומרת את זה, לפי מה שהזיכרון שלי אומר לי, מותר לו פעמיים חמישה ימים ב-60 הימים האלה ולא פעם אחת.
אבתיסאם מראענה: פעמיים חמישה ימים?
אבתיסאם מראענה: כלומר עשרה ימים.
מוחמד סואעד: כן.
מוחמד סואעד: מדברים ברפורמה על 90 יום, אז זה מסתדר.
דנאל בן נמר: אבל זה רק לכניסה לישראל.
דנאל בן נמר: הוא יכול להתקשר למעסיק הפוטנציאלי ולבקש מבלי להיכנס לישראל.
אבתיסאם מראענה: דרך אפליקציה, בטלפון או בווטסאפ.
אבתיסאם מראענה: אתה בא לריאיון עבודה, אתה לא בטיילת, אל תבוא מתי שבא לך.
אבתיסאם מראענה: אבל אם אתה בן 55, אתה צריך את אישור הכניסה לישראל?
עדית זרגריאן: אם אתה מועסק בישראל, כלומר יש לך מעסיק, אתה מחויב שיהיה לך רישיון תעסוקה.
עדית זרגריאן: אם אתה בן 55 והולך, במסגרת היתר הגיל המבוגר שלך, לעבוד אצל מעסיק בישראל, זה אומר שאף אחד לא מפקח ששילמו לך את הזכויות שלך, לא בטוח שאתה מבוטח מבחינה בריאותית.
עדית זרגריאן: בסוף זה פוגע בעובד.
אבתיסאם מראענה: בתנאי שהוא יודע מה הזכויות שלו.
אבתיסאם מראענה: שיהיה לנו בהצלחה עם הנושא הזה.
עדית זרגריאן: נחזיר את הקמפיין של זכויות העובדים.
מורן חדד: עשינו קמפיין מדהים לפני שנה וחצי, אפשר לנסות להעלות אותו שוב.
מורן חדד: ממש פרסמנו איך נראה התלוש, מה מגיע לו – כל הזכויות הסוציאליות שלו, מה הזכאויות שלו.
מורן חדד: באלמונסק קיבלנו תגובות של פועלים שקראו והודו לנו ואמרו: חברים, חידשתם לנו.
מורן חדד: לא הכרנו, לא ידענו ובזכות הקמפיין הזה אנחנו יודעים מה לדרוש מהמעסיק שלנו.
מורן חדד: אפשר להעלות אותו שוב.
אבתיסאם מראענה: זה היה לפני שנה וחצי.
אבתיסאם מראענה: נבקש מאוד שתבואו ונחגוג את הקמפיין החדש, דברים חדשים כאן אצלנו, בוועדה.
אבתיסאם מראענה: נחגוג דברים חדשים: הרפורמה, רצון טוב, עבודה מקצועית.
אבתיסאם מראענה: סוגיית הלינה של העובדים הפלסטיניים.
אבתיסאם מראענה: יש את סוגיית הלינה של העובדים הפלסטינים, שמאוד אשמח לקבל עליה תשובות.
אבתיסאם מראענה: אבל אין לי פיקוח, אין אכיפה, אין לי שום משרד ממשלה פה שמפקח על הסוגיה הזאת, אני חייבת לציין – ותציינו את זה בפרוטוקול –זה פשוט לא מקובל עלי, זה אפילו זלזול, זלזול גם בחיי בני אדם, זלזול בוועדה, זלזול בכנסת.
אבתיסאם מראענה: לא יכול להיות מצב כזה, שאנחנו פה בדיון כל כך מהותי, ואין תשובות על שום דבר שקשור באכיפה.
אבתיסאם מראענה: כל הסוגיה של לינה של פלסטינים, עורכת הדין דומיניץ, ציינת בדוח שלך שיש לנו 19,000 פלסטינים – אני שולפת את המספר מהזיכרון – שסוגיית הלינה שלהם בזמן קורונה, תדייקי אותי אם אני טועה - - -
דינה דומיניץ: שירי אומרת שיש אומרת, אבל אז כנראה, כשכתבתי את זה, זה היה המספר.
