GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבתיסאם מראענה: תודה, מיכל.
מיכל תג'ר: על 9,000 המכסות שהם גאים בהן, אני רוצה להגיד עוד מילה.
אבתיסאם מראענה: אבל תפרגני, מיכל.
אבתיסאם מראענה: תפרגני.
מיכל תג'ר: אני מפרגנת ל-9,000 מכסות, אבל התחייבו להמון דברים במסגרת ה-9,000 האלה – מבחני מיון, הכשרות בטיחות.
מיכל תג'ר: פתאום הם מחלקים את זה?
מיכל תג'ר: מה, זה גרעינים?
מיכל תג'ר: על בסיס מה?
מיכל תג'ר: כל בן אדם צריך להראות שהוא נשוי?
מיכל תג'ר: זה פתח למאכערים.
מיכל תג'ר: יש רשימה, יש רשימת המתנה, יש הכשרות, יש מבחנים מקצועיים?
מיכל תג'ר: זה נעשה בצורה שממש קוראת למה שכינית בתחילת הישיבה סחר מכר.
מיכל תג'ר: תודה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה להפנות שאלה למשרד האוצר – רשות המיסים.
אבתיסאם מראענה: שגב אמוץ רז, שלום לך.
אבתיסאם מראענה: מה שלומך.
שגב אמוץ רז: שלום.
שגב אמוץ רז: מצוין, תודה רבה.
אבתיסאם מראענה: ספר לנו מה אתה יודע על הסחר מכר שאנחנו מדברות עליו.
אבתיסאם מראענה: תאיר את עינינו.
שגב אמוץ רז: אני ממטה החקירות של מס הכנסה ברשות המיסים.
שגב אמוץ רז: נחשפתי לנתונים האלה אתמול, וניסיתי לעשות בדיקה מה הנתונים שיש אצלנו.
שגב אמוץ רז: ברשות המיסים, הפעילות כנגד העלמות מס היא לא על תופעות.
שגב אמוץ רז: זאת אומרת, אנחנו פועלים על עבירות של העלמות מס, לא על תופעות של סחר בנשק, סחר בסמים, סחר בהיתרים של עובדים זרים או גם סחר חוקי, שלא מדווחת הכנסה.
שגב אמוץ רז: אנחנו פועלים באופן רוחבי על כל מידע שמתקבל ברגע שיש חשדות לעבירות מס.
שגב אמוץ רז: עם זאת, עכשיו נחשפתי לנתונים שמיכל ציינה, ובאמת הדברים נמצאים שם.
שגב אמוץ רז: ניקח לתשומת ליבנו לייצר את ההרתעה גם במקום הזה.
שגב אמוץ רז: מפה אני רוצה לקרוא לרשויות האחרות: כל מידע על גורם ספציפי – כי אנחנו לא פועלים על תופעות, אנחנו פועלים על ישויות – ברגע שמתקבל מידע על העלמת מס ספציפית אנחנו יכולים להיכנס ולעשות.
שגב אמוץ רז: אנחנו לא יכולים לעשות את הפישינג הזה, אני לא יכול לבדוק את כל הקבלנים או את כל אלה שקיבלו היתרים, צריך מידע קונקרטי על עבירת מס.
אבתיסאם מראענה: אני משתדלת להבין, האמת.
אבתיסאם מראענה: קודם כול, אני בתדהמה שאתה לא מכיר את התופעה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות על התופעה הזאת הרבה זמן.
אבתיסאם מראענה: אני בכנסת כמה חודשים, אבל זה לא נושא שהמצאתי, זה לא דיון שמתקיים כאן בפעם הראשונה.
אבתיסאם מראענה: זה נושא של כל כך הרבה שנים, התרענו עליו, הסוגיה הזאת נמצאת במשרד המשפטים בדוח של דינה דומיניץ.
אבתיסאם מראענה: כנראה הרשויות לא מדברות, ואני אוהבת להיות המונסק בין כל הרשויות.
אבתיסאם מראענה: תגידו לי איפה טעינו, איך יכול להיות שמשרדי הממשלה, כשיש הרבה כסף – אם אני לא טועה, אנחנו מדברות על כמעט 300 מיליון שקלים בשנה שעובדים פלסטינים משלמים כל חודש כתוצאה מסחר מכר, ורשות המסים שעובדת טוב – תסבירו לי מה קרה פה.
אבתיסאם מראענה: אני חייבת לציין ולפרגן, כי לפעמים גם זה חשוב: קראתי את הדוח שלך, של מחלקת המדינה האמריקנית, ואני רוצה להגיד לך – נהניתי.
אבתיסאם מראענה: לא שאנחנו מדינה שוואו, יש בה את הדבר הזה, שהוא כל כך עצוב, אבל נהניתי לקרוא חומר שקוף, שמייצר שקיפות, שמציג שקיפות.
אבתיסאם מראענה: עשית עבודה מדהימה.
אבתיסאם מראענה: אם זו רק את או משרד המשפטים, אז קבלי את הפרגון.
אבתיסאם מראענה: באמת עבודה מדהימה ומרשימה וכל כך חשובה.
דינה דומיניץ: תודה רבה.
דינה דומיניץ: קודם כול, אני רוצה להגיד שאנחנו בשיח כל הזמן עם הגופים הרלוונטיים שנמצאים כאן.
