GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שמחה בניטה: בשבוע הראשון המשפחות רצות כדי לקבל את החודש הראשון, הם כבר הגישו בקשה ואחרי שבוע או שבועיים הם מגלים שהעובדת לא מתאימה לאמא.
<שמחה בניטה: הלוא מה זה השידוך הזה?
<שמחה בניטה: זה כמו בעל ואישה, הגישו עלייך פעם אחת, גמרנו.
<שמחה בניטה: היא בינתיים לקחה מישהי אחרת, ההיא הגישו עליה פעם אחת, עוד לא הייתה ועדה עוד לא כלום, אמרו 'הגישו עלייך, סוּרבת אצל הקשישה, את לא יכולה להגיש'.
<יריב שוריאן: זה כדי למנוע סחר מכר.
<שמחה בניטה: זה לא סחר מכר.
<שמחה בניטה: יש כאן דבר שגם צריך לתת הסבר.
<שמחה בניטה: אנשים שרק הגישו, חולי סרטן למשל, אני מכירה מישהו שאף אחד לא רצה לעבוד אצלו כי אשתו חולת סרטן עם גידול בראש.
<שמחה בניטה: רק היינו אומרים 'יש לה סרטן', לא רוצים לעבוד.
מיכל רוזין: שמחה, בואי ננסה לשמוע ממשה מה הם תנאי הסף, כי אני מבינה שתנאי הסף למשל זה שאתה קודם כל תגיש בקשה, רק אחר כך תעסיק אותו.
<שמחה בניטה: לא, את חייבת לנסות אותו.
מיכל רוזין: אם יש נטישה בעבר, אז - - -
<משה נקש: זה לא תנאי הסף.
<משה נקש: למרות שאני לא מבקש את רשותם של חברי הוועדה ושל יושבת ראש הוועדה, אבל אני אתן לכם הצצה לאיך שאנחנו רואים את זה באמת מבפנים ואנחנו רואים וקוראים כל בקשה ובקשה, שוב, שעומדת בתנאי הסף.
<משה נקש: את רוצה לדעת מה הם תנאי הסף לפני כן?
<משה נקש: עובד זר שאושר בעבר, או נדחה בעבר, שניתנה החלטה לגביו בעבר על ידי השר, אי אפשר להגיש אותו פעם נוספת לוועדה.
<משה נקש: דרך אגב, יש לזה רציונל, הרציונל של זה שאם הוגשה עבורו בקשה, וזה מתחבר למי שהוגשה עבורו בקשה אפילו אם לא התקבלה החלטה, הרציונל הוא - - -
<קריאה: הוועדה נועדה לתת את המענה למטופל, לא לעובד.
קארין אלהרר: אל תהיו הפרשנים שלו, אני לא שומעת אותו.
<משה נקש: הרציונל הוא שהוועדה הזאת בוחנת בין היתר את הקשר המשמעותי ושהניתוק שלו יגרום לפגיעה במטופל ואם יש קשר של עובד זר עם מטופל סיעודי ואז מגישים בקשה, ובאים להגיש עכשיו בקשה על מישהו אחר, זאת אומרת שהקשר הזה ניתק, אין פה רצון להעביר את העובד, 'יאללה, צור קשר עם מישהו חדש', ואחרי זה עם עוד מישהו חדש ועוד מישהו חדש ואין לזה סוף.
<קריאה: אבל אם הוא עובד טוב?
<משה נקש: גם אם הוא עובד טוב, העובד מגיע לישראל לעבוד 5 שנים, זה נקבע בחוק, יש פה חריג לחוק, יש שני חריגים.
<משה נקש: החריג הראשון אומר שאם אתה ממשיך עם אותו מטופל, אתה ממשיך איתו עד 120.
<משה נקש: יש חריג נוסף שזו הוועדה ההומניטארית.
מיכל רוזין: ואם מישהו מת, אני מכירה סיפור כזה שכתבו לי, ואחרי חודשיים גם מי שהוא עבר אליו מת, ואז לקחה אותו מישהי שלישית והגישה, אמרו 'סליחה, הוא כבר לא יכול לעמוד בתנאי הסף'.
<משה נקש: עוד פעם, לא הבנתי את הסיטואציה.
<קריאה: לא צריך להיות תנאי סף, צריך להיות הומני, זה הכול.
מיכל רוזין: היא עבדה אצל אישה קשישה, אחרי שלוש שנים הקשישה נפטרה ואז היא עברה לעבוד אצל מישהי אחרת והגישו בקשה מיוחדת שהיא תעבור לעבוד אצלה.
מיכל רוזין: עברה לעבוד ואחרי חודשיים מה לעשות, הקשישה החדשה נפטרה ואז אחותה אמרה 'אני רוצה אותה אליי', הגישו בקשה, אמרו 'אי אפשר'.
