GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסים גיוס: במשרד הבריאות יש יהודי בשם אשי שלמון, שהוא בעצם אחראי על קשרי חוץ של משרד הבריאות והוא האיש שבעצם מחליט מי לשמאל-מי לימין.
ניסים גיוס: עכשיו, טורקיה הייתה מדינה אדומה, אנחנו כתבנו שני מכתבים לד"ר אשי והסברנו שם שאנחנו רוצים להביא עובדים שמחוסנים בשני חיסוני "פייזר", אנחנו רוצים לעשות להם בדיקת קורונה בטורקיה, אנחנו רוצים לעשות להם בדיקת קורונה בישראל, להביא אותם במטוס פרטי כדי שלא תהיה להם נגיעה עם אף אחד מהאוכלוסייה הכללית שאולי מגיעה מטורקיה, לשים אותם פה בבידוד גם ואחרי זה שילכו לעבודה כי אנחנו פשוט חתומים על חוזים.
ניסים גיוס: אני מצטער להגיד, אבל אפילו לא הייתה התייחסות.
אבתיסאם מראענה: סבבה, אנחנו העלנו את הנושא לדיון.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאין יותר ראוי מאשר שאנחנו נותנים לכם את הבמה לדבר על המחסור ואיך אתם רוצים להתקדם עם זה, אבל עכשיו אני אשאל את השאלה.
אבתיסאם מראענה: אני מקבלת המון דו"חות, חוות דעת, לגבי ההתנהלות שלכם ואני אשמח שתגידו את זה באופן ישיר, ככה פתוח לכולם ותדברו על היחסים שלכם לעובדים שלכם, על ההפרה של זכויות.
אבתיסאם מראענה: לא כולם, יש הפרות על שטר חוב, שבעצם עובד שמגיע מטורקיה חותם על שטר חוב, על איזה סכום?
אבתיסאם מראענה: הוא לא יודע.
אבתיסאם מראענה: על הסוג של שיטור שמגיע מהחברה עצמה ורודף את העובדים שלהם ומחפשים אותם אם הם מסתובבים בשעות המנוחה הלא מוגדרות כחוק.
אבתיסאם מראענה: ספר לי, תפריח את הטענות האלה, ספר לי במה אתם מתחייבים כלפי העובדים שלכם.
ניסים גיוס: אני אשמח.
ניסים גיוס: אנחנו קודם כל, מכיוון שאני חושב שאני הכי זקן פה בסביבה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא מסתכלות על גיל, אנחנו מכבדות את כולם.
ניסים גיוס: חברת "יילמזלר" הוקמה בישראל ב-1996.
ניסים גיוס: אנחנו 25 שנה פה.
ניסים גיוס: במסגרת ה-25 שנים שאנחנו עובדים בישראל, הייתה תקופה לפני 2003 כי המכסות של העובדים היו של הקבלנים עצמם.
ניסים גיוס: נגיד ל"סולל בונה" היו 500 מכסות, היו נותנים לחברות והיא הייתה מקצה לנו להביא 100 טורקים והיינו עובדים ב"סולל בונה".
אבתיסאם מראענה: לא הבנתי מה הקשר של הגיל שלך לגבי הפרות זכויות עובדים אצלכם.
ניסים גיוס: כי זה 25 שנים.
אבתיסאם מראענה: מה זה קשור לגיל שלך ושאתה הכי מבוגר בחדר?
ניסים גיוס: אני מנסה להסביר את ה-25 שנים ואני מגיע מפה לנושא של ההפרות.
ניסים גיוס: במשך 25 שנים, עברו בישראל משהו כמו 12 אלף עובדים.
ניסים גיוס: עכשיו, אני רוצה להפריח מכל וכל את הנושא של החתמה של שטרות חוב בטורקיה.
אבתיסאם מראענה: עובד טורקי שמגיע לארץ דרך "יילמזלר", הוא חותם על שטר חוב, כן או לא?
ניסים גיוס: שלילי! שלילי ואני אומר את זה לציטוט ואין אף שטר חוב ש"יילמזלר" מובאת על הבאתו לארץ.
ניסים גיוס: עכשיו, אנחנו יודעים באופן - - -
אבתיסאם מראענה: אז איך מתקיימים יחסי העובד בניכם?
אבתיסאם מראענה: מעסיק-עובד?
ניסים גיוס: יש חברת בנייה בטורקיה.
ניסים גיוס: חברת "יילמזלר" היא חברת בנייה טורקית והיא עובדת שם הרבה שנים ויש לה פרויקטים משלה והעובדים בעצם מגיעים לחברת האם בטורקיה, עוברים שם איזשהו מבחן.
ניסים גיוס: אבל מכיוון שטורקיה בנויה מאזורים גיאוגרפיים, אזור הים השחור מביא טפסנים, אזור מרכז טורקיה מביא טייחים וכו' ואזור דרום טורקיה מביא ברזלנים.
ניסים גיוס: אז מכיוון שהחברה היא חברת בנייה טורקית, היא יודעת לגייס את האנשים וגם מהתדר הפעיל שיש לה.
ניסים גיוס: עכשיו כשה
ניסים גיוס: עובדים רוצים להגיע לישראל, הם מתייצבים בחברה, לא משלמים שקל ואני מבקש שזה יצוטט.
אבתיסאם מראענה: איך מסדירים את היחסים בעצם?