דינה דומיניץ: האמת היא שדווקא עם משרד האוצר טרם יצא לנו לדבר בנושא הזה ואני שמחה ליצור את הקשר בממשק הזה, כי עד עכשיו לא קלטתי שזה גורם משמעותי בטיפול.
דינה דומיניץ: אם אנחנו מדברים על הדוח, אני רוצה לשים טיפה בהקשר ולהגיד בתחום המאבק בסחר בבני אדם – כמובן, סחר בהיתרים זה לא סחר בבני אדם; זו אותה מילה, אבל המשמעות שונה – אנחנו מחויבים לפעול בכלים שלובים כדי להיאבק בהצלחה בסחר בבני אדם.
דינה דומיניץ: אנחנו צריכים גם לבצע אכיפה, אנחנו צריכים להגן על הקורבנות ואנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מונעים מראש את התופעות האלה.
דינה דומיניץ: כשאנחנו מדברים על מניעה של תופעות, כשיש לנו קרקע פורייה כזו, של עובדים שממילא מגיעים מאוכלוסייה פגיעה, שצריכים לשלם הרבה כסף דמי תיווך בשביל הזכות לעבוד בישראל, אז מבחינתי, ברגע שהם דורכים פה הם כבר תחת נטל ושיעבוד והדרך משם לסחר בבני אדם ולתופעות של עבדות ועבודות כפייה היא מאוד קצרה.
דינה דומיניץ: לכן אנחנו רואים חשיבות גדולה בפעולה נגד התופעה של סחר בהיתרים ויש לוודא שיש פיקוח על העובדים הפלסטינים בישראל מבחינת רשויות האכיפה השונות – לא רק המשטרה, גם רשות האוכלוסין וההגירה וגם זרוע העבודה במשרד הכלכלה – כדי לוודא שהזכויות של העובדים נשמרות ושהעובדים שלנים פה, למשל, בישראל, יש פיקוח על תנאי המגורים, האשרה, הנושא הרפואי וכו'.
דינה דומיניץ: לכן אנחנו פועלים בצוות שהוקם לשיפור המניעה הכללית שלנו בתחום, ואחת מהמלצות הצוות – הצוות הזה נמצא בשלב של הגשת המלצות עכשיו – היא להקים צוות ייעודי ספציפי, שידון בנושא העובדים הפלסטינים בישראל, איך למנוע מצבים של ניצול ואיך למנוע את הסחר בהיתרים ולטייב את הרפורמה, שהיא כלי מאוד חשוב, שאנחנו רואים בה חשיבות מאוד גדולה.
דינה דומיניץ: אנחנו עובדים יחד עם המינהל האזרחי.
דינה דומיניץ: המינהל האזרחי הביע נכונות לשבת בשולחן עגול כזה, וגם יתר המשרדים הביעו נכונות לשבת בשולחן כזה, ואנחנו מאוד מקווים שזה משהו שיוכל לצאת לדרך ויכול להוות פלטפורמה לשיח משותף.
דינה דומיניץ: נשמח שגם משרד האוצר יצטרף לשולחן הזה וננסה יחד, כי אנחנו מבינים שזה נושא שהסמכויות שלו מפוצלות בין מספר גורמים בתוך הממשלה.
דינה דומיניץ: אני חושבת שנכון יהיה לראות איך אנחנו מטייבים את הממשקים בינינו כדי לקדם את זה.
אבתיסאם מראענה: תודה, דינה.
אבתיסאם מראענה: חברי, חבר הכנסת אוסאמה סעדי, דקיקה, שנייה, רק אציג את הדברים הספציפיים שנמצאים במצגת.
אבתיסאם מראענה: לא היינו צריכות לעבוד קשה כדי לחפש איך מוכרים ומקבלות ומקבלים את ההיתרים – מה קורה ברשתות החברתיות, בווטסאפים, שדרך ארגונים אזרחיים וגם דרך העבודה הפנימית שלנו - - -
קריאה: שלחו לנו מצגת מעודכנת עם כתב יותר גדול, שיהיה יותר ברור.
אבתיסאם מראענה: איזה צוות מדהים יש לנו בכנסת.
אבתיסאם מראענה: זה הדבר הכי טוב שקורה בעולם – הכול מתוקתק, הכול מדויק, המסך היה ריק ועכשיו עלה.
קריאה: למה אתה לא מראה את מספרי הטלפון?
אבתיסאם מראענה: לא, אדוני, אתה לא אומר לו מה לעשות.
אבתיסאם מראענה: הם לא עובדים אצל אף אחד.
אבתיסאם מראענה: הם עושים עבודה מושלמת, והוא יודע טוב מאוד מה אנחנו צריכות להציג.
אבתיסאם מראענה: מספרי טלפון נוכל להעביר; אם הם לא ימצאו את הדרך, יש לנו מאגר של מספרי טלפון.
אבתיסאם מראענה: לא באנו לפה לעשות עבודת משטרה וחקירות, אנחנו רק רוצות לשקף את המציאות.
אבתיסאם מראענה: היתרי עבודה – היתר עבודה בהתנחלויות בישראל ובגדה לבעלי זכאויות: עלות – 2,300 שקל בחודש; היתר לינה בישראל; תלוש שכר תוך 17–21 יום; ביטוח; הנפקה מיידית או עד 24 שעות.
אבתיסאם מראענה: בקיצור, מוכרים להם חלום, חלום לקבוצה כל כך מוחלשת.