מיכל רוזין: אבל זה לא כי היא עובדת לא טובה.
מיכל רוזין: כי ההיא מתה, מה לעשות?
<משה נקש: יש לכם את הפסיקה של בית המשפט לגבי שהות של עובדים זרים.
<משה נקש: אין לזה סוף.
<משה נקש: בואו תגידו לנו, המחוקקים, אין הגבלה, כל עובד זר שהוא טוב אפשר לעבוד בלי הגבלה, אנחנו נעשה את זה.
<משה נקש: זה לפתחכם.
קארין אלהרר: משה, זה לא מה שאומרים.
<משה נקש: זו המשמעות של הדברים.
קארין אלהרר: לא, זה לא - - -
שמעון אוחיון: משה, תעצור רגע.
שמעון אוחיון: אני מבקש, אנחנו לא נפתור את כל הבעיות ואת כל הסיטואציות ואת כל המקרים היום.
שמעון אוחיון: לא נפתור.
שמעון אוחיון: יש פה הזדמנות, יש פה נציגים, שמענו מגוון של טענות ותלונות שהן ענייניות בדברים הללו.
שמעון אוחיון: אני בוודאי כחבר ועדה לומד מקרוב פעם ראשונה, אני מודה, בנקודה הזאת וכדי שאנחנו נוכל לפחות להתקדם עם משהו, סימנו לנו כמה דברים שבוודאי כחברי ועדה ננסה למצוא להם את הפתרון.
שמעון אוחיון: משה פה בא לתת תשובות על פי הנהלים שהוא מופקד עליהם.
שמעון אוחיון: אל תבואו אליו בכל הטענות, הוא יכול לכל היותר לשמוע אתכם, לקחת את זה - - -
<קריאה: זה לא אישי.
שמעון אוחיון: העלינו גם טענות אחרות, אנחנו פתחנו את הישיבה גם עם טענות אחרות ועוד לא הספקנו - - -
<קריאה: ביטוח לאומי גם פה.
שמעון אוחיון: נכון ואני רוצה לשמוע בהזדמנות זאת לפחות את התשובות של משרד הרווחה והביטוח הלאומי.
שמעון אוחיון: סיים במשפט אחד, משה.
<משה נקש: אני לא רוצה עוד פעם לפתוח.
<משה נקש: אני אומר עוד פעם, אנחנו עובדים ויש לנו חוקים שחלים עלינו ולפעמים אין מה לעשות, צריך לדחות את הבקשות ותשובה שלילית לפעמים היא גם תשובה, אין מה לעשות.
<שלום קוטשר: למה אין אפשרות לערר בוועדה הומניטארית?
<משה נקש: אני לא אכנס לנימוקים משפטיים, אבל ועדה בדרך כלל לא יכולה לדון בעצמה על החלטה שלה, או המלצה שלה, לצורך העניין.
<משה נקש: יש בית הדין לעררים שהוא ייעודי לנושא הזה של זרים.
שמעון אוחיון: תודה רבה, משה.
שמעון אוחיון: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור.
שמעון אוחיון: בבקשה, שמך עוד פעם.
<שלמה אלישר: שלומי אלישר, מנהל אגף השיקום במשרד הרווחה.
<שלמה אלישר: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות שעלו כאן, הנושא של גמלת טיפול אישי סיעודי, הנושא השני זה נושא של שירותי שיקום קהילתיים, כתמיכה לאנשים בעיקר עם נכויות קשות בקהילה והנושא השלישי זה הנושא של היערכות אגף השיקום ומשרד הרווחה לשעת חירום בהיבט של הנקודה שמקודם עלתה.
<שלמה אלישר: אז קודם כל לגבי הנושא של גמלת טיפול אישי סיעודי, אני רוצה להזכיר לאנשים שבחורף 2002, בשביתת הנכים הגדולה, היה משא ומתן שהתקיים בין ארגוני הנכים לבין הממשלה לצורך הגדלת גמלת שר"מ, שירותים מיוחדים לנכים, שבאמצעותה מממנים את העלות של עובדים זרים.
<שלמה אלישר: אז המוסד לביטוח לאומי, בגלל השלכות רוחב מאוד מאוד גדולות, החליט בעצה אחת עם השר שלנו וראש הממשלה אז שניהל גם את המשא ומתן מול ארגוני הנכים, לתת גמלת טיפול אישי סיעודי באמצעותנו.
<שלמה אלישר: אני רוצה להזכיר שאנחנו למעשה אמונים על פיתוח שירותי שיקום, תחום העבודה הסוציאלית שיקומית ולא גוף שנותן קצבאות, אבל אנחנו לקחנו את זה על עצמנו.