אבתיסאם מראענה: אם בורח לכם עובד באמצע היום במקום שיעבוד בראש העין, מגיע לפוריידיס?
ניסים גיוס: קודם כל בשביל לבוא לפה, אנחנו צריכים לקבל אישור גם משירות התעסוקה הטורקי.
ניסים גיוס: והחוזה נחתם בשלושה העתקים: שירות התעסוקה הטורקי, הפועל ואנחנו, יש העתק לכל צד.
אבתיסאם מראענה: באיזה מעמד הוא נחתם?
אבתיסאם מראענה: כשהעובד על המטוס?
אבתיסאם מראענה: הוא מגיע לאנשהו?
ניסים גיוס: לא, לא, לא.
ניסים גיוס: מה פתאום?
ניסים גיוס: בשירות התעסוקה.
אבתיסאם מראענה: כמה זמן לפני שהוא עולה לטיסה הוא מתקבל לעבודה?
אבתיסאם מראענה: או מתקבל לעבודה ואז מביאים לו את ההסכם?
ניסים גיוס: הוא מגיע כמה פעמים למשרד משום שהוא צריך לעבור גם בדיקות רפואיות.
ניסים גיוס: משפרד הפנים דורש מאיתנו שנעשה בבית חולים מסוים שהם בחרו מזמן, שהם יעשו את כל הבדיקות הרפואיות.
ניסים גיוס: אחרי זה הם הולכים לשירות התעסוקה, נשארים באנקרה איזה לילה ולמחרת הם טסים לפה.
ניסים גיוס: עכשיו, ההסכם נחתם מול שירות התעסוקה הטורקי.
אבתיסאם מראענה: למדינת ישראל אין שום קשר להסכמים האלה שהחברה עצמה חותמת מול העובדים, אין קשר.
אבתיסאם מראענה: איפה הפיקוח פה של מדינת ישראל?
אבתיסאם מראענה: שאותם עובדים מגיעים?
אבתיסאם מראענה: מפקחים על ההסכמים?
אבתיסאם מראענה: איפה אנחנו פה בתור מדינת ישראל?
ניסים גיוס: אנחנו בתקופה של ה-Off set - - -
אבתיסאם מראענה: אני שואלת את נתנאל לפידות.
נתנאל לפידות: האכיפה נעשית על ידי משרד העבודה, צריך להפנות את זה אליהם.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, משרד העבודה?
אבתיסאם מראענה: מאיר דוד איתנו?
אבתיסאם מראענה: לא, אני לא שומעת.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, אני אחזור אליך.
אבתיסאם מראענה: השאלה שנשאלת בשביל שתתכונן: איפה האכיפה?
אבתיסאם מראענה: מי מפקח על כל תנאי ההעסקה של חברת "יילמזלר" עם העובדים הטורקים?
אבתיסאם מראענה: ספציפית כי הם פה והשיחה מתקיימת באופן ישיר איתם.
אבתיסאם מראענה: אז תחשוב על זה, איך אתם מפקחים, על מה אתם מפקחים, האם יש לכם בעצם נגיעה לכל מה שמתרחש ביחסים של המעסיק של אותה חברה עם העובדים שלה בטורקיה.
אבתיסאם מראענה: ספציפית "יילמזלר".
אבתיסאם מראענה: אנחנו בינתיים ניקח את סיגל רוזין.
אבתיסאם מראענה: יש לך 3 דקות בבקשה.
סיגל רוזן: תודה רבה על ההזדמנות.
סיגל רוזן: אני רציתי להראות את הדו"ח הזה, שיש בו 20 שנה של תלונות נגד חברת "יילמזלר" שכתבנו יחד עם "קו לעובד".
סיגל רוזן: פה בעמוד האחרון, הנה אני מראה על המסך, את אותו שטר חוב שהם טוענים שלא קיים, שהרבה מאוד עובדים חתמו עליו ולא רק חתמו עליו, אלא גם החברה מימשה את שטר החוב והכסף נדרש מהם בטורקיה אחרי שהם עזבו את החברה.
סיגל רוזן: אני רואה שמאיר דוד מתקשה קצת לדבר, אבל אני יכולה לספר שממסמכים שהגיעו לידינו של משרד העבודה, השיטה של הפיקוח היא הגעה לאתר הבנייה ובקשה ממנהל העבודה שייקרא לעובדים שהוא בוחר ולצערנו השיטה הזו מוכרת.
סיגל רוזן: בעתירה שהגשנו נגד החברה, לא נגד החברה, נגד מדינת ישראל שמאפשרת להעסיק עובדים בכבילה עוד בשנת 2004, החברה הגישה תצהירים של עובדים שתיארו את התנאים הטובים בחברה ואותם עובדים שעתרו נגדם, טוענים שהם מזהים את שמות המצהירים כמנהלי עבודה בחברה.
סיגל רוזן: ושלשום, ממש במקרה, התקשר אלי אחד העובדים שעזב את החברה וסיפר על אחיו שחזר לטורקיה אחרי תאונת עבודה ואותו אח מנסה להשיג את הזכויות שמגיעות לו מהחברה, ובנוסף הוא צריך אישור מהחברה לכך שהוא עובד כאן כדי לקבל את הפנסיה שלו ממשלת טורקיה.