דינה דומיניץ: בעקבות הקורונה הותקנו תקנות שניסו להסדיר את זה, אבל בלי קשר לקורונה לנים פה באופן קבוע.
אבתיסאם מראענה: איפה לנים?
אבתיסאם מראענה: מה - - -?
שירי לב-רן: החוק מחריג את העובדים הפלסטינים לגבי החובות של ביטוח רפואי ומגורים הולמים, מאחר שהעובדים הפלסטינים הם עובדים יומיים.
שירי לב-רן: במהלך הקורונה, מאחר שהוטל סגר, הייתה הוראת שעה שהחילה את החובות האלה.
שירי לב-רן: הוראת השעה עדיין בתוקף, התוקף אמור לפוג.
אבתיסאם מראענה: מתי התוקף שלה - - -?
נעה בן שבת: היא חודשה לפני כמה ימים לעוד שלושה חודשים.
שירי לב-רן: אם אני זוכרת נכון, זה עד פברואר.
שירי לב-רן: בכל מקרה, מאחר שאנחנו יודעים שמדובר בעניין ארעי, חשוב לנו להסדיר אותו.
שירי לב-רן: קיבלנו נתונים מעדית לגבי מספר העובדים הפלסטינים – אם אני זוכרת נכון, אנחנו מדברים על למעלה מ-30,000, לפי הנתונים שהעברתם לנו.
שירי לב-רן: אני שולפת מהזיכרון, אני מקווה שאני צודקת.
שירי לב-רן: מאחר שמדובר במספר מאוד גדול, אנחנו – היחידה שלנו – פועלים בתוך המשרד כדי לקדם הליך ריא כדי שהחובות שחלות מכוח חוק עובדים זרים לעניין המגורים והביטוח הרפואי יחולו גם על פלסטינים שלנים בישראל.
אבתיסאם מראענה: את רוצה להגיד לי שאנחנו שנתיים עמוק עמוק בתוך הקורונה, יש פלסטינים שנמצאים פה – אני זוכרת 19,000, עכשיו את אומרת לי 30,000 – ועכשיו את אומרת שאתם רוצים לבדוק איך אפשר להחיל על אותם עובדים פלסטינים את - - -
שירי לב-רן: כרגע יש הוראת שעה בתוקף.
שירי לב-רן: אנחנו רוצים הסדר קבוע, שהוא לא תלוי קורונה ותלוי הארכות של הוראות שעה.
אבתיסאם מראענה: כל מי שלן, את אומרת - - -
שירי לב-רן: שלמעסיק שלו תהיה חובה לספק לו מגורים הולמים.
אבתיסאם מראענה: איך את עושה את זה?
נעה בן שבת: למי שיש היתר שהייה עם לינה.
שירי לב-רן: כמובן.
אבתיסאם מראענה: איך את עושה את זה.
שירי לב-רן: אנחנו רוצים, באמצעות הנתונים שקיבלנו כרגע, להסביר שלא מדובר על עניין רגעי אלא על מציאות שמחייבת שינוי חקיקה – במקרה הזה, התקנות.
שירי לב-רן: אנחנו עושים את זה בתהליך ריא רגיל, זה לא עניין חריג.
שירי לב-רן: כבר התחלנו באיסוף הנתונים, כמו שאמרתי, ונפרסם – כמו שעושים בדרך כלל – להערות הציבור.
אבתיסאם מראענה: מי יפקח על זה?
אבתיסאם מראענה: אני מזכירה לכם שיש לכם בעיה מאוד גדולה בפיקוח, אין לכם פקחים.
אבתיסאם מראענה: זאת האמת.
שירי לב-רן: גברתי צודקת בהחלט.
שירי לב-רן: אני מכירה גם את הבקשות של מאיר, הקולגה שלי, בעניין הזה וזה, כמובן, תקף גם במקרה של היחידה שלי.
שירי לב-רן: זה יצטרך להיות באכיפה אצל הגורמים הרלוונטיים, במקרה הזה זו דווקא רשות האוכלוסין וההגירה.
שירי לב-רן: נכון להוראת השעה, ההסדר בין המשרדים הוא שכל אחד מהמשרדים המקצועיים אחראי לעשות את האכיפה בענף שלו.