<שלמה אלישר: היום אנחנו מממנים 1,100 שקל לחודש גמלת טיפול אישי סיעודי לארבע קבוצות נכים.
<שלמה אלישר: זה אנשים עם נכויות פיזיות קשות, שהם עומדים באחד מארבעת הקריטריונים, אלה אנשים שחיים לבד בקהילה, שיש להם את שלוש הגמלאות, גמלת שר"מ, גמלת שירותים מיוחדים, קצבת נכות וקצבת ניידות והם חיים לבד בקהילה, או שישנם במשפחה שני אנשים שעומדים בקריטריונים האלה, שהם אחים או חברי משפחה שעומדים בקריטריונים, שני נכים או יותר.
<שלמה אלישר: קבוצה שלישית זה אם חד הורית שחיה לבד בקהילה ושיש לה בן נכה שעומד בקריטריונים האלה, ו/או למשפחה שבה שני בני הזוג הם מעל 55 ושיש להם אדם עם נכות שעומד בקריטריונים האלה.
שמעון אוחיון: אני אפסיק אותך בקטע הזה.
שמעון אוחיון: אתה שמעת את הטענות, גם אני שמעתי אותן, ואת העלויות.
שמעון אוחיון: אני מבין שאתם הוספתם עוד 1,100 שקלים לאותה קצבה, אתם מדברים על תוספת ייחודית.
<שלמה אלישר: לא אנחנו, אני רוצה להבהיר.
שמעון אוחיון: אבל זה דרכך.
<קריאה: אבל מדוע הורידו לה את ה-500 שקל?
שמעון אוחיון: במכלול של כל ההוצאות אתה רואה - - -
<שלמה אלישר: אני רוצה רק לסיים.
<שלמה אלישר: זה בעצם היה ההסכם שנחתם בין הממשלה לבין ארגוני הנכים.
<שלמה אלישר: הם העבירו את זה לאגף השיקום, ביקשו מאיתנו להיות הגוף המבצע.
<שלמה אלישר: גובה הגמלה שאנחנו נותנים, שהיא בעצם משלימה את השר"מ, זה לא נקבע על ידי אגף השיקום, היא נקבעה במשא ומתן בין ארגוני הנכים לבין הממשלה.
קארין אלהרר: זה בתע"ס?
קארין אלהרר: זה נכים קשים?
קארין אלהרר: זה תקצוב נכים קשים בקהילה?
<שלמה אלישר: נכון, זה מופיע בתע"ס, זו גמלת טיפול אישי סיעודי.
<שלמה אלישר: אנחנו מממנים היום בערך כ-400 אנשים שעומדים בקריטריונים האלה, עם נכות מאוד קשה, צריך לומר, כשיש לנו למעשה רשימות המתנה ואנחנו בגירעון של מיליון וחצי שקל.
<שלמה אלישר: זה לא מעוגן בחקיקה.
שמעון אוחיון: אגף השיקום מממן קבוצות אחרות חוץ מזה?
שמעון אוחיון: כלומר הוא מקבל - - -
<שלמה אלישר: בנוסף לזה במאי 2012 הייתה שביתה נוספת ואז הייתה חתימה על הסכם נוסף, מה-1 במאי 2012, שבו ניתנה גמלת טיפול אישי סיעודי לנכים מונשמים, שבהם למעשה נקבעו קריטריונים כדלקמן, נקבע שלכל מי שיש לו שלוש קצבאות, אבל גמלת שר"מ 175%, לבוגרים, לילדים זה מספיק גמלת ילד נכה, ושהוא מונשם, גם ילדים וגם בוגרים.
<שלמה אלישר: אלה היו הקריטריונים.
<שלמה אלישר: אנחנו מטפלים היום ב-170 אנשים כאלה, ואני מקווה שלא יתווספו, בנוסף ל-400, ולמעשה גם פה בנקודה הזאת התקציב נגמר.
<שמחה בניטה: היא הייתה מקבלת בהתחלה כנכה לבד ועכשיו היא הצטרפה לניתוח הזה, אז הוא הוריד לה את הקצבה ההיא ונתן לה את זה.
שמעון אוחיון: ד"ר אלישר, אתה תגיד שאתה לא נוגע לקיצוץ ההוא.
שמעון אוחיון: מה שיש לך זה מה שאתה מופקד עליו.
<שלמה אלישר: נכון, זה לא נוגע אליי.
שמעון אוחיון: מזה חששתי.
שמעון אוחיון: שהקיצוץ הוא לא נוגע אליו.
שמעון אוחיון: מה שהוא קיבל והוא מופקד עליו במסגרת אגף השיקום הוא דואג להעביר ולפקח.