סיגל רוזן: לטענת אותו חבר, בעצם החברה התנתה את מתן התנאים, הכספים והאישור לממשלת טורקיה בכך שהוא יחתום על תצהיר שמשבח את תנאי העבודה הטובים בישראל ואני חוששת שאת אותם תצהירים, אנחנו עוד נראה.
סיגל רוזן: אותו חבר סיפר שגם חברים אחרים שהגיעו לטורקיה אחרי תאונות עבודה ומיכל תג'ר תוכל לספר לכם שיש הרבה מאוד תאונות עבודה, והם כבר לא יכולים לעבוד לטורקיה וזקוקים לדמי הפנסיה שלהם, אז בעצם לטענת אותו חבר, הם נדרשים לחתום על תצהירים על התנאים הטובים בחברה ואז אנחנו נמצאים במצב שמתקשים להוכיח את ההפרות של הזכויות בחברה.
סיגל רוזן: אני רוצה רק לצטט משפט אחד מפסק דין שנתנה כבוד השופטת שרה גדות ב-4.1.2006, והיא מלינה פה על הצפיפות הבלתי אנושית בה הוחזקו העובדים בחברה.
סיגל רוזן: אז זה לא ממש נכון שאין הוכחות ואין פסקי דין, אמנם זה ישן, שנת 2006, אבל היו פסקי דין ובכל זאת בחרו להתעלם מהם.
סיגל רוזן: אני ממליצה למאיר דוד ואני מאוד מקווה שאם הוא לא מצליח לשמוע אותי אז שלפחות אחר כך בהקלטה, שבפעם הבאה שעושים בדיקות ברברה, גם להגיע באופן לא מתואם ולא להודיע שבוע מראש כדי שהעובדים יוכלו להגיע ולנקות את המקום בהתאם וגם לדאוג לכך שמדברים בטורקית עם עובדים אקראיים ולא עם אותם מנהלי עבודה שהחברה בוחרת לשדך לפקחים שמגיעים.
אבתיסאם מראענה: תודה סיגל.
אבתיסאם מראענה: מאיר, אתה איתנו?
מאיר דוד: אז קודם כל צוהריים טובים לכולם, אני שמעתי את כל מה שנאמר על ידי סיגל וכל מה שנאמר פה.
מאיר דוד: אז כן, ראשית, אנחנו מוסכים לאכוף את הנושאים של זכויות העובדים, חוקי העבודה וגם את של חברת "יילמזלר".
מאיר דוד: מול "יילמזלר" יש לנו אחת לשנה בדיקת שכר שגרתית שאנחנו עושים שוטף.
מאיר דוד: אנחנו פונים לחברה ומבקשים את כל שמות העובדים בכל האתרים ואנחנו בוחרים אתר או אתרים מסוימים שאנחנו רוצים לעשות שם בדיקה אקראית כדי לבדוק זכויות באופן שוטף של חברת "יילמזלר".
מאיר דוד: מעבר לזה, אנחנו מטפלים בתלונות וסיגל צודקת, לאורך ה-20 שנה, לכל השנים יש המון תלונות כנגד חברת "יילמזלר" במגוון רחב של תלונות ויש לא מעט תיקי חקירה שהתנהלו נגדם וגם סנקציות שהתקבלו נגדם וגם העברנו את הסנקציות לאורך השנים לידיעת רשות האוכלוסין ולכל הגורמים שמעורבים בנושא של "יילמזלר".
מאיר דוד: אני חייב להגיד שאנחנו באופן כללי, אני אספר איך אנחנו מבצעים אכיפה, קצת הפתיעה אותי סיגל, אנחנו נבדוק שוב כי הכוונה היא לא להגיע באופן יזום אף פעם באופן מתואם לאתר.
מאיר דוד: כשיש לנו של עובדים, אני בכלל לא צריך את אותו מנהל עבודה, אני פשוט מגיע לאתר ומבקש לדבר עם אותו עובד שאני רוצה בשביל לשמוע את הטענות שלו.
מאיר דוד: בהנחיה שלנו, שלי, ואני אחדד שוב, לכל המפקחים, כשאתם מגיעים לשטח, לאתר בנייה ולא משנה, לכל מקום עבודה, לא המעסיק ייבחר לכם את העובדים, אתם תבחרו עם אילו עובדים אתם רוצים לדבר.
מאיר דוד: כדי שאף אחד לא יכין את העובדים מראש, אף אחד לא יתאם איתם מראש ואף אחד לא יבוא וייקבע לנו עם מי לדבר.
מאיר דוד: יכולים להיות מקרים שכשה
מאיר דוד: ביאו את המתורגמן והיה צורך לעכב עובדים, אז הודיעו מראש לעובדים שיגיעו בגלל הצורך לתיאום עם מתורגמן, אבל לא זאת הכוונה.
מאיר דוד: הכוונה היא לא להגיע לאתר בנייה או לדבר עם עובד, א' - לא מראש ולא לתאם עם המעסיק, בטח לא לתת לו לבחור את העובדים.
מאיר דוד: את זה אנחנו גם נחדד לעובדים שלנו, זאת אמורה להיות בחירה נטו שלנו, אנחנו שולטים בחקירה, אנחנו שולטים בבדיקה, בזה אני מסכים.
מאיר דוד: לגבי הטענות של "יילמזלר", כן אנחנו גם, כמו שסיגל ציינה, גם אנחנו תפסנו והצלחנו להוכיח בחלק מהמקרים ש"יילמזלר" כן לקחו שטר חוב וכן ניסו לממש ועל כך גם הטלנו סנקציות בנושא הזה כנגד "יילמזלר".
