GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רענן שנהב: בבת אחת למעשה כל העובדים מהפריפריה שהמעסיק שלהם נפטר, עברו לעבוד בתל אביב.
רענן שנהב: היום כשעובד מגיע אליי, רק תל אביב, רק אזור אחד.
רענן שנהב: אף אחד לא רוצה לשמוע על אשדוד, על חצור הגלילית, על טבריה.
רענן שנהב: מי נמצא בטבריה ובאשדוד ובבאר שבע?
רענן שנהב: העובדים שאו שהם כל כך דפוקים שהמעסיק פיטר אותם, סליחה שאני אומר את זה או שהם התפטרו בעצמם, לשדרג את התנאים שלהם.
רענן שנהב: עובד שהמעסיק שלו נפטר לא מוכן לשמוע בכלל על ללכת לעבוד עכשיו בבאר שבע.
רענן שנהב: אני הגישה שלי אומרת שצריך לשנות את התקנה הזאת, כי זה כבר ארבע שנים והיום אפשר על יד אחת לספוק למשל את מספר הגברים באזור 3.
רענן שנהב: אפשר לשנות את התקנה הזאת שכל עובד, העיקרון של החלוקה הגיאוגרפית יישאר, אבל כל עובד ובכל שינוי של עבודה יכול להיות שיצטרך גם לשנות את האזור שלו.
רענן שנהב: עובד שהתפטר מהמעסיק בתל אביב יעבור לאזור המרכז, התפטר במרכז יעבור לפריפריה.
רענן שנהב: העיקרון הוא, שעובד שבאמת פעל לקדם את המעמד שלו ייתן את המחיר וזה יפתור את הבעיה.
רענן שנהב: זה נושא אחד.
רענן שנהב: נושא שני, לגבי ההסכמים הבליטראליים.
רענן שנהב: אחת מהבעיות שאני נתקל בהן זה באמת, כמו שדיברו פה, שהם באים לפה, נתנו להם את האישור למעשה להגיע לארץ ולעשות מה שהם רוצים.
רענן שנהב: אין שום מניעה שעובד היום יור מהמטוס בהסכם בילטראלי, אומר אחרי שבוע שזה מה שקרה לי "אני לא שמח, אני אלך" ואין לו סנקציות, הוא יוצא ועוד המדינה באה ודואגת לו.
רענן שנהב: הוא כמובן אומר שהוא לא קיבל אוכל ולא קיבל מים.
רענן שנהב: אנחנו אנשים חיים ואנחנו נותנים אוכל לעובדים, כל עובד שמגיע אליי אומר לי "לא קיבלתי אוכל ולכן עזבתי".
רענן שנהב: לגבי מה שאמרו פה בעניין ההכשרות, לגבי הכשרות של עובדים לעבודה עם דמנציה.
רענן שנהב: צריך לעשות גם הכשות למונשמים, לחלוי דיאליזה, לחולי סרטן.
רענן שנהב: נושא אחד אחרון, לגבי מה שג'ינה העלתה פה על הוועדה ההומניטארית.
רענן שנהב: הוועדה ההומניטארית וברכותיי על הגישה של מור יוסף, שתמיד צריך להיות גבול, אבל אני חושב שעדיין צריך מקום להקנות לוועדה ההומניטרית את המקום של שיקול דעת אנושי.
רענן שנהב: של להסתכל לא רק על המקרה הכללי, אלא להסתכל גם על הפרט.
רענן שנהב: להסתכל על אנשים שיש להם מצבים מורכבים כאלה, אנשים שהמקרים שלהם יחודים.
רענן שנהב: יש היום מקרה של משפחה, של זוג קשישים בירושלים עם חמש רישיונות ויש להם בעיה.
רענן שנהב: שנה שלמה לקח לי למצוא שם עובד רביעי שיעבוד שם ועכשיו הם מדברים איתי על עובד חמישי שהם רוצים להביא מהפיליפינים, אבל הם לא יכולים כי בגלל ההסכמים.
אבתיסאם מראענה: תודה רענן, תודה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע בקצרה את מיכאל זץ מ"עלות"
מיכאל זץ: אני מיכאל זץ מעלות.
מיכאל זץ: אני רוצה לבקר נושא נוסף שלא נגענו בו היום.
מיכאל זץ: בשבוע שעבר עמותת עלות, שהיא ועמותת עתיד מתפעלות מרכזי יום ותעסוקה בהוסטלים, פנינו לשרה שקד בבקשה לאפשר גם לעמותות המפעילות מרכזי תעסוקה בהוסטלים, לאפשר לנו לקבל היתר להעסקת עובדים זרים.
מיכאל זץ: המשבר בענף הסיעוד לא פסח עלינו ויש לנו בכל רגע נתון מאות משרות פתוחות של מדריכים ומטפלים.
מיכאל זץ: אנחנו לא מצליחים לאייש את המשרות האלה.
מיכאל זץ: יש לנו בית במודיעין, בנוי ועומד על טילו.
אבתיסאם מראענה: מה קורה בעצם עם החברה הישראלית, זו לא עבודה?
אבתיסאם מראענה: זהו?
אבתיסאם מראענה: נגמר הסיפור?
אבתיסאם מראענה: אפשר להספיד את הסוגייה הזאת?