<שמחה בניטה: אבל היא קיבלה 1,600, היא קיבלה מ-2002 עד 2012 1,600, אחר כך עשו לה ניתוח לפני שנה.
<שלמה אלישר: אני רוצה לומר דבר נוסף.
<שלמה אלישר: קיבלנו תוספת של חצי מיליון שקל לשנת 2015, כדי להוסיף לגמלת הטיפול אישי סיעודי כשיש לנו גירעון של 2 מיליון שקל.
<שלמה אלישר: אני מניח שהשר שמקדם עכשיו - - -
<יהודה דורון: אני לא מבין למה הדיון הזה מתקיים בלי נציג אוצר, שהיה צריך לתת תשובות לכל הנושאים האלה.
<שלמה אלישר: השר שלנו, השר מאיר כהן, שעכשיו מקדם את החקיקה עבור אוכלוסיית אגף השיקום, וחברת הכנסת קארין בוודאי תומכת ומסייעת, אני מקווה שהנושא הזה יכוסה בחקיקה ואז למעשה לא תהיה כאן בעיה.
קארין אלהרר: זה יהיה בחקיקה ראשית ו - - -
<שלמה אלישר: זה יעוגן בחקיקה וזה יהיה מחויב המציאות.
קארין אלהרר: ולא יהיה מצב גירעוני.
<אבנר עורקבי: מה אתה רוצה להגיד, שכולם יקבלו?
<שלמה אלישר: אני אומר שעל פי הקריטריונים שנקבעו עד כה, הם יעוגנו בחוק וכל מי שעומד בקריטריונים יקבל.
<אבנר עורקבי: כולם יקבלו?
<אבנר עורקבי: כי יש כאלה אצלי שלא מקבלים.
<אבנר עורקבי: אמהות חד הוריות לילד נכה.
קארין אלהרר: אבנר, זו בכלל לא הסיטואציה.
שמעון אוחיון: בואו נשמע את נציגי הביטוח הלאומי.
מיכל רוזין: כן, חשוב ביותר, כי אנחנו התעקשנו שהם יבואו והם הגיעו.
<שלמה אלישר: לגבי הנושא השני, של שירותי שיקום, עלתה כאן טענה והיא בהחלט מוצדקת.
<שלמה אלישר: יש לנו בסך הכול שבעה מרכזי יום לנכים קשים שמבקרים בהם כרגע שמונה שעות ביום, בסך הכול 170 אנשים עם מוגבלות פיזית קשה.
<שלמה אלישר: הוצאנו מכרז לעוד שבעה, כאשר עשינו המרה תקציבית מתחום הטיפול החוץ ביתי, ממעונות, הוסטלים ומערכי דיור מוגן לדיור קהילתי, כדי לאפשר לאנשים שחיים בקהילה להגיע למרכז יום לנכים קשים למשך שמונה שעות, כדי שהם לא יצטרכו להגיע למסגרות חוץ ביתיות.
<שלמה אלישר: זה נעשה מתוך תקציבים של אגף השיקום.
<שלמה אלישר: שוב פעם, הנושא התקציבי כאן הוא נושא מאוד קריטי.
<שלמה אלישר: אנחנו פיתחנו 23 קהילות תומכות לנכים, שזה גם דבר שלמעשה בא לתת מענה באמצעות עובדת סוציאלית, לחצן מצוקה של 24 שעות ביממה שעובד וזה מתייחס בהחלט לכל מה שנאמר קודם לכן לגבי הנושא של מצבי חירום.
<שלמה אלישר: אני חושב שהנושא של המלחמה האחרונה שהייתה בדרום, אנחנו קיבלנו הרבה מאוד שבחים על עבודה מאוד מאוד אינטנסיבית מאשקלון ודרומה עד לעוטף עזה, כל היישובים של עוטף עזה, בכל מה שקשור לנושא של טיפול באנשים עם נכויות קשות, נכים בודדים, עיוורים בודדים וכן הלאה.
<שלמה אלישר: הנושא של תומך קהילתי הולך ומקבל יותר ויותר - - -
מיכל רוזין: אנחנו קצת מרחיבים את הדיון - - -
<שלמה אלישר: לא, כי נאמר כאן שיש אנשים שננטשו לגמרי, שהעובדים הזרים פשוט נטשו אותם ולא היה תומך שייתן להם - - -
שמעון אוחיון: אני מודה לך, ד"ר אלישר.
מיכל רוזין: רציתם שביטוח לאומי ידברו.
<יהודה דורון: היה 1,100 שקל שהיה צריך להינתן לנכים על ידי ביטוח לאומי, משום מה נתנו את זה חד פעמי בלבד.
<יהודה דורון: את היית בדיון.
<איילת כהן קלאוזנר: אני אנסה בקצרה להסביר איפה קצבת שירותים מיוחדים נכנסת, כי אנחנו מדברים על אנשים בגיל עבודה.