שירי לב-רן: אבל אם נדבר על עניין רגיל, אז הגורם "הרגיל", במירכאות, הרלוונטי יהיה, ככל הנראה, רשות האוכלוסין וההגירה.
אבתיסאם מראענה: נמשיך לעקוב ולעשות חיים קשים כמה שאפשר ולהקל אחר כך על החיים הקשים של רובנו.
מאיר דוד: גברתי היושבת-ראש, אפשר לומר משפט אחד?
מאיר דוד: הצטרפתי מאוחר.
אבתיסאם מראענה: מאיר, איפה אתה?
אבתיסאם מראענה: נטשת דיון סוער.
מאיר דוד: ביקשתי למסור לך דרישת שלום ולומר שהייתי בשני - - -
אבתיסאם מראענה: מאיר, אתה גם לא מתבייש, אתה מתווך לי את צמצום הסכסוך בשביל להגיד לי שאתה לא בא לוועדה?
אבתיסאם מראענה: יש יותר מדי אפליקציות בינינו.
מאיר דוד: נשמה, ביקשתי להתנצל שאני לא מגיע.
מאיר דוד: אני רוצה לחדד נקודה אחת, שדנתי היום עם החבר'ה של צמצום הסכסוך.
מאיר דוד: הם הציגו בפניי את הנושא של הסחר בהיתרים משני היבטים: היבט אחד הוא שהמעסיק הוא זה שמתנה בפני העובדים את ההיתר בתשלומים, ואמרתי להם שבזה אנחנו נטפל.
מאיר דוד: אנחנו יכולים לטפל בסמכות של יחסי עבודה בין עובד למעסיק.
מאיר דוד: אמרתי שהתלונות האלה והנקודות שהם מעלים, אנחנו נטפל בהן מול המעסיקים, שמתנים היתרים בתשלומים מעובדים.
מאיר דוד: זו נקודה שרציתי לציין בפני הוועדה, שאנחנו לוקחים על עצמנו, כי זו סמכות שאנחנו יכולים לאכוף מתוקף חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד.
אבתיסאם מראענה: מאיר, אני רוצה שתסביר לי.
אבתיסאם מראענה: היינו בסוגיית אכיפה מאוד קשה, כמו הרבה סוגיות שאנחנו פוגשות בוועדה – וגם אתה לוקח חלק בזה – של היעדר פיקוח, אין פקחים.
אבתיסאם מראענה: מה אנחנו עושות עם הסיפור הזה?
אבתיסאם מראענה: היתרים, סחר – איפה אתם בכל הסוגיה הזאת?
מאיר דוד: אני מנסה להבין אם אנחנו מדברים על פיקוח כללי של כלל הזכויות או שמדברים על משהו ספציפי.
מאיר דוד: כפי שאמרתי לך, אנחנו נמצאים בתהליך של גיוס כדי להשלים התקנים שחסרים.
מאיר דוד: נאכוף כל תלונה שתגיע אלינו ועולה מכל גוף שהוא.
מאיר דוד: ככל שייוותר לנו כוח אדם, גם נעשה ביקורות יזומות שלנו במקומות עבודה.
מאיר דוד: נכון להיום, כל תלונה שתגיע אלינו על כל סוגיה שקשורה בנושא הסחר וההיתרים – נטפל במה שקשור בסחר בין העובד למעסיק, לא למתווך.
אבתיסאם מראענה: אתה אומר: אני לא מתעסק בספסרות, אני הולך לאכוף את כל היחסים הלא תקינים או הניצול בין מעסיק לעובד?
מאיר דוד: בנוסף אמרתי שאם מעסיק יתנה היתר או רישיון לעובד בתשלומים או ייקח ממנו תשלומים אסורים עבור הרישיון, גם את זה נאכוף.
אבתיסאם מראענה: מקסים מצדך, אבל המעסיק בעצמו, אין לו זמן להתעסק בזה, אז הוא מפעיל מתווכים.