אבתיסאם מראענה: כשיגיעו לישראל, אף אחד לא מבין כלום – איזה ביטוח, על מה מדברים איתו, איפה לנים, שום זכותון ואף אחד לא יודע מה הזכויות שלו.
אבתיסאם מראענה: מוכרים להם – מה, לא יקנו?
אבתיסאם מראענה: יקנו, כי אנשים רוצים לצאת לעבודה, זה הפתח היחיד שיש לאוכלוסייה הפלסטינית להגיע לישראל בשביל לעבוד ולהתפרנס.
אבתיסאם מראענה: מנצלים אותם.
אבתיסאם מראענה: מספרי הטלפון מפורסמים בכל כך הרבה מקומות, הכול שקוף.
אבתיסאם מראענה: אני לא צריכה להיות חוקרת משטרתית מדופלמת כדי להגיע לנתונים האלה.
אבתיסאם מראענה: יש לנו אותם, הטלפונים קיימים, אתן מוזמנות ומוזמנים ליצור אתנו קשר וגם תחפשו בעצמכם, אני סומכת על מדינת ישראל.
אבתיסאם מראענה: פשוט תעבדו בדבר הזה, הדבר הזה הוא רחב מאוד מאוד בהיקפו.
אבתיסאם מראענה: זה נע בין 2,000 עד 2,500 שקל בחודש, זה מפורסם בקבוצות ווטסאפ.
אבתיסאם מראענה: זה מעבר קלקיליה, מעבר אייל.
אבתיסאם מראענה: ביקרתי שם לפני חודש וחצי, הבנתי שהתחנה שמבצעת את המכירה של ההיתרים מתקיימת ליד שווארמיה קטנה, ליד בית קפה קטן.
אבתיסאם מראענה: הכול ברור, עם שלטים, לא צריך לעבוד כל כך קשה כדי למגר את התופעה, והגיע הזמן למגר אותה.
אבתיסאם מראענה: אדוני, אתן לחבר הכנסת אוסאמה סעדי להגיד את דברו ואז אתן לך רשות דיבור.
אוסאמה סעדי: גברתי היושבת-ראש, אם תסתכלי בשקף הזה, למטה יש פרטי התקשרות: 059, ומתחת לזה 052.
אוסאמה סעדי: 059 זו רשת ג'וואל ו-052 זה סלקום, וזה מה שאמרנו כל הזמן, שיש שיתוף פעולה הדוק בין גורמים מישראל לבין גורמים ברשות הפלסטינית, ושניהם מנצלים את העובד המסכן.
אוסאמה סעדי: איפה רשות המיסים?
אוסאמה סעדי: יש דוחות רבים של מבקר המדינה, שכתבו על התופעה של הסחר מכר ועל התופעה של סחר בהיתרים.
אוסאמה סעדי: בכנסת הקודמת, עם יו"ר ביקורת שהיה, חבר הכנסת לשעבר עפר שלח, קיימנו מספר ישיבות על העניין הזה והמינהל האזרחי והצבא הגיעו ואמרו שעובדים על הרפורמה, שמדברים עליה מ-2016.
אוסאמה סעדי: אם אתם אומרים שהרפורמה הזאת התחילה לפעול וקו לעובד, שהוא האמון ומייצג את הפועלים הפלסטינים והעובדים הזרים, לא יודע על הרפורמה הזאת, ומיכל תג'ר אומרת שהיא מטילה ספק בזה, אז אני, גברתי היושבת-ראש, מביע חשש שמא עשינו רפורמה אבל הכול עדיין זורם אותו דבר – יש רפורמה, אתה יכול לעבור לאפליקציה, אבל התופעה עדיין נמצאת בשטח.
אוסאמה סעדי: מי שרוצה לסחור – סוחר, ומי שרוצה לפנות – פונה.
אוסאמה סעדי: ככה לא עושים רפורמה, עם כל הכבוד.
אוסאמה סעדי: זה ישראבלוף, ואנחנו לא רוצים את זה.
אוסאמה סעדי: אם אנחנו רוצים לשים קץ לתופעות האלה, אז צריך באמת למנוע מתן היתרים, אלא בדרך הזאת, וצריך לפרסם את זה.
אוסאמה סעדי: אמרתי, גברתי היושבת-ראש, בישיבה הקודמת ובישיבה לפניה: תעשו את זה עם משרד העבודה ברשות הפלסטינית, תעשו את זה מאורגן, ואז משרד העבודה ברשות הפלסטינית תשלח את כל הבקשות.
אוסאמה סעדי: תבדקו את הבקשות, תבדקו מבחינה ביטחונית את הסיווג, את הכול ואז אתם מפרסמים שזו רשימת העובדים והעובד יכול לקבל את ההיתר שלו וללכת למעסיק.
אוסאמה סעדי: אבל אם זו רק אפליקציה ועד שיפנה ועד שיקבל תשובה, אז אנחנו יודעים שכוחות השוק – והאנשים האלה חזקים מאוד, משני הצדדים – ימשיכו לעשות אותו דבר, ואז כאילו ענינו לדוחות המבקר, עשינו את שלנו, אבל זה לא זה.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה לקוות שבאמת יש פה תהליך, שיש פה יציאה לדרך.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה להאמין בכל הרשויות במדינת ישראל ובמה שהיא יכולה לתת ומברכת על הרפורמה.
אבתיסאם מראענה: ביקשנו תשובות לדברים - - -
אוסאמה סעדי: רצינו את הרפורמה הזאת.
אבתיסאם מראענה: מצוין.