<איילת כהן קלאוזנר: המטרה של קצבת שירותים מיוחדים, שהיא ניתנת מעבר לקצבת הנכות על אובדן כושר עבודה ומעבר לקצבת ניידות על ניידות מחוץ לבית, זה לאנשים בגיל עבודה שצריכים עזרה בפעולות היום יום.
<איילת כהן קלאוזנר: זה בכסף, בניגוד לסיעוד, למי שלא יודע, ולא מותנה בהעסקה של עובד זר, או בהעסקה של מישהו בכלל.
<איילת כהן קלאוזנר: היום קצבת שירותים מיוחדים בפועל המקסימלית, בגלל הגדלה לגמלת מוגבלות קשה, מגיעה ל-217%.
<איילת כהן קלאוזנר: רק לפרופורציות, גמלת סיעוד מגיעה ל-168% מסכום בסיסי שלפיו ביטוח לאומי מחשב את הקצבאות.
מיכל רוזין: כמה זה אומר בכסף?
<איילת כהן קלאוזנר: זה אומר 4,761 שקלים.
<איילת כהן קלאוזנר: אני כן רוצה להגיד בהקשר הזה, זה גם מתחבר למה שדורון אמר, שבקצבת שירותים מיוחדים היו הרבה שינויים בשנים האחרונות, אנחנו קודם כל התחלנו תשלום קצבה לנכים הקשים 60 ימים מוקדם יותר, היה פיצוי חד פעמי בעקבות טענות על שינויים בהעסקה של עובדים זרים שעשו איזה שהיא בדיקה והיה הסכם באישור כמובן של משרד האוצר, שביטוח לאומי שילם תשלום חד פעמי.
<איילת כהן קלאוזנר: זה היה הסכם מיוחד וזה מעבר לעדכוני הקצבאות שנעשים כחוק בדרך כלל בזמן האחרון, כשהמדדים נמוכים, כל ינואר.
<איילת כהן קלאוזנר: היה לנו בשנה האחרונה תיקון של ה-IADL, שהגדיל מאוד בעלות של 110 מיליון שקלים את הסכומים ואת גובה הקצבאות שמשולמות, כך שזו לא קצבה שנשארת במקום.
<איילת כהן קלאוזנר: כל זה בתוך ענף שהוא ענף גירעוני.
<איילת כהן קלאוזנר: כרגע להגדיל עוד, זה כן נושא שעלה לפני כמה שנים, קודם כל חשוב לי לומר שמבדיקה שעשינו אחוז מקבלי קצבת שר"מ שמעסיקים עובד זר ומעסיקים שני עובדים זרים הוא לא גדול.
<איילת כהן קלאוזנר: זה לא אומר כלום - - -
<איילת כהן קלאוזנר: על שני עובדים זרים אני יודעת על 2013, מתוך נתונים שאז היו בערך 37,000 מקבלי שר"מ, אנחנו היום ב-38,000, היו 5,296 מעסיקים עובדים זרים, מתוכם 270 שמעסיקים שני עובדים זרים.
מיכל רוזין: 270 מעסיקים שניים?
<איילת כהן קלאוזנר: נכון לשנת 2013.
קארין אלהרר: וכמה מעסיקים אחד?
<איילת כהן קלאוזנר: כ-5,300.
<איילת כהן קלאוזנר: בגדול זה פחות מ-10%.
קארין אלהרר: השאלה האם עשיתם חלוקה, הרי שר"מ זה 50%, 100% ו-175%.
קארין אלהרר: תדברי איתי רק ב-175% כמה מעסיקים עובד סיעודי וכמה מקבלים גמלה.
<איילת כהן קלאוזנר: יש את זה במחקר.
<איילת כהן קלאוזנר: זה במקרה נתון שלא רלוונטי לנו להחלטה, אבל כן - - -
קארין אלהרר: לא, לנו הוא רלוונטי כוועדה.
<איילת כהן קלאוזנר: אנחנו נדאג לכם לחלוקה לפי אחוזי גמלה.
<איילת כהן קלאוזנר: מתוך 175% סך הכול מתוך 4,000 3,000 העסיקו עובד זר.
<איילת כהן קלאוזנר: אני אבדוק את זה, אבל אחוז גבוה יותר בקרב ה-175%.
<איילת כהן קלאוזנר: זה לא תנאי לקצבה, אנחנו לא בודקים את זה, זה היה רק נתון שבדקנו כדי להבין מה עושים עם הקצבה.
קארין אלהרר: אז אני רוצה לשים משהו על השולחן, אדוני היושב ראש ומיכל.