נעה בן שבת: אולי רק אעיר לגבי המתווכים באמצע, יש סעיף בחוק שירות התעסוקה –99ד – שאוסר על אדם לגבות כסף על תיווך לעבודה של עובד זר, אם הוא לא לשכה פרטית מוכרת.
נעה בן שבת: יש שם עבירה, וזה באחריות שר הפנים.
אבתיסאם מראענה: תודה, מאיר.
מאיר דוד: קיבלת את התנצלותי, נכון?
אבתיסאם מראענה: יש לי ברירה?
אבתיסאם מראענה: אנחנו נפגשות עוד מעט, בדיון הבא על המכסה של הפקחים והפקחיות.
אבתיסאם מראענה: יש לך 40 לגייס.
אבתיסאם מראענה: עבר כבר חודש וחצי מאז, יש לך עוד חודש וחצי.
מאיר דוד: התחלנו כבר, גייסנו.
מאיר דוד: כבר הייתה ועדה אחת וקיבלנו ארבעה, ויש לנו עוד שלוש ועדות במהלך החודש הקרוב.
אבתיסאם מראענה: נפלא.
אבתיסאם מראענה: תודה ולהתראות.
דינה דומיניץ: זה מידע מאוד משמח גם בשבילי, אפרופו הדוח הבא, שיש עוד פקחים שיגייסו, כי זו אחת ההמלצות הבולטות, וכמובן שאני מסכימה איתן.
דינה דומיניץ: הם לא נמצאים פה, אבל גם למשטרה יש סמכויות אכיפה כשהדברים עולים כדי עבירות יותר חמורות – עבודות כפייה, החזקת מסמכי זהות.
דינה דומיניץ: כל הנושא הזה לא מייתר את הסמכות שלהם לאכוף.
דינה דומיניץ: היו תיקים בעבר שהתנהלו גם נגד תופעות כאלה, של סחר בהיתרים, שהבשילו גם לנושאים של זיוף וכל מיני עבירות נוספות.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון – זה השלב שאהוב עליי, לדעת שיש סיכומים בסופו דבר, שהיה לנו דיון כל כך משמעותי וחשוב ואנחנו מסכמות אותו.
אבתיסאם מראענה: סיכום הוועדה לעובדים פלסטינים בנושא ההיתרים בבניין, 26 באוקטובר 2021.
אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת מהמתפ"ש: 1.
אבתיסאם מראענה: לקבל את נתוני השימוש במערכת של אלמונסק ואחוז העובדים שנקלטו בעבודה בעזרת חלק העובד באפליקציה; 2.
אבתיסאם מראענה: לקבל השלמת פרטים מהמינהל לגבי ההסברה שנעשית בקרב הפלסטינים, הנגשת השפה, בניית אמון והרפורמה.
אבתיסאם מראענה: כלומר, תהיו מוזמנות להגיע ולהציג בפנינו את כל המהלך.
אבתיסאם מראענה: כמובן, זה יהיה מתואם איתנו.
אבתיסאם מראענה: תרצו שנקבע תאריך יעד?
נ מורן חדד: אנחנו רוצים לדבר עם ענף ההסברה שלנו שאמון על זה.
נ מורן חדד: יש ענף שלם שעושה את זה.
עדית זרגריאן: כדי לתת תאריך יעד.
אבתיסאם מראענה: רשות האוכלוסין: אני מבקשת נתונים על ארבע השנים האחרונות, על אכיפה בנוגע לסחר בהיתרים ואכיפה מנהלית שבוצעה כנגד מעסיקים בנושא זה.
אבתיסאם מראענה: הוועדה ממליצה – ואני פונה כאן לכל המשרדים – על הקמת צוות בין-משרדי, שיעסוק באכיפת תופעת הספסרות בהיתרי העבודה של הפלסטינים בענף הבניין, בפרט בענף הבניין.
אבתיסאם מראענה: בצוות יהיו חברות וחברים, נציגות ונציגים, מרשות האוכלוסין, מתפ"ש, רשות המיסים ומשטרת ישראל ואתן – משרד הכלכלה ומשרד המשפטים.
אבתיסאם מראענה: הוועדה ממליצה מאוד על הקמת הוועדה המשותפת הבין-משרדית.