אוסאמה סעדי: אנחנו רוצים ליישם בפועל ולא רק למראית עין.
אוסאמה סעדי: אם יש רפורמה ונהלים בערבית – שישלחו לנו, שגם אנחנו נפרסם את זה.
אוסאמה סעדי: נדאג שהכול יתפרסם.
אבתיסאם מראענה: אתה לא רוצה לפרסם את זה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.
אבתיסאם מראענה: מה, תשלח את זה לחברים שלך הפלסטינים?
אוסאמה סעדי: לא, נפרסם את זה בווטסאפ, בעיתונים, בכל אמצעי התקשורת.
אוסאמה סעדי: גברתי היושבת-ראש, העובדים מחכים לזה.
אבתיסאם מראענה: אתה צודק, זה מה שביקשנו.
אוסאמה סעדי: העובד שמשלם 2,300 שקל ו-2,500 שקל, הוא מחכה.
אוסאמה סעדי: את יודעת כמה אנשים מחכים לרפורמה הזאת?
אוסאמה סעדי: זה צריך להגיע אליהם.
אבתיסאם מראענה: אתה צודק, חד-משמעית.
אבתיסאם מראענה: ספרו לנו מה היחסים שלכם עם משרד העבודה ברשות הפלסטינית, מאוד נשמח לדעת על הקשר שמתקיים, אם בכלל, ומה טיבו.
מורן חדד: בתחושה שלנו, הגענו לדיון הזה עם בשורה.
אבתיסאם מראענה: אני מסכימה.
מורן חדד: אני חושבת שזה שיש אתר ויש אפליקציה והצלחנו למצוא את החברה שתפתח – כל התהליך, לא אלאה אתכם, אתם יודעים ממתי הרפורמה קיימת וכיתתנו רגליים ועכשיו יש אתר ויש אפליקציה.
מורן חדד: בעיניי, ברמה האישית, זו בשורה.
אבתיסאם מראענה: כיתתם מוחות את מתכוונת, לא צריך רגליים.
מורן חדד: גם רגליים.
מורן חדד: יש אתר ויש אפליקציה, וזו בשורה.
מורן חדד: אבל צריך לזכור, ולדעתי כולם מבינים את זה כי כולנו פה ברי דעת – זה לא שאלטר.
מורן חדד: גם כשהעלינו את האתר והעלינו את האפליקציה, תופעות שבני אדם רגילים לנהוג בהן לא ייעלמו כלא היו.
מורן חדד: זה ייקח זמן, זה יהיה תהליך.
מורן חדד: אנחנו רוצים לראות מגמה לאורך זמן, אנחנו רוצים לראות את התהליך הזה קורה.
מורן חדד: כבוד היושבת-ראש, את העלית את זה, צריך לקבוע מדדים או סממנים שיראו לנו שהתופעה הזאת באמת מצטמצמת.
מורן חדד: חשוב לי לומר: 1.
מורן חדד: שלצד זה יש תהליך הסברה, שצריך להרחיב אותו ולמנף אותו; 2.
מורן חדד: יש תהליכים נוספים שצריכים לקרות כדי שהדבר הזה יקרה.
אבתיסאם מראענה: הסיכום לגבי תהליך ההסברה, מאוד אשמח שתשלחו לנו תוכנית – איזה סוג של הסברה, מה ההיקף שלה – רק בשביל הפרוטוקול.
מורן חדד: נשלים פרטים.
מורן חדד: דובר פה על זה שיהיה אתר אבל בסוף אנשים ימשיכו לעמוד בבודקה לעשות את מה שהם עושים.
מורן חדד: דיברו פה על האכיפה המנהלתית מול המעסיקים – מה צריך לעשות אם המעסיק משתף עם זה פעולה והוא יודע שהוא מעסיק מישהו ללא היתר בפועל.
מורן חדד: זאת אומרת, יש פה הרבה דברים שלא חונים במשרד אחד וצריך לאחוז ידיים ולנסות להבקיע גם באירוע הזה.
מורן חדד: דבר נוסף, לגבי משרד העבודה הפלסטיני.
מורן חדד: בפורום הזה אני מרשה לעצמי לדבר פתוח; ככלל, אנחנו עובדים מול משרדי הממשלה ברשות הפלסטינית, אנחנו מדברים אתם, גם משרד העבודה הוא ביניהם.
מורן חדד: אנחנו בשיח שוטף אתם, אנחנו מעלים מולם גם את התהליכים שאנחנו, מדינת ישראל, מתכוונים לאכוף ולעשות, גם אם זה לא עולה כדרישה מהם.
מורן חדד: כמו למשל, לאחרונה הסברנו להם על חוק המזון וצמצום השימוש במזומן, שאנחנו מבינים שהם צריכים להתערב בזה, וגם דברים שהם מעלים אלינו.
מורן חדד: כמו שפה אין אכיפה 100% על התהליך ולא מצליחים לעצור כל אדם שעושה שימוש לא חוקי ומוכר היתרים, גם שם קשה להם להגיע לכל המאכערים, קשה להם להגיע לקוצו של יו"ד ולדעת בדיוק מי עושה ולמה.
מורן חדד: זה תהליך שהוא תהליך משותף, כמו שנאמר פה.
מורן חדד: חבר הכנסת יצא, רציתי לענות לו ולומר לו שהוא אמר דברי חוכמה בסוף דבריו, שבסוף מדובר באנשים, בתרבות, בתופעות שאנשים עושים היום, וככל שיהיה שיתוף פעולה הדוק - - -
אבתיסאם מראענה: תרבות עבריינית, את מתכוונת.