אבתיסאם מראענה: אילו סנקציות מאיר?
אבתיסאם מראענה: איזה סנקציות יש על חברה שמפירה זכויות עובדים?
אבתיסאם מראענה: אני לא יכולה להחליט בצורה שיטתית, אני לא רוצה להעליב אף אחד, אני גם לא רוצה לקבוע שום דבר נגד.
אבתיסאם מראענה: .
אבתיסאם מראענה: אני בעיקר מקשיבה.
אבתיסאם מראענה: אילו סנקציות אתם עושים?
אבתיסאם מראענה: מה קורה?
אבתיסאם מראענה: גם הדו"ח שבעצם שלחתם לי רבע שעה לפני הדיון של הוועדה שגם ציינתם אילו פעולות שאתם עושים, התראות בעיקר דיברתם עם התראות ותרשה לי שנייה כי שלחתם את זה מאוחר, אבל אני עיינתי בכמה נקודות כאן, שבעצם ברגע שיש הפרות אתם מוציאים רק התראות לאותן חברות, אבל אני לא מבינה מה זה אומר בעצם.
מאיר דוד: אז אני אתייחס.
מאיר דוד: ראשית, ל"יילמזלר", מכיוון שהדיון פה מדבר עליהם, אנחנו נגיד לכם נתונים בנפרד על כל ההתנהלות מול "יילמזלר" בשנים האחרונות, בסדר?
מאיר דוד: כי הדוח פה לא מדבר גם על "יילמזלר" בדוח הזה, אבל אני אבדוק.
מאיר דוד: לגבי מה זה התראות מנהליות ומה זה עיצומים.
מאיר דוד: במסגרת הסמכויות שלנו, כשמבצעים אכיפה, ככל שיש הפרה של מעסיק וזאת הפעם הראשונה שהוא הפר, הסנקציה שאנחנו מוסמכים לתת לפי חוק הגברת האכיפה, זאת התראה.
מאיר דוד: התראה זאת אזהרה לאותו מעסיק.
מאיר דוד: בפעם השנייה, הוא מקבל כבר כפל של עיצום.
מאיר דוד: ואם זה בפער של מעל שנתיים מההפרה הקודמת, אז זה יהיה עיצום.
מאיר דוד: זאת אומרת, בפעם הראשונה, אני מחוייב, אני לא יכול, זאת לא החלטה שלי אם לתת התראה או עיצום, אני מחוייב במקרה של הפרה בפעם הראשונה לתת התראה מנהלית.
מאיר דוד: התראה היא אזהרה, היא לא ענישה כספית.
מאיר דוד: בפעם השנייה, זה עיצום כספי ויש מקרים גם שזה עיצום כפול.
מאיר דוד: לגבי "יילמזלר", אנחנו נעביר לכם נתונים בנפרד לוועדה, על ההתנהלות מול "יילמזלר".
מאיר דוד: זה שתדעי באופן כללי.
מאיר דוד: עכשיו, מה זה עיצום כספי?
מאיר דוד: לעיצום כספי יש שלוש מדרגות לפי חומרת ההפרה.
מאיר דוד: העיצון מתחיל יכול לנוע בין 5,000 ש"ח לעובד, יכול להגיע עד 35 אלף שקלים לעובד, זה תלוי בסוג ההפרה.
מאיר דוד: זה תלוי גם במספר העובדים שנמצאה לגביהם הפרה.
מאיר דוד: לכן, לגבי "יילמזלר" ספציפית, אם תרצו נתונים, אנחנו יכולים להעביר בנפרד את מה שעשינו עם "יילמזלר", כי בחלק מהביקורות שעשינו גם לא מצאנו הפרות במקומות מסויימים.
מאיר דוד: אני רק רוצה להתייחס בסוף למה שאמרה סיגל לגבי אותו עובד שאח שלו טס לחו"ל ומתנים לו, אני מבקש אם אפשר לקבל את הפרטים שלו כדי שנוכל ליצור איתו קשר, אני כן רוצה לטפל במקרה שלו.
מאיר דוד: אף אחד לא צריך להתנות לו לא קבלת שכר ולא פיצויי פיטורים ולא זכויות באיזושהי התחייבות או באיזשהו מכתב תודה והמלצה על החברה.
מאיר דוד: אני אשמח שתעבירי לנו סיגל, אנחנו נטפל באופן נפרד.
אבתיסאם מראענה: תגיד לי מאיר, מה עובד סיני לצורך העניין, אני אעזוב שנייה את הטורקים שלא יחשבו שאני לא אוהבת אותם, את העם הטורקי.
אבתיסאם מראענה: אני אלך לסינים כדוגמה ואני אומרת, עובד סיני שמגיע למדינה זרה, הוא לא דובר את השפה, הם גם מגיעים כסוג של מקשה אחת שמגיעה מסין דרך החברה.
אבתיסאם מראענה: למי הוא פונה ברגע שיש הפרות?
אבתיסאם מראענה: ברגע שקורה משהו, למי הוא פונה?
אבתיסאם מראענה: ל-CIMI הוא לא יכול לפנות כי אלו לא הסכמים בילטראליים, אז למי הוא פונה?
מאיר דוד: ראשית הוא יכול לפנות כמובן דרך "קו לעובד" או כל גורם אחר והוא יכול לפנות גם ישירות אלינו.