אבתיסאם מראענה: מטילה את האחריות על הרכבת הוועדה הזאת על רשות האוכלוסין.
אבתיסאם מראענה: אפרת איתנו?
אבתיסאם מראענה: אני רוצה שהיא תאשר את קבלת המידע.
אפרת לב ארי: מה לאשר?
אבתיסאם מראענה: הוועדה ממליצה על הקמת צוות בין-משרדי, שיעסוק באכיפת תופעת הספסרות בהיתרי העבודה של הפלסטינים בענף הבניין.
אבתיסאם מראענה: בצוות יהיו חברות וחברים, נציגות ונציגים, של רשות האוכלוסין, מתפ"ש, רשות המיסים, משטרת ישראל, משרד הכלכלה ומשרד המשפטים.
אבתיסאם מראענה: עד כה שמעת אותי?
אפרת לב ארי: אני שומעת מקוטע, אבל אני חושבת שהבנתי שאנחנו מתבקשים להוביל את הצוות הזה.
אבתיסאם מראענה: בדיוק.
אבתיסאם מראענה: אתן מתבקשות להוביל את הצוות הבין-משרדי, בהמלצת הוועדה.
אפרת לב ארי: אצטרך לבדוק את זה עם המנכ"ל, כי הלשכה המשפטית לא יכולה לאשר דבר כזה.
אפרת לב ארי: נבדוק את זה עם המנכ"ל ונוכל להשיב לוועדה.
אבתיסאם מראענה: נהדר, אני מודה לך.
אבתיסאם מראענה: אם לא תצליחו לעשות זה, אז לפחות תהיו חלק מהוועדה.
אבתיסאם מראענה: בסדר?
אפרת לב ארי: זה יקרה בכל מקרה, הודענו גם לדינה.
אפרת לב ארי: אבל לגבי ההובלה, אני צריכה לבדוק את זה אצלנו עם ההנהלה.
אבתיסאם מראענה: כמובן, הוועדה תמשיך לעקוב אחרי נושא כל כך חשוב ואחרי יישום החלטת הממשלה והמאבק בסחר בהיתרים.
אבתיסאם מראענה: נקבע דיון שליש בהקדם האפשרי ונודיע.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה, באמת.
אבתיסאם מראענה: סליחה שאני עושה לכם לפעמים חיים קשים, אבל זה התפקיד שלי בעבודה.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שלכולנו יש מטרה משותפת – לעשות את המיטב, למקסם את הפוטנציאל שלנו, להפוך את המקום הזה להכי טוב שיש במזרח התיכון.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה, יום יפה, להתראות.
אבתיסאם מראענה: אני נועלת את הישיבה.
אבתיסאם מראענה: בוקר טוב לכולן ולכולם.
אבתיסאם מראענה: מאוד שמחה לקיים את הדיון החשוב בנוכחות תומר מוסקוביץ', מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה.
אבתיסאם מראענה: תודה לכל המשרדים, תודה על ייצוג האנשים המופלא שתמיד מתקיים בוועדות שלנו ולארגונים האזרחיים והעמותות והאנשים ונשות פרטיות ופרטיים שהגיעו בשביל לחלוק איתנו את הסיפורים שלהם ולשתף אותנו.
אבתיסאם מראענה: אני שמחה על הדיון הזה.
אבתיסאם מראענה: תודה לח"כיות נירה שפק על הנוכחות, איזה כייף! מה עשיתי הבוקר שקיבלתי כזה כבוד?
נירה שפק: אני מוכרחה להגיד שהכבוד הוא לך, אבל הכבוד הוא גם לנושא בעיקר.
אבתיסאם מראענה: חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, תודה גם לך.
אבתיסאם מראענה: כבוד לנו שהצטרפת לדיון הכל כך חשוב.
אבתיסאם מראענה: כמובן אני אתן קודם כל רשות דיבור, ברשותך תומר, לנציגים של הארגון "נכה לא חצי בנאדם".
אבתיסאם מראענה: יש לנו את אלכס ויש לנו את מרט.