מיכאל זץ: הם כולם רוצים להיות לצערי בהייטק וגם אתמול ראינו בגלובס שיש לנו זינוק של 14,0000 עובדים בהייטק, אבל אף אחד לא מדבר על low-tech.
מיכאל זץ: אין תחליף לידיים עובדות, אין תחליף ב- low-tech למגע, ליחס של מטפל.
מיכאל זץ: יש לי איזה שני מטופלים או שלושה מטופלים, שאלו אנשים שלא יכולים ללכת לשירותים לבד, שאי אפשר להשאיר אותם לבד והם זקוקים להשגחה מתמדת ואנחנו לא מצליחים לגייס עובדים מהחברה הישראלית, לא משנה כמה קמפיינים אגרסיביים אנחנו מוציאים ו גם לא משנה מה השכר שאנחנו מציעים.
מיכאל זץ: אין ידיים עובדות.
מיכאל זץ: אנחנו פנינו לשרה שקד ולמר מוסקוביץ' ואנחנו מבקשים באופן בהול לקיים דיון על זה ולאפשר גם לעמותות הנותנות מרכזי יום בהוסטלים לקבל היתר להעסקת עובדים זרים.
מיכאל זץ: תודה.
אבתיסאם מראענה: שאלה קטנה לתומר מוסקוביץ'.
אבתיסאם מראענה: הרי עובדים פלשתינאים שנכנסים מהשטח של הרשות הם עובדים בבניין והם בעצם יד מאוד מצוינת והם נותנים עבודה.
תומר מוסקוביץ': גם במוסדות סיעוד.
אבתיסאם מראענה: אז בואו ניתן לדבר הזה ככה, בואו נתייחס אליו קצת.
אבתיסאם מראענה: כמה, מה המכסה של עובדים פלשתינאים שמגיעים מהרשות הפלשתינית לתוך מוסדות הסיעוד כיום?
אבתיסאם מראענה: הרי הם לא צריכים בעצם ללון בישראל, הם יכולים לנסוע חזרה.
ענבל משש: הם יכולים לקבל היתר על לינה ככלל, על פי הכללים הרגילים.
ענבל משש: אבל יש מכסה של עובדים פלשתינאים למוסדות הסיעוד.
ענבל משש: נמצאת פה גם יולי ונחי, שמייצגים את מוסדות הסיעוד.
ענבל משש: לגבי המכסה, היא לא מנוצלת במלואה, אני חושבת שזה ניצול של 60-70% מהמכסה.
ענבל משש: כ-600 מתוך 1,000.
ענבל משש: זה מה שאני יודעת להגיד על העסקת פלשתינאים במוסדות סיעוד.
אבתיסאם מראענה: אז בואי ניתן לה.
יולי גת: שלום, תודה.
יולי גת: מבחינת הפלשתינאים, מדובר על לא מעט קשיים כי אנחנו צריכים להבין שלא פעם ולא פעמיים יש סגרים, מגבילים גם הנושא של הלינה בתקופות מסוימות וכשלמוסד לא מגיעים פתאום שניים, שלושה, חמישה או עשרה עובדים, המוסד לא יכול לתפקד באותה משמרת, באותם ימים, באותם חגים והמשימה של העסקת הפלשתינאים, יודעים גם צפי דיאמנט ממשרד הבריאות וגם ענבל, מעלה הרבה מאוד קשיים.
יולי גת: משתמשים בזה כרגע מוסדות גדולים, שיש להם גם יכולת תמרון בתוך המוסד ולא המוסדות הקנטים.
יולי גת: אז הנושא של העובדים הפלשתינאים מנוצל, אבל חלקית ובאמת אנחנו היום בונים על הנושאים של העובדים הזרים ואני אשמח שנדבר על זה תיכף או עכשיו, אז בבקשה.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, מעולה.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח בהחלט לתת, להשקיע יותר מחשבה על העניין הזה של העובדים הפלשתינאים שמגיעים.
אבתיסאם מראענה: אני מקווה מאוד שכל הנושא של המעברים ושלום קרוב שיפתור אותנו מכל סוגיית הסגרים.
אבתיסאם מראענה: אני אתן לחברי, שמחכה בסבלנות מאוד-מאוד ואני מאוד מעריכה, דורון רז מאיגוד חברות הסיעוד.
דורון רז: קודם כל תודה על הדיון החשוב הזה, ברכות למוסקוביץ' על הכניסה לתפקיד ולענבל על הוועדה שאנחנו רואים את עצמינו, תיכף אני אציג את עצמי, כשותפים.
דורון רז: אני יו"ר איגוד חברות הסיעוד, אנחנו מטפלים ב-270,000 קשישים זכאי חוק סיעוד, עם כ-150,000 עובדים.
דורון רז: למעלה מ-100,000 עובדים הם עובדים ישראלים.
דורון רז: אנחנו מעסיקים בתחום הסיעוד בעובדים הזרים, בהעסקה חלקית את העובדים.
דורון רז: אני חושב וכולנו חושבים, גם החברות וגם העמותות שהתפקיד של הוועדה הוא לנתק את הקשר בין העסקה של הקשיש עם העובד, שזו הרעה החולה שגורמת לסכסוכים ולסחיטות גם מצד העובד וגם מצד המטופל.