אבתיסאם מראענה: מה זה יכול לפנות?
אבתיסאם מראענה: איפה אתה מנגיש את המידע הזה?
אבתיסאם מראענה: באיזו שפה?
ענבל משש: הממונה על זכויות העובדים הזרים, עו"ד שירי לב רן והם יכולים לפנות למרכז הפניות.
אבתיסאם מראענה: לא, אני מכירה את הסיפור הזה, אני מכירה את הטלפון הזה, אנחנו מדברות עליו כל פעם מחדש.
אבתיסאם מראענה: אי אפשר כל פעם מחדש.
אבתיסאם מראענה: יש כל כך הרבה תלונות, יש כל כך הרבה בעיות ולשים את כל האחריות שלנו כמדינה על "קו לעובד" והמוקד, זה נשמע לי לא הגיוני.
אבתיסאם מראענה: גם הטלפון הזה, שכל פעם מחדש אני מבקשת אותו.
אבתיסאם מראענה: זו לא התשובה שאני מצפה לקבל.
אבתיסאם מראענה: כל פעם שאני שואלת עובד סיני, כל כך הרבה עובדים יש כאן, שלא מדברים את השפה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא מתקשרים איתם, גם ניסינו להזמין אותם, חלק מהנציגים של החברה, אין עם מי לדבר, אין תקשורת.
אבתיסאם מראענה: האנשים שנמצאים פה, למי הם פונים בכלל?
אבתיסאם מראענה: איזו כתובת יש להם?
מאיר דוד: שוב, אמרתי, צריכים להנגיש יותר את המידע.
מאיר דוד: א' - יכולים לפנות אלינו למשרד העבודה, למשרד הכלכלה, גם לממונה על זכויות העובדים וגם למנהל האזהרה והאכיפה, אנחנו צריכים להנגיש יותר את המידע ואת היכולת - - -
אבתיסאם מראענה: מה זה צריכים יותר להנגיש?
אבתיסאם מראענה: תסביר.
אבתיסאם מראענה: עכשיו אני רוצה ממך מאיר שתגיד לי איך מנגישים מידע.
אבתיסאם מראענה: מה זה צריכים?
אבתיסאם מראענה: אני ואתה מדברות באותה שפה, בעברית, אני מנסה להבין אותך.
אבתיסאם מראענה: עובד זר שנמצא פה, מה אתה מנגיש?
אבתיסאם מראענה: תגיד לי איך אתה רוצה להנגיש את זה?
אבתיסאם מראענה: אינטרנט, אפליקציה, מה?
שירלי רייסן: אני יכולה ברשות
שירלי רייסן: כם רק לציין שמרכז הפניות לעובדים הזרים של רשות האוכלוסין וההגירה מפעילה עמותת CIMI שדיברו לפני, הוא נגיש ופתוח לעובדי חברות הביצוע וגם לעובדי "יילמזלר" ואנחנו כמובן מנסים בכל דרך להודיע להם על קיום מרכז הפניות ולעודד אותם לפנות.
שירלי רייסן: למיטב זכרוני ואל תתפסו אותי, אני חושבת שגם לפי הנהלים, חברות הביצוע מחוייבות גם הן לתלות את דרכי ההתקשרות איתנו.
שירלי רייסן: לאחרונה גם התחלנו פקחים בשטח של רשות האוכלוסין וההגירה שמגיעים לאתרים.
שירלי רייסן: ציידנו אותם בכרטיסי ביקור, הכי בייסיק, הכי פשוטים כי לפעמים, אין מה לעשות, אנחנו צריכים להיות אולי לא יצירתי ולחזור למקורות, לראות איך אנחנו מפרסמים ומשווקים את מרכז הפניות בקרב העובדים הזרים ומעודדים אותם לפנות.
שירלי רייסן: אז באמת פקחים שלנו בשטח הלכו וחילקו כרטיסי ביקור וכמובן שכל יוזמה נוספת בנושא, מבחינתנו, מבחינת הרשות, היא מבורכת.
אלדד ניצן: גבירתי, אני רוצה רק לחשוף אותך למידע - - -
שירלי רייסן: רגע, רק אני מדברת על דרך חברות ביצוע.
שירלי רייסן: לגבי עובדים בילטראליים, זו בכלל אופרציה אחרת ושם יש לנו, עוד בארץ המוצא הם מקבלים את דרכי ההתקשרות.
אבתיסאם מראענה: את זה אני הבנתי.
אבתיסאם מראענה: לגבי CIMI אני יודעת שזה כן עובד לגבי ההסכמים הבילטראליים.
אבתיסאם מראענה: לא ידעתי ש-CIMI תקף גם על העובדים בחברות ביצוע.
נתנאל לפידות: השתדלנו במתווה של כניסת החברות בכל היבטי הגירה, שמירה על זכויות, השתדלנו להחיל את אותם תנאים בין העובדים.
נתנאל לפידות: בסוף לעובד, צריך לאפשר לו למצות את הזכויות שלו וזה לא משנה אם המעסיק שלו הוא חברה זרה או תאגיד כח אדם ישראלי.
נתנאל לפידות: בסוף התפקיד שלנו כממשלה, זה להבטיח את הזכויות, לאפשר לו למצות את הזכויות שלו ולכן הכלים הם אותם כלים לעובדים האלה ולעובדים האלה.