קארין אלהרר: זה נכון שיש יותר מקבלי קצבאות שר"מ, אבל לא כל מקבלי קצבאות השר"מ נמצאים באותו מצב.
קארין אלהרר: בודקים חמש פעולות יום יום, יש כאלה שלא מסוגלים לעשות אף אחת מן החמש ויש כאלה שמסוגלים לעשות בסיוע קל אפילו את חמש הפעולות ועדיין זכאים לשר"מ.
קארין אלהרר: אני חושבת שאנחנו צריכים לצמצם את עיקר המחלוקת בינינו לבין האוצר, ביטוח לאומי, משרד הרווחה וכו', ולבוא ולהגיד ביושר שאנחנו מדברים רק על האוכלוסייה הקשה ביותר, על אלה שמעסיקים לפחות עובד סיעודי זר אחד ובוודאי שאנחנו מדברים על אלה שמעסיקים שניים, שזה באמת בקצבה המשתלמת, היא קצבה ראויה וטובה, אבל היא לא ראויה כשמדברים על העלויות.
קארין אלהרר: הצד השני לא מתאזן.
קארין אלהרר: זה נכון, אני מודעת למה שכתוב בחקיקה, שכתבו שזה לא אמור לממן, זה לסייע בהעסקת עובד סיעודי, אבל ברור לכולם, כששוק התעסוקה של אנשים עם מוגבלויות הוא כל כך מצומצם, אין אנשים עם מוגבלויות שהם משולבים, בטח לא ברמה הראויה, אז כל מקורות ההכנסה שלהם הם קצבאות הביטוח הלאומי וכשזה המצב אי אפשר באמת לישון בשקט ולהגיד 'בסדר, זה אמור רק לסייע'.
מיכל רוזין: אז עוד דבר אחד ואנחנו נסכם.
מיכל רוזין: אנחנו חייבים לסכם.
<איילת כהן קלאוזנר: רק לתקן משפט אחד, נתוני 2012, מתוך 8,300 בערך שקיבלו את המקסימלי, 3,050 העסיקו עובד זר.
<איילת כהן קלאוזנר: זה בהקשר הזה.
<איילת כהן קלאוזנר: אם כבר קארין דיברה ודיברו פה על האוכלוסייה של הילדים, מבחינתנו בתעדוף, במצב של אין תקציב, ובאמת אין פה נציג של האוצר, מה שאנחנו רואים מול העיניים כדחוף יותר כרגע זה הגדלת הקצבה לילדים הנכים הקשים ואנחנו מאוד מקווים שזה יעבור בקרוב.
מיכל רוזין: אנחנו נעשה על זה דיון.
<קריאה: גם לילדים וגם לבוגרים.
שמעון אוחיון: הגב' קלאוזנר, רק תתקני אותי, כי אני מחזיק נייר.
שמעון אוחיון: נאמר לפי נתוני המוסד לביטוח לאומי לחודש דצמבר 2013, את דיברת על 8,000, של מקבלי שר"מ שהעסיקו עובד זר.
<איילת כהן קלאוזנר: נתוני 2012, אנחנו עלינו בצורה דרמטית - - -
מיכל רוזין: 3,050 מתוך 8,300, היא אמרה.
שמעון אוחיון: אז זה בסדר.
שמעון אוחיון: אז המספר עלה ל-5,200.
<איילת כהן קלאוזנר: אני מניחה שהיום המספר גבוה יותר, גם במקבלים וגם במעסיקים.
שמעון אוחיון: אז אני מודה באמת לכולם ואני מודה גם למיכל.
שמעון אוחיון: אני רוצה להעביר בחזרה את רשות הדיבור ליושבת ראש הוועדה שהיא תסכם.
שמעון אוחיון: ביחד הקשבנו, האזנו לכל הבעיות, אני שמח שגם קארין הצטרפה, וביחד נשב לראות מה אנחנו יכולים להוביל לכיוון קצת יותר מעשי, מה נוכל לעשות ואם צריך עוד ישיבה, בוודאי נצטרך עוד ישיבה, את זה נשאיר בידיים של מיכל.
שמעון אוחיון: (היו"ר מיכל רוזין)
מיכל רוזין: קודם כל אני רוצה ממש להודות לחבר הכנסת אוחיון, עזרת לי מאוד היום ואני גם חושבת שהנושא הזה מאוד קרוב ללבך והיה לי חשוב שתנהל את הישיבה וטוב שכך.
מיכל רוזין: אני רוצה להגיד משפט פתיחה מאוד מאוד קצר, כי אנחנו באמת כבר בשלב הסיכום.