דורון רז: זה צריך להיעשות ואני מברך על המהלך הזה ואנחנו רואים את עצמינו כפרטנרים למצוא פתרון להעסקה של העובדים הזרים באמצעות חברות הסיעוד שיקחו על עצמן את החלק של המשפחה בקונסטלציה שנצטרך לשבת ולדבר איך אנחנו עושים אותה.
דורון רז: לגבי הנושא של ההכשרה שעלה פה.
דורון רז: אני הייתי שותף לוועדה בה הממשלה קיבלה החלטת ממשלה לשפר את מצב המטפלים הסיעודיים הביתיים, כולל העובדים הזרים.
דורון רז: הייתי שותף לוועדה הזאת שהוביל אותה הג'וינט.
דורון רז: הוועדה הגישה מסקנות בימים אלה לממשלה, שהמסקנות הן להרחבת ההכשרה המקצועית לעובדים, כולל העובדים הזרים.
דורון רז: גם היום אנחנו עושים הכשרות, העובדים שמועסקים בחוק הסיעוד עושים הכשרות בהתאם להיקף ההכשרה שהביטוח הלאומי קבע.
דורון רז: שזה הכשרה מועטה, 30% ואנחנו בהחלטה עכשיו מדברים על כך שאחוז ההכשרה יעלה וגם יהיה תגמול למי שיקבל הכשרה.
דורון רז: זאת אומרת, ישופרו תנאי ההעסקה שלו, למי שיקבל הכשרה וזה ימומן על ידי המדינה.
דורון רז: זאת אומרת, השיפור הזה ימומן על ידי המדינה.
דורון רז: אין ספק שהמהלך של ההסכמים הבילטראליים שהמדינה מובילה הוא הצעד הנכון והמבורך שצריך להיות.
דורון רז: אני לא יודע בכמה אחוז צריך להיות בילטראלי וכמה לא בילטראלי, אבל הצעד הוא נכון.
דורון רז: כולנו מכירים את כל מה שקורה מסביב הנושא של העסקה של עובדים זרים וצריך לסיים את זה.
דורון רז: מי שאמר שעובדים משלמים שלוש שנים עבור בואם לארץ או עבור הזכות לבוא לארץ, זה דבר גרוע מאוד.
דורון רז: אני חושב שאם לא יהיו הסכמים בילטראליים, בעוד 10 שנים לא יהיה אף עובד זר שיבוא לישראל כי המדינות האחרות מציאת דברים הרבה יותר טובים, עם אופציות הרבה יותר טובות.
דורון רז: מה שבטוח שאנחנו, האינטרס שלנו – חברות ועמותות הסיעוד, לשמר כמה שיותר את הטיפול בקשישי מדינת ישראל על ידי עובדים ישראלים.
קריאה: קשישים ונכים.
דורון רז: ולעשות את השילוב בין המקרים הקשים שצריכים עובדים זרים, לבין המקרים שעדיין מדינת ישראל וכנסת ישראל בחוק ההסדרים האחרון שהיה ב-2018, הגדילה את היקף השעות של שעות סיעוד בצורה משמעותית, שיכולים לתת מענה לחלק מהאנשים טרום הזדקקותם ל-24 שעות.
דורון רז: אין ספק שאנחנו, כשאנחנו מתחילים לטפל בקשיש, כשהוא בתחילת הדרך שלו כסיעודי והוא עדיין מתפקד, הוא קצת צריך עזרה.
דורון רז: אנחנו מכירים אותו, יש לנו אלפי עובדים סוציאליים ואחיות שלנו, שמלוות את העובדים, כולל את העובדים הזרים אצל מטופלים ומדריכות אותם ויש מקום להרחיב את זה וזה בהתאם אולי למכרז חדש שביטוח לאומי יעשה.
דורון רז: אבל אין ספק שהמדינה צריך להיות לה אינטרס שגופים שמפוקחים על ידי המדינה ומעסיקים כ-150,000 עובדים, שיש להם מערכות שכר ויכולים להרים את הכפפה יהיו אלה שייקחו את הפרויקט הזה ויביאו לניתוק הקשר בין הקשיש לבין העובד, שזו הרעה החולה שצריך למצוא לה פתרון.
דורון רז: לסיכום, אני רוצה מילה אחת עוד.
דורון רז: הוועדה הזו שיושבת כאן והוועדות האחרות שיושבות, בסופו של דבר מביאות לתוצאות שמשפרות את המצב וברכה על זה.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה דורון.
אבתיסאם מראענה: אני אתן את זכות הדיבור לעו"ד נועה נאמן ממשרד הכלכלה, בבקשה.
אבתיסאם מראענה: בואי תני לנו את תחילתו של סיכום הדיון של היום מבחינת זרוע העבודה.
נועה נאמן: אני תלמידה של חברת הכנסת תומא סולימאן, אז אני יודעת להגיד הכל מהר-מהר.
אבתיסאם מראענה: או, מצויין.
נועה נאמן: טוב.
נועה נאמן: אז אני פה כדי להשמיע את הקול של העובדים, שאני מוצאת אותו הרבה פעמים פחות פופולרי.
נועה נאמן: דיברת קודם קצת על השפה, אז אני רוצה להגיד כמה מילים ששמעתי פה היום.
נועה נאמן: ייבוא, מוצר צריכה בסיסי, מסרתי את העובדת.
תומר מוסקוביץ': דיברתי על הטיפול, לא אני דיברתי על הטיפול, לא על העובד.