אבתיסאם מראענה: אבל אני עדיין רוצה להתעקש על מה שאמר לי מאיר בשיחת ה"זום".
אבתיסאם מראענה: מאיר אמר: "אנחנו צריכים להנגיש את כל הנושא בדכים יותר קלות שמקלות על אותם עובדים שלא מדברים את השפה, שיהיה להם יותר קל לפנות לכל כך הרבה".
אבתיסאם מראענה: לא רק הפרות, עניינים סוציאלים, בטיחות, המון דברים שהם צריכים לדעת עליהם.
אבתיסאם מראענה: מאיר, כשאמרת: "אנחנו צריכים להנגיש", למה התכוונת?
מאיר דוד: אז ככה, אז א' - כמו שהיא אמרה, אנחנו מקבלים את התלונות דרך CIMI וכשאנחנו מגיעים לשטח, אנחנו מגיעים עם מתורגמן.
מאיר דוד: יש לנו חברת תרגום שדרכה אנחנו מתקשרים עם העובדים הסינים שפונים אלינו.
מאיר דוד: לגבי הנושא של ההנגשה, נמצאת כאן גם שירי לב רן, אני חושב שתתקן אותי שירי אם זה לא מופיע או כן מופיע, הסרטון שמופיע באתר צריך להיות מונגש גם בשפה הסינית וגם דרכי הפנייה גם אלינו וגם לשירי צריכים להופיע בשפה המתאימה ולזה התכוונתי הנגשת המידע.
מאיר דוד: כי אנחנו בסופו של דבר מקבלים תלונה ויוצרים קשר עם העובד ואנחנו עובדים עם מתורגמנים, אנשים שדוברים את השפה, כדי שנוכל להסתייע בהם בבדיקה.
אבתיסאם מראענה: תודה מאיר.
אבתיסאם מראענה: ניצן כן?
אבתיסאם מראענה: בקצרה.
אלדד ניצן: אני רוצה להבין, מה שמדברים פה זאת קוסמטיקה, בנושא הזה של הזכויות.
אלדד ניצן: דיברה הנציגה מ"קו לעובד", השיטה של העסקה דרך התאגידים עברה הרבה לוגיקה, שזה שיש גבול, יש למי לפנות.
אלדד ניצן: יש הדרכות, יש בטיחות, יש הכל.
אלדד ניצן: החברות הזרות, ה"זכותונים" וכל הדברים האלה.
אלדד ניצן: החברות הזרות, העובדים מפחדים פחד מוות, שוברים להם את העצמות, מרביצים להם, מי שרק פותח את הפה.
אלדד ניצן: "קו לעובד" הגישה עתירה לפני שנים על הנושא של הכבילה.
אלדד ניצן: שעובדים בעצם יכולים, אתה אדם, בשר ודם וזכותך לעבור מיישות מעסיקה X ליישות מעסיקה Y אם אתה לא מרוצה וזה מה שקורה בתאגידים.
אלדד ניצן: כל עובד יכול כל שלושה חודשים לעזוב את המעסיק שלו בהסכמה.
אלדד ניצן: בחברות השרות יש חוק כבילה.
אלדד ניצן: אי אפשר, הם כבולים למעסיקים שלהם והם לא יכולים להתנייד והם רוצים ופונים ל"קו לעובד" והם רוצים לעבור ולא מאפשרים להם את זה.
אלדד ניצן: זה צד אחד.
אלדד ניצן: עכשיו, אני חייב לתת, נתנאל אמון על הצד המקצועי והוא עשה פעולה מדהימה בהחלטת הממשלה וההובלה הזאת להגדיל את מספר העובדים, הוא נלחם על זה שנים, הוא עשה עבודה מדהימה בעניין הזה והוא זרוע ביצועית רצינית ביותר.
אלדד ניצן: אבל חלה טעות של הרגולטור, אני שם רגע את הזכויות של העובדים בצד המקצועי, החברות הזרות לא הביאו שום בשורה מקצועית לענף הבנייה.
אלדד ניצן: אם היו מגדילים, מה שעשה בזמנו אריק שרון, שבתקופת העלייה הרוסית הביא לפה 100 אלף עובדים, הכל עבד ובמיוחד היום שיש תאגידים שעוקפים את הזכויות.
אלדד ניצן: הם לא הביאו שיטות בנייה, הם לא הביאו שום דבר.
אלדד ניצן: אני מדבר רגע על החברות הסיניות, לא על החברה הטורקית.
אלדד ניצן: מי שמביא את העובדים היום לארץ, זה הראיסים הסינים שנמצאים פה בארץ והם קיבלו תעודת זהות ישראלית כי הם התחתנו עם נשים ישראליות - - -
אבתיסאם מראענה: כל הסינים התחתנו עם ישראליות?
אלדד ניצן: וקיבלו תעודת זהות כאזרח ישראלי, הם בעצם היום חוברים לתוך החברות הסיניות ומביאים ומגייסים את אותם עובדים מסין שמשלמים דמי תיווך מטורפים כמו שהיא הצביעה.
אלדד ניצן: עוד דבר אחרון גבירתי.
אבתיסאם מראענה: אין לנו בעיה עם סינים שמתחתנים עם ישראליות, חד משמעית.
אלדד ניצן: בכלל אין לנו בעיה.