אבתיסאם מראענה: אז אחד מכם יצטרך, ברשותכם, להציג את העמדה שלכם, כי אתם צריכים בעצם לעבור לוועדה אחרת.
אבתיסאם מראענה: יש לכם דיון נורא קריטי וחשוב, אז יש לכם 5 דקות.
אלכס פרידמן: אז אני ברשותך אגיד כמה מילים וחנן ואני נעבור לוועדת הרווחה.
אלכס פרידמן: אנחנו מעבירים בעזרת השם, עוד מעט את חוק הנכים הגדול ובאמת עם הבשורות המאוד גדולות בשלל תחומים לטובת אנשים עם מוגבלות.
אלכס פרידמן: אבל את הבשורה נביא כשנחזור לפה מהחדר השני.
אלכס פרידמן: בנושא של העובדים הזרים, אני רוצה לברך אותך תומר ולאחל לך בהצלחה בכניסה לתפקיד.
אלכס פרידמן: אותך אבתיסאם, שוב פעם על הובלת הנושא החשוב הזה, על שנתת לנו בית להוביל את הנושא הזה שלמעשה הוא אחד הנושאים הקשים ביותר עבור אנשים עם מוגבלות, בעיקר אנשים עם מוגבלויות קשות בישראל.
אלכס פרידמן: המצוקות גדלות עם השנים ודווקא בתקופת הקורונה קיבלו ביטוי עוד יותר משמעותי.
אלכס פרידמן: בין אם זה המחסור, בין אם זה העלויות העולות כמו שאת יודעת, אנחנו מאמינים שאם למטפל יהיה טוב, גם למטופל יהיה טוב וזה אחד הדברים שאנחנו, בתור ארגון "נכה לא חצי בן אדם" מייצגים.
אלכס פרידמן: לטובת המצטרפים החדשים, אני אחזור ואני אספר שהארגון שלנו כבר כמה חודשים חוסך על בניית תוכנית מקיפה לרפורמה בתחום העובדים הזרים.
אלכס פרידמן: מרט גרצמן, שנמצא פה, מוביל אותה מטעמינו.
אלכס פרידמן: אנחנו התחלנו אותה בשיח עם אנשים עם מוגבלות, לשמוע את הבעיות, לשמוע את הפתרונות.
אלכס פרידמן: התחלנו ביחד איתך להוביל את זה הלאה מול המשרדים השונים.
אלכס פרידמן: הייתה לנו פגישה עם ענבל ומשה, הייתה לנו פגישה עם ביטוח לאומי, עם הנציגות.
אלכס פרידמן: הייתה לי עוד פגישה גם עם השרה בזמן האחרון ומרט נשאר פה איתכם, גם להציג את התוכנית, גם לענות לשאלות וכמובן כדי לייצג אותנו נאמנה.
אלכס פרידמן: אנחנו נחזור לבשר לכם בשורות אחרי ההצבעה.
אלכס פרידמן: שוב תודה רבה.
אלכס פרידמן: חנן אתה רוצה להוסיף משהו?
אבתיסאם מראענה: אז אם מרט נשאר איתנו, אז אני אתן לו רשות דיבור בהמשך.
אבתיסאם מראענה: זה בסדר?
אבתיסאם מראענה: יופי מעולה.
אבתיסאם מראענה: אלכס תודה.
אבתיסאם מראענה: שיהיה בהצלחה.
אלכס פרידמן: תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לעבור לאורח שלנו, שהתכבד והגיע לוועדה, עוסטאד תומר.
אבתיסאם מראענה: עכשיו עשינו שיעור בערבית אז אנחנו, בגלל זה אנחנו חוזרות על המילה "עוסטאד", בשביל להטמיע אותה, שזה בעצם, אנחנו אומרת "עוסטאד" בדרך כלל למורה, למישהו שבעצם יש לו ידע יותר ממי שמולך.
אבתיסאם מראענה: אז אנחנו תמיד כתואר כבוד אנחנו משתמשות בעוסטאד או עוסטאדי.
אבתיסאם מראענה: אז אני לא אגיד לך עוסטאדי, אני אגיד לך עוסטאד.