אבתיסאם מראענה: רק בואי נסביר.
מורן חדד: לצערי, נכון.
מורן חדד: אנחנו מדברים עם משרד העבודה, הוא מכיר, אנחנו משוחחים איתו על כך.
מורן חדד: גם הוא מבין שזה פוגע בהכנסות.
מורן חדד: בסוף אותו פועל פלסטיני שמשתכר בישראל, אם יש ספסרות וחלק מזה נלקח ממנו, הוא נכנס עם פחות כסף לרשות.
מורן חדד: הם מבינים את התופעה בדיוק כמונו, ואנחנו מנסים להעלות את זה למודעות כמה שיותר.
אבתיסאם מראענה: אדוני, אתה רוצה להגיד משפט וחצי?
שגב אמוץ רז: רציתי לומר שניצור את שיתופי הפעולה האלה, דוגמת השולחן העגול, שאנחנו עושים בהרבה תחומים.
שגב אמוץ רז: זה פשוט עוד תחום שייכנס, נמצא את הדרך.
אבתיסאם מראענה: יופי, מעולה.
אבתיסאם מראענה: מוחמד סואעד, תפדל אוסתאזי.
אבתיסאם מראענה: מוחמד סואעד מהסתדרות העובדים הלאומית בישראל.
מוחמד סואעד: גברתי היושבת-ראש, צהריים טובים.
מוחמד סואעד: הנושא שאנחנו מדברים עליו כרגע בא מהרפורמה של שנת 2016, שמספרה 2174, שבין היתר, היא באה לדבר על כל הבעיות של העובד הפלסטיני במעברים, אם זה באזורי התעסוקה וחיפוש העבודה.
מוחמד סואעד: עם כל הכבוד לאפליקציה ולכל העדכונים, נכון להיום – ואני יודע את זה מהשטח, כי אני נפגש עם הפועלים הפלסטינים שם – כשהעובד הפלסטיני נכנס לאפליקציה, אפילו לחפש את המעסיק שלו, הוא מגיע לשלב כזה שהוא רושם הפרטים שלו, ואז המסך נעלם.
מוחמד סואעד: עם כל הכבוד למשרד הביטחון ולמינהל האזרחי, יש שם איזשהו באג, שאין את הקשר כשהוא מגיע למצוא את המעסיק שהוא רוצה לעבוד אצלו.
מוחמד סואעד: לכן זה פתח לזה שהוא פונה למאכערים, לספסרות, כדי להשיג אישור ההעסקה לעבוד בישראל.
מוחמד סואעד: לצערי, יום אחרי יום זה הולך ומחמיר.
מוחמד סואעד: מגיע עובד פלסטיני שמשתכר בחודש 4,000–5,000 שקל, והוא משלם 2,300 שקל למאכער, לספסר.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאתה מעלה לדיון סוגיה מאוד מהותית, ואשמח לשתף את המחשבות שלי עם הגברת עדית.
אבתיסאם מראענה: היחסים בין ישראל לרשות הפלסטינית – אנחנו בסכסוך מתמשך, לצערי הרב, עוד לא הגענו למצב של שלום ואמון שמתקיים.
אבתיסאם מראענה: הקיום של האפליקציה הזאת, שמתווכת ביחסים כל כך מסוכסכים – מחר יש משהו קטן ביטחוני, מלחמה קטנה – הכול מתפרק, אנשים לא עובדים, כן עובדים.
אבתיסאם מראענה: היכולת למסור את המידע דרך אפליקציה, לאן זה הולך?
אבתיסאם מראענה: אני אומרת את זה באמת, כי אני חושבת שאפשר להגיד בוודאות שהאינטרס שלנו משותף, שתהיה לנו מדינה מדהימה ומהממת, ששומרת על הזכויות של כולם וכולן.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מסכימות, אני לא מערערת על זה.
אבתיסאם מראענה: אני שואלת איך אנחנו מביאות את המקום הזה והאם יש מודעות בכלל שהאפליקציה הזאת באמת באה לשרת את העובד הפלסטיני ואת המעסיק הישראלי, ושלא יקרה שהוא פתאום נתקל – הוא מסר את כל הפרטים שלו, ופתאום מסך שחור.
אבתיסאם מראענה: מבחינת העובד הפלסטיני, הוא אומר: לקחו את כל הפרטים שלי, למה אני צריך להמשיך להזין את הנתונים?
אבתיסאם מראענה: מי לוקח את הפרטים שלי?
אבתיסאם מראענה: הצבא מעורב?
אבתיסאם מראענה: כל הסוגיה הזאת היא סוגיה שאני חושבת שצריך לשים על השולחן, להבין אותה לעומק, ומה ההשלכות שלה.
אבתיסאם מראענה: האם באמת נצליח לבנות את האמון הזה ונצמצם את הסחר בהיתרים או שנגיד שעשינו – כמו שחבר הכנסת אוסאמה סעדי אמר – ניסינו את הרפורמה ובסופו של דבר זה לא צלח כי יכול להיות שזו בעיה באמון?
אבתיסאם מראענה: אני שמה את זה על השולחן, כל הנושא של תשתיות, אינטרנט וסיבים.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות על שטחים עצומים ברשות הפלסטינית, שכל הסיפור של האינטרנט, ההנגשה והחיבורים לא קיים, בטח לא כמו במדינת ישראל.