אלדד ניצן: אני אומר שזה מה שקורה, בעצם שהם מנהלים את החברות הסיניות ולא החברות הסיניות כמו שמיכל אמרה, הן לא מביאות עובדים הומוגניים, מה שהייתה כוונת המשורר.
אלדד ניצן: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד.
אלדד ניצן: יש בידינו תיעודים ואנחנו עובדים על זה בצורה מסודרת, לגבי החברות הסיניות, על מצב שהם בעצם עוברים על מהות הרישיון שלשמם הם באו.
אלדד ניצן: אסור להם לעבוד בתור חברות כח אדם.
אלדד ניצן: מותר להם לעבוד רק על בסיס פרוייקתני.
אלדד ניצן: יש בידינו את כל החומרים, חוזים, דברים שבעצם החברות הזרות הסיניות מספקות עובדים על בסיס שעתי ופועלות כחברת כח אדם בניגוד מוחלט לרישיון שהם קיבלו.
אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, תודה.
אבתיסאם מראענה: ענבל, אני רוצה שתתייחסי לנושא הזה של שטר חוב.
ענבל משש: אני אשמח, נמצא איתנו בזום נציג ממינהל אכיפה וזרים, שמו שמעון זגזג, מנהל אגף חקירות מעסיקים.
ענבל משש: אני אשמח רגע שתפתחו, הוא רוצה להתייחס בבקשה לכלל הנושאים שעלו פה.
ענבל משש: אז אם אפשר, שמעון זיגזג.
שמעון זיגזג: אני אשמח להתייחס לחלק מהדברים שעלו פה ממש ממש בקצרה כדי לא לגזול את זמן הוועדה.
שמעון זיגזג: א'- חשוב לדעת שמפקחים של רשות האוכלוסין וההגירה מבצעים פעמיים בשנה ביקורות בכל אתרי המגורים, בכל אתרי העבודה של חברות הביצוע.
שמעון זיגזג: במסגרת הדבר הזה, בודקים חלק מהעובדים באתרי הבנייה, מדברים איתם בנפרד מכל אדם שקשור איכשהו לאתר הבנייה הזה.
שמעון זיגזג: שואלים אותם לגבי המוקד לעובדים זרים, מחלקים להם כרטיסים של אותו מוקד, מדברים עם העובדים.
שמעון זיגזג: מורידים אגב, בחלק גדול מהביקורות מורידים את העובדים מאתר הבנייה, פשוט מדברים לכל העובדים שלנו.
שמעון זיגזג: לא בכל המקרים, אבל בהרבה מאוד מקרים זה קורה.
שמעון זיגזג: מסבירים מה אנחנו עושים כאן, שואלים אותם שאלות מאוד מגוונות, החל מאיך גייסו אותם, איך הם שמעו על חברת הביטוח, מה הם עושים, אצל מי הם עובדים, האם לקחו מהם כספים וזה בגדול מסתכם בהמון שאלות ויחס אישי לעובדים שנמצאים באותו אתר.
שמעון זיגזג: צריך להבין, לגבי הטענה שהיא התייחסה למקומות המגורים, אנחנו לא מודיעים מראש לאף אחד על הביקורת.
שמעון זיגזג: בחלק מהמקרים אנחנו מתאמים וזה בעצם לשיקול הדעת שלנו ובמקרים לגבי ביקורות מגורים, אנחנו פשוט מגיעים בתיאום עם העובדים, כי אנחנו מכבדים את העובדים ואנחנו מגיעים בזמן שנוח להם, משעות הבוקר ועד 22:00-23:00.
שמעון זיגזג: כך שלא ניתן לשנות מציאות בטווח הזה.
אבתיסאם מראענה: שטר חוב.
אבתיסאם מראענה: דיברנו על שטר חוב.
שמעון זיגזג: מיד אני מגיע ברשותך.
שמעון זיגזג: לגבי מה שניצן התייחס אליו, אני חושב שהוא מכיר אותי, הוא יודע מי אני, הוא יודע מה התפקיד שלי, אני לא קיבלתי שום פנייה לגבי הדבר הזה, לגבי מה שהוא אומר.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, בסדר.
אבתיסאם מראענה: בוא נדלג על הנושא, תסדירו את העניין ביניכם.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה שתתייחס לנושא של שטר חוב, אכן זה קיים?
אבתיסאם מראענה: זה מתקיים?
אבתיסאם מראענה: איך אוכפים את הדבר הזה?
אבתיסאם מראענה: והאם כשאתם מגיעים ומגיעות בעצם כפקחים לאתר בנייה, זאת השיטה היחידה שצריכה לעבוד, כשאתה נוחת על עובדים זרים, לא מדברים את השפה, מגיעה משטרת ההגירה.
אבתיסאם מראענה: אתה חושב שאנשים מצליחים להגיד באמת מה כואב להם?
אבתיסאם מראענה: איפה קשה להם?
אבתיסאם מראענה: איפה מנצלים אותם?
שמעון זיגזג: אני רוצה לתקן, אנחנו לא משטרת ההגירה, אנחנו מינהל אכיפה.
שמעון זיגזג: מינהל תפקידו גם לאכוף וגם לאכוף את המעסיקים שאמורים לוודא ולתת את אותם תנאים שמוגרים לאותם עובדים זרים.