אבתיסאם מראענה: תומר, מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נשמח לשמוע ממך על שאלות רבות שפנינו למשרד, על מנת להבין איך אנחנו קודם כל נותנות מענה, איך אתם נותנים מענה במשרד לכל המחסור הגדול של עובדות ועובדים זרים, במיוחד בענף הסיעוד.
אבתיסאם מראענה: אז רשות הדיבור לך, בבקשה.
תומר מוסקוביץ': שוקרן עוסטאדי, תיסלם.
תומר מוסקוביץ': בוקר טוב לכולם.
תומר מוסקוביץ': אז אני שמח להיות פה, ברשותכם אני אנצל את הכמה דקות הראשונות, כמה זמן יש לי?
אבתיסאם מראענה: אתה בשבילך, עוסטאד, יש לך 12 דקות וחצי.
תומר מוסקוביץ': אז את ה-5 דקות הראשונות אני אנצל ככה בכלל, שתכירו את המושג של רשות האוכלוסין וההגירה באופן כללי ולאט-לאט נעשה drill down לתוך הנושא של עובדים זרים ובתוך הנושא של עובדים זרים בסיעוד.
תומר מוסקוביץ': חשוב שתראו את הקונטקסט הכללי, כי בסופו של דבר אנחנו מתמודדים עם תחום הרבה-הרבה יותר רחב.
תומר מוסקוביץ': אז הייעוד של רשות האוכלוסין וההגירה, שהיא יחידת סמך שפועלת במשרד הפנים היא להסדיר את מעמדם החוקי של אזרחי המדינה, תושביה ולעניינו, גם הזרים השוהים בה בהתאם למדיניות הממשלה, מערכת החוקים והתקנות שמסורים להחלטתנו.
תומר מוסקוביץ': אירוע מאוד גדול, אני תמיד אומר שאם בתפקיד הקודם שלי טיפלתי בעשרה אחוז מתושבי המדינה, הייתי אחראי על כל גביית החובות במדינה, כמעט.
תומר מוסקוביץ': היום אני מטפל ב-120% מתושבי המדינה, כי זה כל האזרחים, כל התושבים והתיירים.
תומר מוסקוביץ': רק ב-2019 היו 14 מיליון תנועות כניסה ויציאה לישראל, שכל זה באחריות שלנו.
תומר מוסקוביץ': אנחנו מטפלים גם בהמון חוקים שקשורים אלינו, שזה חוק השבות כמובן, חוק האזרחות וכולי.
תומר מוסקוביץ': חוק הכניסה לישראל, הביומטריה וכמובן, חוק העובדים הזרים, שזה חוק שעוד בתפקידים הקודמים-קודמים שלי, מלפני 20 שנה טיפלתי בו בנושא של עובדים זרים.
תומר מוסקוביץ': מה שאנחנו עושים בפועל, זה באמת לנהל את כל מרשם האוכלוסין של מדינת ישראל.
תומר מוסקוביץ': לנהל את ביקורת הגבולות כמו שאמרתי, כל מי שנכנס וכלי מי שיוצא, כולל בקשות למקלט מדיני והסדרה ואכיפה של כל השוהים שנמצאים פה שלא כדין.
תומר מוסקוביץ': בתחום של השוהים שלא כדין, של השוהים שהם לא זכאים להיות תושבי המדינה או אזרחיה, אז יש שם בגדול שתי קבוצות מאוד-מאוד גדולות, שתכף נרד לתוכן, שזה אלה שלא צריכים להיות פה ואלה שכן צריכים להיות פה.
תומר מוסקוביץ': אלה שלא צריכים להיות פה זה מסתננים, זה תיירים שהוויזה שלהם נגמרה והם נשארו וכל מיני אנשים שלפי החוק אסור להם להיות פה ותפקידינו זה לדאוג שהם לא יהיו פה.
תומר מוסקוביץ': אבל יש גם הרבה זרים שאנחנו רוצים שיהיו פה וזה העובדים הזרים החוקיים, שלשמם התכנסנו.
תומר מוסקוביץ': הרשות מחולקת למעשה לארבעה מנהלים, אבל יש הרבה סינרגיה והרבה שיתוף פעולה בין המנהלים.