מיכל רוזין: היום מול שר הרווחה הראיתי איך הנתונים של הפערים והעוני וההשוואה של ישראל ל-OECD, גם ועדת אלאלוף הציגה את זה, להראות שהבעיה העיקרית או ההבדל הגדול שנוצר שבגללו יש כאלה פערים אצלנו ושיעורי עוני כל כך גדולים, במיוחד דרך אגב ילדים וכדומה, אחת הסיבות העיקריות היא תקציבי ההעברות, שזה הקצבאות.
מיכל רוזין: בעצם אין מספיק תשלומי רווחה שיצרו את האיזונים בין קבוצות האוכלוסייה ובוודאי שקבוצה מוחלשת של נכים שזקוקים לסיוע הזה היא בראש ובראשונה.
מיכל רוזין: אני מסכמת ואני מקווה שזה מקובל על חבריי פה, חברי הכנסת.
מיכל רוזין: קודם כל הוועדה תפנה לאוצר, לאחר קבלת הנתונים העדכניים מהביטוח הלאומי, כפי שביקשה חברת הכנסת קארין אלהרר, לגבי המעסיקים מתוך השר"מ, כמה מעסיקים לפחות עובד סיעודי אחד, כמה - - -
<איילת כהן קלאוזנר: זה במשרד הפנים.
<איילת כהן קלאוזנר: אלה לא נתונים שיש בידינו.
מיכל רוזין: אוקיי, הפנים והביטוח הלאומי - - -
<משה נקש: לא התמ"ת ולא הפנים.
<משה נקש: כמה מעסיקים עובדים זרים זה אנחנו, זה רשות האוכלוסין.
מיכל רוזין: נכון, אבל כמה זכאים?
<משה נקש: כמה זכאים ביטוח לאומי יודע.
<משה נקש: ויש להם, דרך אגב, את הנתונים שלנו שהם יכולים להצליב.
מיכל רוזין: וכמובן ילדים.
מיכל רוזין: תנו לנו את כל הנתונים כדי שנוכל לבוא - - - אנחנו רוצים כמה שיותר נתונים, כי צודקת קארין, כשאתה מבקש את הכול ולכולם מגיע אתה לא מקבל.
מיכל רוזין: כשבסופו של דבר אתה בא ואומר קבוצת הקצה הזאת צריכה עכשיו סיוע דחוף וצריך להגדיל את הקצבה להם.
מיכל רוזין: אחר כך נמשיך, אנחנו לא מבטיחים לא להיאבק גם בשביל השאר, אבל קודם כל בואו ניאבק לאוכלוסיות שזקוקות לכך בראש ובראשונה.
מיכל רוזין: אנחנו נפנה ביחד, אחרי שיהיה לנו את כל המידע, וניעזר בממ"מ (מחלקת מחקר ומידע של הכנסת) על מנת לחשב את הדברים בנושא גמלת טיפול אישי סיעודי, נפנה בעניין הזה לאוצר.
מיכל רוזין: לגבי התקנות הגיאוגרפיות, ועדת החריגים.
מיכל רוזין: אנחנו מבקשים לקבל בהקדם גם את פרסום הנהלים ואני חושבת שצריך לשקול מחדש את התנאים של הגשת הבקשה, בטח לפני העסקת העובד הזר.
מיכל רוזין: אני חושבת שאנחנו צריכים לקיים פה ועדה נוספת לגבי התקנות.
מיכל רוזין: אנחנו קיימנו פה עם סגנית השרה, רק כשהיא אישרה את התקנות בוועדת הפנים ואז היא הציגה אותן, אנחנו שמונה חודשים אחרים - - -
קארין אלהרר: וכבר מקבלים הרבה פניות.
מיכל רוזין: יש הרבה בעיות.
מיכל רוזין: בואו נשמע, אנחנו לומדים מהדברים האלה, זה לא תורה מסיני.
מיכל רוזין: אני גם מאמינה שגם תורה מסיני אפשר לשנות, יש רפורמים וכדומה.
שמעון אוחיון: ללמוד אותה בשלבים.
שמעון אוחיון: אל תשני אותה, אבל תלמדי אותה בשלבים.
מיכל רוזין: סליחה, ידעתי שאני אסתבך.
מיכל רוזין: אבל בוודאי תקנות, שאינן תורה מסיני, ובוודאי חוקים שנעשו בידי אדם, אפשר לבחון את עצמנו ולבדוק האם הם נותנים מענה.
מיכל רוזין: הרי הם נוצרו למשהו מסוים, ואם בסופו של דבר מגיע אדם ואומר 'אני, בגלל התקנות שבאו להגן עליי נפגע', אז אנחנו צריכים לבדוק ולראות איך אנחנו מוצאים את החריג.
מיכל רוזין: הדבר הנוסף שאנחנו נדון בו גם זה הוועדה ההומניטארית.