שמעון זיגזג: לגבי אותו שטר חוב ושטרי חוב בכלל, אנחנו שמענו על התופעה ואנחנו גבינו עדויות מאין ספור עובדים בשטח וגם כאלה שהזמנו למשרד, העובדים בגדול בוטחים בנו כי הם מכירים אותנו, מ-2018 בעצם אנחנו פוגשים אותם פעמיים בשנה.
שמעון זיגזג: המקרה הזה של שטרי חוב הוא סוגייה מאוד מורכבת.
שמעון זיגזג: אני אתן דוגמה, אנחנו שאלנו עובד ספציפי בשטח, באתר הבנייה, האם הוא שילם איזשהו סכום מסויים בגין ערבויות, שטרי חוב או כל דבר דומה, הוא ענה: "לא" בביטחון גמור ולעומת זאת אחרי חודש וחצי הוא היה ב"קו לעובד" ואמר שכן.
שמעון זיגזג: מצד שני, כשאנחנו מחפשים ראיות חד משמעיות, אנחנו נתקלים בקשיים משמעותיים.
שמעון זיגזג: ברף הפלילי, לא נדבר נכלל.
שמעון זיגזג: זה ממש ממש קשה עד כדי בלתי אפשרי להוכיח עבירות כאלה.
שמעון זיגזג: ברף המינהלי אנחנו עדיין בוחנים את הסוגיות האלה.
שמעון זיגזג: נמצאת פה ענבל משש וצוות מקצועי שיכול אולי להתייחס למערך המינהלי, אבל אני סבור שעדיין הדברים האלה נבחנים.
שמעון זיגזג: זה לא פשוט להוכיח את העבירות האלה.
שמעון זיגזג: שוב, חלק גדול מהעובדים טוענים שהם לא שילמו שום שטר חוב, חלק מסויים מהעובדים כן טוען את זה.
שמעון זיגזג: זאת מילה כנגד מילה.
אבתיסאם מראענה: מה זה מילה כנגד מילה אדוני?
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא בדיוק פה מילה נגד מילה.
אבתיסאם מראענה: כל הנושא של דמי תיווך ואנחנו גם רואות את זה בעובדי בניין פלסטינים שמגיעים לפה ויש את כל הכסף שמועבר והכסף של התיווך והראיסים והשייח'ים והמוכ'תרים וכל אחד יקרא לזה מה שהוא רוצה.
אבתיסאם מראענה: כסף כן עובר ואנשים מסכנים ואנשים מוחלשים שבאים לעבודה ומשלמים כל כך הרבה כסף.
אבתיסאם מראענה: הבעיה פה שעלתה בכל כך הרבה ישיבות של הוועדה, שאנחנו לא מצליחות לאכוף את זה.
אבתיסאם מראענה: אין אכיפה, לא מצליחות בעצם למגר את התופעה הכל כך מסוכנת וגדולה ואני שולחת אתכם לבדוק את הנושא הזה בכל התחומים אגב, אלא אם כן יש לנו את ההסכמים הבילטראליים שכן זה ממגר את התופעה הנוראית הזו, אבל בלי ההסכמים הבילטראליים, יש פה בעיה מאוד רצינית ואנחנו כמדינת ישראל, אנחנו חייבים לעשות הכל על מנת למגר את התופעה המסוכנת הזאת.
אבתיסאם מראענה: היא קורית רוחבית, היא לא מילה נגד מילה.
אבתיסאם מראענה: אתה גם לא יכול לדרוש מעובד זר, כולו לבד, לא מדבר את השפה, במדינה זרה, חברה הביאה אותו לפה ואתה מצפה שהוא יגיד לך כל מה שכואב לו.
אבתיסאם מראענה: אני מתפלאת, אתה לא מזלזל בזה, אבל זו לא מילה מול מילה.
אבתיסאם מראענה: התמונה הרבה יותר רחבה.
ענבל משש: חלילה גבירתי, אנחנו ודאי לא מזלזלים בדבר הזה, אם יש תופעה של שטרי חוב, היא כמובן פסולה וצריך למגר אותה.
ענבל משש: רק אני אומר כמה דברים שאמרו פה החברים.
ענבל משש: אז קודם כל יש קדם בג"ץ ואנחנו בשיח בין משרדי על הדבר הזה.
ענבל משש: יחד עם זאת, גם המשטרה וגם משרד העובדה, שהוא הסמכות לחקור את הנושא הזה לעניין הפרות חמורות, לא מצאו כרגע, לא הניחו בפנינו ממצאים להפרות חמורות ולכן לנו קשה כרגע להפעיל את הסמכות שלנו על בסיס זה שלא מצאו הפרות חמורות.
ענבל משש: אז ככל שמשרד הכלכלה, היום זרוע העבודה שעברו למשרד הכלכלה יעבירו אלינו ממצאים להפרות חמורות, אז כמובן שאנחנו נפעל בהתאם לסמכויות שלנו.
ענבל משש: גם חקיקה נושא דמי תיווך, חקיקה של זרוע העבודה.
ענבל משש: וכמובן ככל שיעבירו, אני מבטיחה שאנחנו פותים בהליכים.
ענבל משש: זה מה שאני יכולה בשלב הזה למסור.
ענבל משש: כפי שאמרתי, יש קדם בג"ץ בנושא הזה ואנחנו מגבשים עם כל המשרדים את העמדות וההתייחסויות שמן הסתם הן יהיו יותר רחבות ממה שאנחנו יכולים כרגע למסור פה בדיון לגבירתי.