תומר מוסקוביץ': המנהל הגדול ביותר זה מנהל האוכלוסין, זה מה שפעם קראו "לשכות משרד הפנים", איפה שבאים להוציא את התיעוד הביומטרי, אבל גם להגיש בקשות לאשרה.
תומר מוסקוביץ': בין אם זה של עובדים זרים, בין אם זה של זכאי חוק שבות או איחוד משפחות או מה שלא תרצו.
תומר מוסקוביץ': זה מנהל האוכלוסין.
תומר מוסקוביץ': מנהל ביקורת הגבולות, זה למעשה משמר הגבול האמיתי.
תומר מוסקוביץ': אלה שיושבים ב-20 ומשהו מעברי הגבול של מדינת ישראל ודואגים שרק מי שרשאי להיכנס לפה יכנס ומי שיוצא, באמת, מותר לו לצאת והוא לא מעוכב למשל, בגלל התפריד הקודם שלי.
תומר מוסקוביץ': ואז, יש לנו למטה את שני המנהלים, שאפשר לקרוא להם ולהגיד "המנהל הרע והמנהל הטוב", אם אתם רוצים או "יד ימין ויד שמאל".
תומר מוסקוביץ': מנהל אכיפה וזרים, זה מנהל אכיפה-כשמו כן הוא.
תומר מוסקוביץ': ותפקידו באמת זה לדאוג שלא יהיו פה אנשים שלא צריכים להיות פה, אבל גם לדון בבקשות של אלה שחושבים שהם כן צריכים להיות פה מחמה של מקלט, בקשת פליטות וכל זה.
תומר מוסקוביץ': נמצא איתנו כאן יוסי אדלשטיין, מנהל המנהל.
תומר מוסקוביץ': המנהל השני זה מנהל עובדים זרים בראשות ענבל משש, אתם בטח מכירים אותה ותפקידו של מנהל עובדים זרים זה לרכז את כל ההסדרה של נושא העובדים הזרים בישראל.
תומר מוסקוביץ': פה אני כבר אגיד מילה, לפני המספרים.
תומר מוסקוביץ': התחום של עובדים זרים, אנחנו פרוסים בהרבה מקומות, במי אנחנו מטפלים, בסדר.
תומר מוסקוביץ': לפני שאני אכנס למספרים, חשוב שתכירו את המורכבות של העניין הזה.
תומר מוסקוביץ': ישראלים, עולים חדשים, זכאי חוק שבות, אזרחים ערביים שגרים פה-כל אלה מבחינתנו הם צריכים לקבל שירות.
תומר מוסקוביץ': אין שום שאלה על עצם הזכות שלהם להיות פה, אנחנו לא צריכים להביא אותם או להוציא ואתם, הם צריכים להיות פה והם צריכים לקבל שירות מאיתנו.
תומר מוסקוביץ': להוציא להם תעודת זהות, להוציא להם דרכון, להוציא להם אשרות, כל מיני דברים ואישורים מהסוג הזה.
תומר מוסקוביץ': זה החלק, אני אקרא לזה החלק ה"קל" מבחינה של מורכבות שיש בעבודה שלנו.
תומר מוסקוביץ': הנושא של העובדים הזרים הוא נושא נורא-נורא מורכב, כי הוא למעשה מאזן.
תומר מוסקוביץ': אם ניקח את הנושא של עובדים זרים בסיעוד, אז הוא מאזן לפחות 4 קבוצות אינטרסים, שכולן לגיטימיות.
תומר מוסקוביץ': כולן לגיטימיות, כולם צודקים והתפקיד שלנו, בהתאם להחלטות הממשלה כמובן וחוקי הכנסת, זה לנסות לאזן את האינטרסים האלה בצורה הטובה ביותר.
תומר מוסקוביץ': אם נדבר על הסיעוד, אז האינטרס הראשון, הברור והדחוף ביותר, נקרא לו "המוצדק ביותר מבחינה פשוטה ומיידית", זה האינטרס של המטופלים לקבל טיפול.
תומר מוסקוביץ': מזה זה מתחיל, אבל בפירוש לא בזה זה נגמר.