תומר מוסקוביץ': אל תכניסי מילים שלא אמרתי.
תומר מוסקוביץ': אמרתי שטיפול סיעודי הוא מוצר צריכה, לא אמרתי שעובד הוא מוצר צריכה ואני מגנה על זה ומוחה על זה.
נועה נאמן: מקבלת.
נועה נאמן: בסופו של דבר, שירי ואני מתחילות כל הרצאה שלנו ומסיימות אותה במשפט "רצינו עובדים, קיבלנו בני אדם".
נועה נאמן: אנחנו מעסיקים פה בני אדם.
נועה נאמן: התפיסה הזאת שאנחנו מחויבים להגן על מטופלים יותר מאשר על עובדים, בסוף היא לא עולה בקנה אחד עם המצב המשפטי שקיים ולשנות אותו יכולות להיות לזה השלכות כלכליות גם על עובדים ישראלים שעובדים בעבודות בתחום הסיעוד.
נועה נאמן: יש חשיבות עצומה לכך שיש יחידה מטעם הממשלה שמעניקה הגנה ושומרת על הזכויות של העובדים בחינם, אבל זה לא מספיק וזה לא די בזה כדי להבין את החובה לשמור על הזכויות של העובדים, גם במובן הרחב יותר.
נועה נאמן: כי מדינת ישראל מחויבת לשמור על שוק עבודה שוויוני, בין היתר במסגרת אמנות בין לאומיות שהיא חתומה עליהן והיא לא יכולה לאפשר קיום של שני שווקים שונים שההבדל היחיד בהם הוא המוצא של העובד.
נועה נאמן: אז אני אסיים רק במשהו שחשבנו עליו, אני לא יודעת איך אנחנו נקדם אותו אבל זה רעיון כי אתם דיברתם פה על הפשרות של העובדים ובאחד הכנסים שלנו עלה רעיון לנצל את מרכזי היום שמופעלים על ידי משרד הרווחה, כדי שבזמן שהמבוגרים שנמצאים שם משתתפים בפעילויות, העובדים הזרים יוכלו לקבל הכשרות מכל סוג שהן, אם זה לימוד עברית, אם זה הכשרות כמו עזרה ראשונה באמצעות מרכזי היום.
נועה נאמן: תודה רבה על הכל.
אבתיסאם מראענה: תודה רבה לעורכת הדין נועה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם בעצם את הדיון ולהגיד כמה דברים.
אבתיסאם מראענה: אני חייבת להגיד שאנחנו, אין לנו את היכולת.
אבתיסאם מראענה: כל מי שממתינה והמתין בעצם בזום על מנת שיעלה ואנחנו, אני אשמח מאוד לשמוע אתכם.
אבתיסאם מראענה: לא תמיד מתאפשרת הדרך כן לשמוע את כולם, יש לנו רשימה מאוד-מאוד ארוכה ואם אני לא מצליחה בעצם לשמוע אתכם כאן בוועדה ובזמן הוועדה, כי הזמן שלנו קצוב ובשעה 11:00 אני צריכה פשוט להיות במליאה.
אבתיסאם מראענה: אז אני מבקשת כן ליצור איתנו תמיד קשר דרך מיכל כרמלי דיבנר, שהיא בעצם, אפשר להיפגש בזום לשיחות פרטיות ואישיות וגם להגיע לכנסת ולעשות פגישות יותר ארוכות, אני גם יותר קשובה מאשר בזמן וועדה.
אבתיסאם מראענה: לכן בבקשה, תקבלו את ההתנצלות שלי שאין לי יכולת לתת לכולם ולכולן לדבר.
אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה לסכם את הדיון ולהגיד תודה לעוסטאד תומר מוסקוביץ' ולענבל, שהגעתם ואני רוצה לקוות שאנחנו באמת בתחילתה של דרך שבה לכולנו יש את אותה האינטרס.
אבתיסאם מראענה: אני לא ראיתי פה שאנחנו בעצם, שהאינטרסים שלנו מנוגדים להיפך, אנחנו לחלוטין רוצות לתת מענה לכל כך הרבה פניות וגם להסדיר את כל הנושא הזה של עובדות ועובדים זרים ובטח ובטח כשאנחנו יודעות ויודעים שהוועדה הזאת לא התכנסה הרבה שנים.
אבתיסאם מראענה: היא חוזרת להתכנס, דיונים חשובים קורים כאן בכל כף הרבה ענפים בתחום העבודות והעובדים הזרים ולכן אנחנו נמשיך לעבוד ביחד.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נמשיך לפקח ולדרוש תשובות לשאלות שמאוד מעניינות אותנו לדעת ולהעביר אותן בעצם לאזרחיות ואזרחי מדינת ישראל, כמו שאתן פועלות באותו הנושא ואני, אין לי ספק בכך.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה רק לבקש, לגבי ההצעה שלך אדוני, תומר בסוגייה שבעצם אמרתם אתמול שיש הגרלה, הגרלתם.
אבתיסאם מראענה: לגבי עובדים שיגיעו לארץ ואני רציתי לבקש מכם שתגידו לי מתי בעצם העובדים האלה יגיעו למוסדות הסיעוד.
אבתיסאם מראענה: אני מאוד אשמח שתתנו לנו לפחות בשורה טובה.