אבתיסאם מראענה: זו לא מדינה מתוקנת, זו לא מדינה מערבית.
אבתיסאם מראענה: האם כל היחסים האלה צריכים להיות מושתתים על האפליקציה הזאת?
עדית זרגריאן: אנחנו חושבים שזה תהליך שהוא נוח גם לפועל וגם למעסיק.
עדית זרגריאן: זה העתיד שאליו אנחנו הולכים, בסוף אנחנו הולכים לזה שאת מירב הפעולות נוכל לעשות באמצעים דיגיטליים.
עדית זרגריאן: האפליקציה הזאת נבדקת גם ביחס לסוגיות אבטחת המידע, וגם בהחלטת הממשלה הכוונה הייתה שנגיע למצב שבו בסוף יש תהליך מתממשק מחשובי.
עדית זרגריאן: אני אומרת עוד פעם: זה תהליך מדורג.
עדית זרגריאן: אנחנו צריכים לתגבר – וגם אמרנו שנעביר את התוכנית – את ההסברה שלנו ואיך נוכל להנגיש את זה לכמה שיותר אנשים.
עדית זרגריאן: כשהפועל נרשם לאפליקציה השם שלו מופיע כמישהו שמחפש עבודה, והוא גם יכול – משהו שהוא יחסית חדש – לראות מודעות דרושים שהמעסיק מפרסם ולהתקשר אליו.
עדית זרגריאן: אנחנו שם, אנחנו בתהליך הזה, אנחנו מקווים שזה באמת ייצור האמון בין המעסיק למועסק.
עדית זרגריאן: ככל שנתגבר את מערך ההסברה שלנו ככה גם נגיע למקום טוב יותר.
אבתיסאם מראענה: מוחמד, תפדל.
אבתיסאם מראענה: אתה עובד עם הפלסטינים, תמקם אותנו.
מוחמד סואעד: אני יכול לספר על מקרים שצפו לאחרונה.
מוחמד סואעד: למשל, עובד פלסטיני שרוצה לחפש מעסיק ישראלי: אם אין לו תעודת זהות ביומטרית – הוא לא יכול להיכנס לאפליקציה; אם אין לו את החיסון – את כל החיסונים היו עושים במעברים.
מוחמד סואעד: מזה תקופה, ומשרד הביטחון יודעים, כל הנושא מועברים לרשות הפלסטינית.
מוחמד סואעד: הרשות צריכה לעדכן את משרד הביטחון, וזה איטי ומעכב את הנפקת אישור התעסוקה.
מוחמד סואעד: דיברו קודם לגבי המעסיק בצד הישראלי, עם האכיפה.
מוחמד סואעד: זה כלום, זה לא מתקדם.
מוחמד סואעד: אין אכיפה, למעסיק הישראלי יש את המאכער בצד הפלסטיני, שעושים את כל הראיונות שם.
מוחמד סואעד: הספסר הפלסטיני בטלפון אחד יודע להתקשר לעובדים, לראיין אותם.
מוחמד סואעד: זו השיטה, זה מה שהולך.
מוחמד סואעד: בעיניי, בתוך האפליקציה של אלמונסק, אם יש אפשרות שהעובד, אפילו בהתחלה, יבחר ארגון שמייצג אותו כאן, שייצור איתו קשר - - -
אבתיסאם מראענה: לא, עכשיו אתה מפרסם את עצמך.
אבתיסאם מראענה: אל תעשה לי את זה, מוחמד.
אבתיסאם מראענה: לא טוב.
מוחמד סואעד: לא לא, אני מתכוון להקל על העובד.
מוחמד סואעד: לעובדים הזרים - - -
אבתיסאם מראענה: תעשה זכותון בעצמך, מה זה קשור אלינו?
מוחמד סואעד: גברתי היושבת-ראש, לעובדים הזרים יש את נושא התאגידים.
מוחמד סואעד: אז בעיניי, העובדים הפלסטיניים, נאגד אותם בתוך תאגידים, כמו העובדים הזרים שמצבם, לצערי, של העובדים הסינים שעובדים בענף הבנייה הוא יותר טוב מהעובדים הפלסטינים.
אבתיסאם מראענה: בסדר, בהחלט נדון בסוגיה הזאת.
אבתיסאם מראענה: תודה, מוחמד.
אבתיסאם מראענה: יצחק מויאל פה?
ואאיל עבאדי: הוא לא כאן, אני במקומו.
ואאיל עבאדי: אני עו"ד, מנהל חטיבה ארצי בהסתדרות העובדים החדשה, אחראי על העובדים הפלסטינים.
ואאיל עבאדי: מזה שלושה חודשים, מיוני, אני מטפל אך ורק בעניינם של העובדים הפלסטינים בהסתדרות העובדים החדשה.
ואאיל עבאדי: שמעתי כאן מצב שבתיאוריה הוא מדהים, זה כמו גן עדן.
ואאיל עבאדי: אבל לפחות פעם בשבוע אני נמצא במעברים ב-5:00 בבוקר, מהצפון ועד תרקומיא בדרום.
ואאיל עבאדי: מה שחברתי תיארה, לא ראיתי שם.
אבתיסאם מראענה: גברתך, היא לא חברתך.
ואאיל עבאדי: גברתי.
ואאיל עבאדי: לא ראיתי את זה שם, זה עדיין אותו דבר.