אבתיסאם מראענה: מתי הכניסה שלהם תהיה ואני אחכה להם פשוט, בשדה התעופה.
ענבל משש: אנחנו נזמין אותך בשמחה.
ענבל משש: אז ב-12 לאוקטובר פתחנו את האפשרות להגיש בקשות להקצאת היתרים למוסדות הסיעוד בהתאם להחלטת הממשלה, בהתאם לנוהל שפורסם ובעבודה משותפת שלנו, של משרד הבריאות וכמובן יחד עם יולי ונחי.
ענבל משש: אנחנו מחכים לבקשות של מוסדות הסיעוד ויחד עם זאת אנחנו כמובן מתקדמים במקביל עם הנפאלים.
ענבל משש: העובדים נשלחים לבדיקות רפואיות, עושים את כל הדברים הנדרשים.
אבתיסאם מראענה: מתי זה יהיה ?
ענבל משש: מרגע ההזמנה של העובדים זה יהיה מאוד קצר, ככל שיזדרזו להזמין אנחנו נכניס אותם בשמחה, בתקווה שעוד ב-2021.
ענבל משש: אז אנחנו פשוט מחכים להזמנות של מוסדות הסיעוד.
אבתיסאם מראענה: זה תלוי בכם בעצם?
יולי גת: קודם כל קיבלנו לעשות את זה ממש לפני שבוע והעברנו את זה למוסדות ויש עד ה-8 בנובמבר למלא את הניירת ולהגיש אותה.
יולי גת: יש כרגע לא מעט בעיות מבחינה טכנית.
אבתיסאם מראענה: איזה בעיות?
יולי גת: לדוגמא, מנהל צריך להצהיר שברגע שהוא מקבל את העובדים הזרים הוא לא יוכל יותר להעסיק עובדים אחרים שהם לא חוקיים, שזה מה שאפשרו לנו שעשות עד היום, אז יש הקצאה.
יולי גת: כשאני מדברת על מחלקה מסוימת ואני צריכה 16 עובדים בערך, מטפלים, אני יכולה לקבל עד ארבעה ואנחנו יודעים שיש לנו בערך עוד עשרה שהם חסרים.
יולי גת: חסרים לנו 10,000, אנחנו מדברים עכשיו על ה-1,000 הראשונים.
יולי גת: אז כמובן שיש המון ברכה ואנחנו מאוד מתרגשים לקראת המהלך הזה.
יולי גת: אבל לגבי ההגשה, כרגע יש לנו עכשיו פגישה עם ענבל לאחר הוועדה הזו בנושא.
יולי גת: יש לא מעט בעיות של קריטריונים שאנחנו צריכים לגבש אותן ולראות איך אנחנו מתמודדים איתן, כי ההקצאות הן נמוכות ביחס לצורך וצריך להבין שעדיין אנחנו צריכים אישורים מיוחדים, כדי להמשיך להעסיק את העובדים שעובדים אצלינו היום, שהם לאו דווקא חוקיים והם יכולים להיות מסתננים, מבקשי מקלט ועוד כהנה וכהנה.
יולי גת: אז התהליך הזה, אני מקווה שבקרוב יצא לדרך וה-1,000 הראשונים ישאבו ישירות לתוך המוסדות.
יולי גת: אבל חסרים לנו עוד 9,000 אחריהם.
אבתיסאם מראענה: מדהים, אז בעצם מה שאני מבינה שהעובדים שהועסקו עד עכשיו בתקופת הקורונה, שהם בעצם אין להם מעמד בישראל, שהם מבקשי מקלט והם כן "העלמנו/העלמתם עין" בשביל לתת את המענה.
אבתיסאם מראענה: ברגע שנכנסים עובדים זרים דרך הסכמים בליטראליים, בעצם כל מי שהועסק כאן והוא מחוסר מעמד, הוא יצטרך בעצם לסיים את העבודה שלו ברגע שעובד זר אחר נכנס?
ענבל משש: אני יאמר, מוסדות הסיעוד מעסיקים, הם יכולים לומר יותר טוב ממני.
ענבל משש: כי אני לא יודעת איזה בדיוק עובדים יש במוסדות הסיעוד, אבל אני יודעת שיש פלשתינאים.
ענבל משש: ככל שמעסיקים מסתננים, אז אין שום בעיה חוקית להעסיק אותם, מכיוון שהם מחזיקים ברישיון ס'2א'5.
גת יולי: חלק גדול לא.
אבתיסאם מראענה: חלק גדול לא?
ענבל משש: הם יכולים לעבוד במדינת ישראל, כמובן שהם נדרשים להפקיד פיקדון ולהקפיד עלך יתר הדברים הקבועים בחוק, אבל הם רשאים להעסיק אותם ואין מניעה.
ענבל משש: מה שהיה בתקופת הקורונה, שאני מחזירה קצת אחרוה וכולם זוכרים שההתפרצויות דווקא היו במוסדות הסיעוד ובבתי האבות, אז נתקבלה החלטה שהוארכה מעת לעת ולמיטב זכרוני היא עד לסוף השנה הנוכחית, שלא תתבצע אכיפה במוסדות הסיעוד של עובדים.
ענבל משש: אז אני לא יודעת את מי הם מעסיקים כי הם לא מדווחים לנו את מי הם מעסיקים.
ענבל משש: אני רק יודעת שעד ה-31 בדצמבר, בסוף השנה הנוכחית, ההנחיה היא לא לבצע אכיפה במוסדות סיעוד.
אבתיסאם מראענה: אני מסכמת , אני אבקש לכתוב בפרוטוקול.
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת מרשות האוכלוסין, דבר ראשון לבחון במהלך החודש הקרוב הארכה נוספת לתקופת ההתארגנות, באופן שיבטיח יותר יציבות למשפחות ויתן בשורה.
תומר מוסקוביץ': במהלך נובמבר את מתכוונת, לא אוקטובר.
תומר מוסקוביץ': יש לנו עד סוף דצמבר, אז בנובמבר את מתכוונת.
תומר מוסקוביץ': בסדר אנחנו נבחן, אנחנו כל הזמן אמרנו שנבחן.
אבתיסאם מראענה: בדיוק, אז אני מאוד אשמח.
אבתיסאם מראענה: הדבר השני, הוועדה מאוד ממליצה לבחון הוראת שעה להקלה בתנאי הסף של הוועדה ההומניטארית להסדרת עבודה של עובדות ועובדים זרים, שכבר נקלטו אצל מטופלים או להקים וועדת חריגים למקרים שאינם עומדים בתנאי הסף.
אבתיסאם מראענה: המשפחות כבר נקשרו למטפלות ולמטפלים, הם מנוסים, כמעט ואין להם תחליף, למרות כל מה שאדון תומר מוסקוביץ' הציג לגבי מתי אפשר "לחתוך".
אבתיסאם מראענה: אני מבקשת לבחון את זה מחדש ולתת, לפחות בתקופה הזאת, שאנחנו עדיין לא יצאנו מהקורונה ובכל זאת הושקעה עבודה של הכשרה באותם האנשים ועובד ועובדת טובה הם נכס לכולנו.
אבתיסאם מראענה: בתקווה שיחזרו בריאים ושלמים ושמחים למשפחות שלהם וגם אנחנו נהיה שמחות ושמחים.
אבתיסאם מראענה: אני ממש, ממש רוצה להודות לכם ולכן.
אבתיסאם מראענה: תודה תומר ותודה לכולם.
אבתיסאם מראענה: להתראות ושבוע טוב.
אבתיסאם מראענה: צהריים טובים לכן ולכם, אנחנו היום מציינות את יום המלחמה לאלימות מינית בכנסת, אני מאוד שמחה שאחרי הרבה מאוד שנים שהוועדה הזאת לא מתכנסת, אנחנו מקיימות המון דיונים חשובים בענייני העובדות והעובדים הזרים, ואנחנו היום נעסוק בנושא כל כך חשוב, מדי פעם ככה מתוקף תפקידי וכל מי שמגיעות ממשרדי הממשלה וגם מהחברה האזרחית, כל הזמן אנחנו נוגעות בפגיעה בעובדות ובעובדים הזרים.
אבתיסאם מראענה: אז תודה לכל משרדי הממשלה, לנציגות, תמיד שולחים לי נציגות נשים, שזה נורא כיף ומשמח, ונציג אחד גבר.
אבתיסאם מראענה: אהלן.
אבתיסאם מראענה: אבל תמיד יש לנו רוב של נשים בוועדה הזאת, שזה נורא משמח, אני גם אשמח שיהיה לנו חצי-חצי בנציגות גם של גברים שיהיה לנו מלחמה באלימות מינית.
אבתיסאם מראענה: אני מברכת על הישיבה היום, אני רוצה בהחלט להגיד תודה למיכל דיבנר, מנהלת הוועדה על המאמצים, ועל העבודה ועל המרדף אחרי משרד הממשלה כדי לקבל תשובות לשאלות גדולות ומהותיות, אז מיכל באמת תודה על כל מה שאת עושה.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה גם להודות ליעל אורבך היועצת הפרלמנטרית שלי בלשכה בנושא של הוועדה לעובדות ולעובדים זרים, לדובר נועם עינב ולסיה
אבתיסאם מראענה: אם אבו אלהיג'ה, יועצת פרלמנטרית בלשכה, על כל העבודה שאתן עושות, גם לפנינה, תודה לך על המאמצים על מנת שהדיונים האלה יתקיימו בצורה הכי מקצועית שיש.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נתחיל בנציגות של משרדי הממשלה, נבקש סקירה ככה כללית והתייחסות לנושא של מלחמה באלימות מינית כלפי העובדות הזרות.
אבתיסאם מראענה: 5 דקות להצגה ואנחנו נתחיל עם עו"ד שריי גבאי מרשות האוכלוסין וההגירה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מקשיבות.
אבתיסאם מראענה: וגם לכל מי שנמצאת ונמצא אתנו בזום, אם יש שאלות, אתם רוצות להעלות, להתייחס לדיוני הוועדה, אני מבקשת שתפנו למנהלת של הוועדה, מיכל או פנינה, ותרשמו.
אבתיסאם מראענה: כן, עו"ד שריי גבאי, אהלן.
שריי גבאי: שלום לכולם, אני מטפלת בתחום הסיעוד בעיקר ברשות, יועצת משפטית לעניין הזה.