ואאיל עבאדי: הסחר בהיתרים אפילו עלה, הקצב עלה, לפי מה שאני ראיתי.
אבתיסאם מראענה: למה אתה נמצא במעברים?
אבתיסאם מראענה: בתור מה?
ואאיל עבאדי: לשמוע את העובדים, לבדוק את תנאי כניסתם, תנאי העברתם.
ואאיל עבאדי: אני גם עושה להם הכשרות בטיחות, עבודה בגובה.
ואאיל עבאדי: אני מדבר איתם פנים אל פנים, בשבת אני נכנס לשם ומדבר עם הרבה אנשים שם.
ואאיל עבאדי: לא ראיתי, לא בטלוויזיה שלהם, לא שמעתי ברדיו שלהם בשפה הערבית ולא קראתי בעיתונות שלהם – אני בכל שבת קונה את העיתונים שם וקורא אותם שם – לא על האפליקציה ולא על האתר.
ואאיל עבאדי: אין שם פרסום בכלל.
ואאיל עבאדי: בבוקר אני עומד במעבר ויוצאים משם עשרות אלפים, לא שמעתי מהם שהם מכירים את האפליקציה.
אבתיסאם מראענה: בוא ניתן להם צ'אנס שיעדכנו אותו.
אבתיסאם מראענה: אנחנו בתהליך, ניתן לדבר הזה לקרות, נברך על העניין.
ואאיל עבאדי: אם הם יצטרכו עזרה, גם בפרסום, גברתי, אנחנו מוכנים להירתם למשימה ולעזור להם.
ואאיל עבאדי: יש לנו דף פייסבוק בערבית, יש לנו דף באינטרנט בערבית, שהרבה עובדים פלסטינים נכנסים אליו ומשתמשים בו.
אבתיסאם מראענה: יופי, אז תהיו בקשר.
אבתיסאם מראענה: אני לא אלמונסק אבתיסאם, אני חושבת שיש פה הרבה תיווכים.
אבתיסאם מראענה: ג'יסון מהיוזמה לצמצום הסכסוך, בבקשה.
אבתיסאם מראענה: אפשר לבטל אותו בכלל או רק לצמצם?
ג'ייסון סילברמן: תודה רבה.
ג'ייסון סילברמן: אני שמח שנושא האכיפה עלה באופן ספציפי.
ג'ייסון סילברמן: כמו שאמרו פה רבים ורבות, הנהלים שנכתבו על ידי רשות האוכלוסין וההגירה נכנסו לתוקף בדצמבר 2020.
ג'ייסון סילברמן: הייתה החלטת ממשלה שאושרה לפני שש שנים, ועכשיו אנחנו מבינים שהושקה אפליקציה במינהל האזרחי – אלמונסק – אבל המצב נשאר בדיוק אותו דבר, וזאת משום היעדר אכיפה, לדעתנו.
ג'ייסון סילברמן: בשלב הזה של הדיון, אני עדיין לא מבין מי הגוף, למי יש סמכות לאכוף סחר בהיתרים.
ג'ייסון סילברמן: פנינו למספר גורמים כדי להבין מי באמת בעל הסמכות לאכיפת סחר בהיתרים, כי בלי אכיפה התופעה תימשך גם אחרי שכל הפעולות האלה יתבצעו.
ג'ייסון סילברמן: פנינו לרשות האוכלוסין וההגירה, במסגרת בקשת חופש מידע, ושאלנו אותם: האם יש לכם תוכנית אכיפה כדי להקטין סחר בהיתרים?
ג'ייסון סילברמן: הם אמרו לנו, ואני מצטט: אין למינהל אכיפה בזרים ברשות האוכלוסין וההגירה תוכנית אכיפה לתושבי השטחים.
ג'ייסון סילברמן: אנחנו יודעים שיש להם אכיפה, כי לפי חוק עובדים זרים, סעיף 3, אסור לפי חוק העונשין תיווך בהיתרים, תיווך בהעסקה.
ג'ייסון סילברמן: בסעיף 6ז(1) באותו חוק, חוק עובדים זרים, יש חלוקה של סמכויות בין זרוע העבודה לבין רשות האוכלוסין וההגירה.
ג'ייסון סילברמן: בסעיף 3 – איסור על תיווך, להם הסמכות, על פי חוק של מדינת ישראל.
ג'ייסון סילברמן: נכון, הם עובדים פלסטינים, אבל הם עובדים בתוך מדינת ישראל, בתוך הקו הירוק, אז יש אכיפה.
ג'ייסון סילברמן: הבוקר דיברנו עם דוד מאיר, ראש זרוע העבודה.
אבתיסאם מראענה: איפה הוא?
אבתיסאם מראענה: הוא נמצא איתנו בזום?
אבתיסאם מראענה: הוא נורא חסר לי, יש לי געגועים למשרד הזה תמיד.
ג'ייסון סילברמן: הוא התנצל על זה שהוא לא יכול להגיע.
אבתיסאם מראענה: למה, התחלת לעבוד אצלם?
ג'ייסון סילברמן: לא, הוא רצה להסדיר - - -
אבתיסאם מראענה: אז בואו נבין.
אבתיסאם מראענה: איפה הם?
אבתיסאם מראענה: מה עם החברים שלנו בזרוע העבודה?
אבתיסאם מראענה: שירי פה.
אבתיסאם מראענה: ומה עם משרד הכלכלה – זום, משהו?
אבתיסאם מראענה: אתה לא רואה.