שריי גבאי: אני אפתח ואומר שתלונות בנוגע להטרדות מיניות באמת מטופלות בצורה מאוד דקדקנית ברשות האוכלוסין, מיוחסת להן חשיבות רבה, אני אגיד שככלל התלונות מתקבלות מכל מיני גורמים לרשות, בין אם זה יש לנו פה את העו"ס שלנו שעושה עבודה נהדרת של ביקורות.
אבתיסאם מראענה: מה שמו רק?
סמצ'או גטנך: סמאצ'ו גטנך.
אבתיסאם מראענה: סמאצ'ו גטנך.
אבתיסאם מראענה: נעים להכיר.
שריי גבאי: אז הוא באמת בכובע של העו"ס האחראי, ממלא מקום, אבל באופן כללי הוא גם עו"ס משפחות אצלנו ויש לו תפקיד מאוד מהותי בקשר שבין הרשות לבין הלשכות הפרטיות שאחראיות על ההשמות של העובדים הזרים, מתוקף זה הוא באמת נחשף לעו"ס של הלשכות ולבתים ולמטופלים ולעובדים הזרים, ובאמת יודע לזהות אירועים חריגים, גם פונים אליו הרבה פעמים באופן יזום לגבי אירועים חריגים שקורים בבית המשפחות והוא יודע, אולי הוא ירחיב על זה יותר מאוחר, אבל הוא גם יודע להעביר לענף המטפל אצלנו, אנחנו תיכף נספר עליו, את אותן תלונות, לבדוק אותן כמובן ולגבש איזה שהיא חוו"ד ולהעביר אותם אלינו.
שריי גבאי: תלונות מגיעות גם מקו לעובד.
שריי גבאי: פעמים רבות שעובדים זרים פונים אליהם, מהלשכות עצמם שלפעמים פונים ישירות לרשות ומדווחים על אירוע חריג שמצאו בבית.
שריי גבאי: אז באמת מכל המקורות שמהם מגיעים תלונות, אנחנו בודקים אותן לעומק.
שריי גבאי: התלונות מתקבלות בדרך כלל, באמת אצל העו"ס שלנו שבודק את התלונה לעומק, אם צריך מפעיל את העו"ס של הלשכות שייגשו, יעשו דו"ח, יבינו מה בדיוק קורה שם, יתשאלו באופן זהיר את העובד או העובדת הזרה, את המשפחה, דו"ח הרבה פעמים גם על מסוכנות, אם צריך להוציא באופן מיידי, אז הוא מעדכן.
שריי גבאי: התלונות מועברות, חשוב לומר שגם במידת הצורך הוא כמובן מעביר לגורמים נוספים, אם זה משטרה, אם זה מחלקה של הסחר.
שריי גבאי: הוא באמת בקשר עם כל הגורמים הרלבנטיים.
שריי גבאי: הרבה פעמים מתדרך את הקורבן לצורך העניין, או מי מטעמו, שעליו לפנות למשטרה, או לרווחה אולי במקביל, מה שצריך.
שריי גבאי: ברמה של רשות האוכלוסין, הוא באמת מביא את זה בפני ענף אכיפה מנהלית שנמצא ברשות, ששם למעשה מתבצע בירור התלונה ברמה המנהלית, אנחנו כמובן לא גוף שיש לו סמכויות פליליות, אנחנו מטפלים ברמת ההיתר, שלצורך העניין אותו מטופל שנחשד כמבצע העבירה, או מי מטעמו, מה שאנחנו עושים, באמת מקבלים את התלונה, בוחנים אותה היטב, במידת הצורך עושים שם המשך חקירה, המשך בדיקה, תשאולים, עושים בירור אחורה, אם זה איזה שהוא מעסיק שיש כלפיו, אז אחורה מה קרה, מוציאים דו"חות מהלשכות לגבי ביקורי בית שנעשו ומקבלים דו"חות מהעובדים הסוציאליים שלנו, ובסופו של דבר בוחנים את כל הממצאים ומגבשים איזה שהיא החלטה מנהלית לגבי המשך האחזקה בהיתר של אותו מטופל.
שריי גבאי: הרבה פעמים יש גם מורכבות, כי זה לא המטופל עצמו, זה מישהו מטעמו.
שריי גבאי: אולי בן משפחה.
שריי גבאי: ואז נשאלת שאלה האם צריך לשלול את ההיתר לבנאדם שהוא לא מבצע העבירה.
שריי גבאי: זה מורכבות, זה לא פשוט.
שריי גבאי: הרבה פעמים אנחנו מתייעצים גם עם הגורמים המשטרתיים שאנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה.
שריי גבאי: אם יש חקירה, מה שנקרא מתמשכת באיזה שהוא עניין, אנחנו הרבה פעמים צריכים לראות איך אנחנו נותנים הגבלה זמנית של ההיתר.
שריי גבאי: אני אומר שבאופן עקרוני, הסמכות להגביל היתר, להטיל סנקציות, לשלול היתר, היא של הממונה אצלנו, של מנכ"ל רשות האוכלוסין.
שריי גבאי: הוא כמובן מקבל המלצה, ממצאים, ועל סמך זה הוא מקבל את ההחלטה.
שריי גבאי: אני אומר שהרבה פעמים עד למתן סנקציה סופית, עד לבירור, וזה קשה הבירור פה, אני בכוונה אומרת – אין לנו כלים חקירתיים, אז הבירור לא פשוט אבל למען הסר ספק, ועל מנת לוודא שלא תהיה פגיעה, אנחנו נוקטים בסנקציות ביניים.
שריי גבאי: למשל, כמו אם מדובר על עובדת זרה שבאה להתלונן, אנחנו אולי נרצה לשים תקופה מסויימת עובד זר ממין זכר באותה משפחה, לפעמים יש מורכבות טיפולית מאוד גדולה אצל מטופל, אי אפשר למנוע ממנו לגמרי לקבל טיפול סיעודי, אז אנחנו נוקטים בסנקציות ביניים שיכולות להפחית את הפגיעה.
אבתיסאם מראענה: עו"ד שריי, את יכולה להתייחס לנתונים בבקשה?
שריי גבאי: אז כן, אנחנו הצגנו נתונים רלוונטיים לשנים האחרונות, אז באמת נפתחו אצלנו בערך 26 תיקים לגבי הטרדות מיניות, התיקים האלה שכמו שהם כתובים פה, מרביתם נוהלו כתיק של אכיפה מנהלית, כלומר נערך בירור מעמיק, ראיות, כל מה שציינתי כרגע לגביהם.
אבתיסאם מראענה: רק שריי תדגישי לי בעצם את התהליך שאתם כרשות האוכלוסין, אתם מקבלות בעצם את התלונות, הם לא באופן ישיר מתקשרים לרשות האוכלוסין, בעצם איך מתקבל הדיווח של נפגעת, איך אתם מקבלות את זה?
שריי גבאי: אז זה מאוד תלוי באיזה ענף.
שריי גבאי: אני אומר, בענף סיעוד, זה באמת כמו שאמרתי, תלונה בדרך כלל מתקבלת דרך הלשכות הפרטיות, יש שם עובדים סוציאליים שהתפקיד שלהם לפי הנוהל שלנו זה באמת להגיע לביקורי בית שוטפים, עו"ס מטעמם או מישהו בכיר מהלשכה, יש הגדרה מפורשת בנוהל שלנו, נוהל לשכות, שאמור לפקוד את הבית אחת לכמה זמן, זה בנוסף לביקורים של ביטוח לאומי, ולזהות אם יש משהו חריג.
שריי גבאי: בדרך כלל אותו עו"ס, בהנחה ואותה עובדת זרה מסרה לו משהו באותו מפגש, הוא מעביר, הוא מגבש את התלונה ומעביר אותה אלינו.
שריי גבאי: פעמים רבות גם העובד מיוזמתו פונה הוא לעו"ס של הלשכה או ללשכה עצמה, ואומר להם כך חוויתי, ואז הלשכה היא זו שדואגת להעביר לנו את התלונות.
שריי גבאי: כמו שאמרתי, יש ערוצים נוספים, כמו קו לעובד שהעובד מרגיש בנוח להתלונן שם דווקא, והם מוסרים לנו את התלונה.
שריי גבאי: יש עוד כל מני ערוצים, אבל הכל בסופו של יום מתנקז אצלנו לאגף הסיעוד למקום שנקרא אכיפה מנהלית בליווי העו"ס שלנו שכותב את הדו"חות ומוודא את מהות התלונה.
אבתיסאם מראענה: מה עם החקלאות?
שריי גבאי: בחקלאות, משום שכרגע ההבאה היא במסגרת ההסכמים הבילטרליים, שם מוסדר קו חם מה שנקרא לאותם עובדים שמגיעים דרך ההסכם הבילטרליים, העובדים הזרים שמגיעים לישראל מקבלים את הפרטים של הקו החם והם יכולים להתקשר בכל עת ולומר ככה וככה קרה.
אבתיסאם מראענה: שזה הסינים.
שריי גבאי: נכון, נכון מאוד.
שריי גבאי: ואנחנו מקבלים מהם את התלונה ואותו תהליך שסיפרתי עליו קורה גם שם, גם בחקלאות.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, אז את יכולה להתייחס לנתונים על בעצם מה קורה אתנו בעצם, לפי מה ששלחתם החל מ-2019.
אבתיסאם מראענה: ויש לך פילוח איך התקבלו בעצם התלונות?
שריי גבאי: אנחנו לא הוצאנו כי לא התבקשנו להוציא ממש פילוח מדויק איך הגיע.
שריי גבאי: אנחנו כמובן יכולים לגבש את זה, זה מצריך עבודה ממש לפתוח תיקים והכל, אנחנו יכולים לעשות את זה.
אבתיסאם מראענה: רק שאם הבקשה שלי היא מספיק מובנת.
אבתיסאם מראענה: כמה תלונות מגיעות דרך סימי, כמה תלונות מגיעות דרך הלשכות הפרטיות בענף הסיעוד וגם בענף החקלאות דרך ההסכמים הבילטרליים או דרך החברה האזרחית, קו לעובד?
שריי גבאי: אנחנו ננסה לגבש באמת איזה שהם נתונים.
שריי גבאי: אז מבחינת הנתונים אפשר לראות שמרבית התלונות הם באמת מטופלות עד תום, אני אומר עד תום מבחינתנו, זה גם כמו שאמרתי יכולה להיות סנקציית ביניים שכרגע לא מאפשרת ---
אבתיסאם מראענה: התחלנו בנתונים, תציגי את הנתונים, מה ששלחתם בדו"ח.