אבתיסאם מראענה: שירי לב-רן, בבקשה.
שירי לב-רן: אני לא יודעת מה ג'ייסון שוחח עם מאיר היום, אבל אני יכולה לדבר בשם יחידת הממונה על זכויות עובדים זרים.
שירי לב-רן: כאשר מגיעה אלינו פנייה כזאת – ואנחנו מקבלים לא מעט אמירות של עובדים פלסטינים שמשלמים את דמי התיווך האסורים האלה – במקרה שלנו, כשאנחנו רוצים לבצע את האכיפה, אנחנו עושים את זה באופן שלא יפגע בעובד בסופו של דבר.
שירי לב-רן: אם אני פונה אל אותו מעסיק שלו שילמו את הכספים האסורים האלה, בסוף זה פוגע בעובד.
אבתיסאם מראענה: אז מה עושות?
שירי לב-רן: לצערי, כרגע, מעבר לזה שאנחנו נותנים את המידע לעובדים ומסבירים להם שהם לא חייבים לשלם, אין לנו יכולת מבלי שהדבר הזה back fire לעובד.
שירי לב-רן: בסמכויות שהחוק הקנה לי ספציפית, אין לי - - -
אבתיסאם מראענה: אז למי יש סמכויות, סליחה?
ג'ייסון סילברמן: אם אני יכול להמשיך, בשיחה שלנו הבוקר הוא אמר שכל מה שקשור לתיווך – אין להם סמכות.
ג'ייסון סילברמן: לפי חוק עובדים זרים, לפי אותם סעיפים – שאני יכול להעביר לכם מיד אחרי הדיון – כתוב שיש סמכות על ידי משרד הפנים, שר הפנים, כי רשות האוכלוסין וההגירה נמצאת באותו משרד.
ג'ייסון סילברמן: הם אמרו משהו אחר, אבל זה מה שהחוק אומר.
ג'ייסון סילברמן: אם אני עובר גם למשטרה - - -
אבתיסאם מראענה: רגע, חכה עם המשטרה.
אבתיסאם מראענה: איפה הנציגות של רשות האוכלוסין?
אבתיסאם מראענה: נמצאים אתנו בזום?
אבתיסאם מראענה: אפרת.
אפרת לב ארי: אני עדיין אתכם.
אפרת לב ארי: מאחר שאני לא עוסקת באכיפה פלילית, אני לא יכולה להשיב על השאלה הזאת.
אפרת לב ארי: הוועדה תוכל לפנות אלינו בכתב ונבקש שהגורמים שעוסקים בזה ישיבו.
נעה בן שבת: לפי החוק, המפקחים צריכים להיות מפקחים של שר הפנים.
נעה בן שבת: זה לפי סעיף 3.
ג'ייסון סילברמן: נכון.
ג'ייסון סילברמן: הוזכר פה משפט מ-2013 של שלמה כהן, שהמשטרה הגישה כתב אישום נגדו בגלל סחר בהיתרים.
ג'ייסון סילברמן: אנחנו רואים שהמשטרה כן יכולה לאכוף את זה, כן יכולה לעצור סוחרים ישראלים.
ג'ייסון סילברמן: בנוסף לזה, כשנכנסתי לפסק הדין ראיתי שהם עצרו גם סוחרים פלסטינים, אז אני לא חושב שאם הם פלסטינים שאינם אזרחי ישראל יש פה בעיה.
ג'ייסון סילברמן: לפי פסק הדין הזה, לפני שמונה שנים יכלו לעצור סוחרי פלסטינים, אז אני לא מבין מה הבעיה לעשות אותו דבר היום.
אבתיסאם מראענה: בסדר, יש ממשלה חדשה, ממשלת שינוי, אז אנחנו עושות את השינוי.
ג'ייסון סילברמן: מילה אחרונה לגבי האפליקציה.
ג'ייסון סילברמן: הייתי רוצה לשאול מה מונע ומה מאפשר לעובדים הפלסטינים לבחור בעצמם או ליצור קשר באופן ישיר עם המעסיקים?
ג'ייסון סילברמן: לא לתת רק למעסיקים לפנות אליהם.
ג'ייסון סילברמן: אם אותם עובדים יושבים ומחכים לשיחת טלפון עם איזה מעסיק ישראלי וזה לא קורה בתוך שבוע-שבועיים, סוחר יפנה אליו: יש לי רישיון עבודה בשבילך פה, קח.
ג'ייסון סילברמן: למה שתחכה?
אבתיסאם מראענה: אתה בעצם שואל למה זה לא יחסים הדדיים.
אבתיסאם מראענה: למה העובד עצמו לא יפנה למעסיק?
אבתיסאם מראענה: אם יש חברה גדולה או קבלן, למה הוא לא יכול לפנות?
אבתיסאם מראענה: את יכולה להשיב לי?
עדית זרגריאן: אמרתי שיש אפשרות לקבלנים לפרסם מודעות והפועלים יכולים לראות אותן.
עדית זרגריאן: זה חדש יחסית.
עדית זרגריאן: ברמת העיקרון, אני מוכנה לבחון, במסגרת ההתפתחות של זה, איך אפשר לעשות את זה ולראות אם יש תהליכים נוספים.
אבתיסאם מראענה: יש לכם הרבה עבודה.
עדית זרגריאן: אלה אפליקציה ואתר שעבדנו עליהם מאוד קשה, ואנחנו ממשיכים כל הזמן ללמוד ולהתפתח.