מיכל רוזין: בפעם האחרונה שדנו התקבלה ההחלטה החשובה והנכונה להכשיר, להלבין, איך שאתה רוצה לקרוא לזה, את אותם 5,000, אמרנו שניפגש שוב כדי לשמוע מה קורה עם המכסה, את מי מאשרים, מי לא מאשרים.
מיכל רוזין: גם בעניין של תנאי הסף, צריך לבדוק, כמו שנתתי את הסיפור של עובדת זרה שלא באשמתה, מה לעשות, מתה ואחריה מתה אישה ובאמת היא עובדת טובה ואנחנו רוצים שהיא תישאר פה והיא נופלת רק בגלל שאנחנו חושדים אוטומטית שהיא עזבה את המעסיקים שלה.
מיכל רוזין: הדבר האחרון זה הנושא של מאגר עובדים חליפיים.
מיכל רוזין: בית המשפט קבע, הוא נתן לכם את האופציה להביא לפה אנשים עם ויזה כללית, או להשאיר אנשים שסיימו את העובדה ושיוכלו להיות עובדים חליפיים.
מיכל רוזין: משום מה המאגרים האלה זה משהו נעלם, משום מה האזרחים לא יודעים שהם יכולים להשתמש במאגרים האלה.
מיכל רוזין: בואו נדבר על זה.
<קריאה: אין במאגר.
מיכל רוזין: אז אנחנו צריכים לדבר על זה עם הלשכות ולראות איך אנחנו מוצאים פתרון לזה, כי זה אומר גם להחלפת העובדים וגם לשבתות.
<קריאה: גם ביציאה לחופש.
מיכל רוזין: מגיע לעובד הזר גם חופש, גם אם בחופש הזה הוא בוחר לעבוד לא יודעת במה.
<קריאה: לא, הוא נסע לחוץ לארץ לבקר את אמא שלו, אז מה עושה אותו נכה?
מיכל רוזין: בסדר, גם נכון, אבל בוודאי שהם זכאים לחופש ולימי מנוחה וגם לנסוע לבקר את ילדיהם וכדומה וצריך שיהיו פה מאגרים, כי אחרת אנחנו כל הזמן מעמידים את אוכלוסיית הנכים, תסלחו לי, מול העובדים הזרים וזה החטא שלנו ויותר מזה, אנחנו הופכים אותם למעסיקים שצריכים להעסיק רואה חשבון ועורך דין והכול כדי לנהל את העסק הזה, כאשר הם בעצם אלה שמטופלים.
מיכל רוזין: בוקר טוב לכולם, שלום כבוד ראש העיר, אני פותחת את הישיבה.
מיכל רוזין: על סדר היום, יישום החלטת הממשלה להעסיק עובדים ירדנים במלונאות לאור היחסים עם ירדן.
מיכל רוזין: היום נבדוק באם וכיצד היא תיושם.
מיכל רוזין: במושב הקיץ, שמענו מהתאחדות המלונות על המצוקה ההולכת וגוברת במחסור בידיים עובדות בעיקר בתחום הניקיון, החדרנות וכדומה.
מיכל רוזין: בין היתר, אנחנו מכירים את ההיסטוריה של הסדר שבוטל, או כפי שבכר תמיד נוהג לומר, הסכימו על הבאת עובדים זרים לענף המלונאות בשל המצב הביטחוני שגרם לכך שגם שאישרו לשאר הענפים עובדים זרים.
מיכל רוזין: בשנת 2000 נתבקשתם להפחית או בכלל לוותר על הבאת עובדים זרים לענף.
מיכל רוזין: תקן אותי.
מיכל רוזין: בהמשך חלק מאותם מבקשי מקלט שהועסקו בעיקר במלונות באילת הועברו למתקן "חולות" וגם זה הפחית את הידיים העובדות בעיקר באילת.
מיכל רוזין: אני יודעת על מצוקה קשה, אני מקווה שיהיה מישהו שיוכל לדבר כאן על המצוקה המאוד קשה באזור ים המלח.
מיכל רוזין: אני ביקרתי עם וועדת הכלכלה לפני מספר חודשים בים המלח.
מיכל רוזין: יש מצוקה מאוד קשה של ידיים עובדים.
מיכל רוזין: בשבוע שעבר דנו בנושא של העסקת עובדים פלסטיניים.
מיכל רוזין: ידוע שבגלל הסגר יש קושי באופן כללי, עניינים ביטחוניים.
מיכל רוזין: בשבוע שעבר גם שמענו פה שיש ממש איסור להביא עובדים פלסטיניים לענף המלונאות בים המלח.
מיכל רוזין: אני בטוחה שיש בעיה חריפה יותר.
מיכל רוזין: בתגובה לכל זה או בהמשך לדרישה מוצדקת של התאחדות המלונות, החליטה הממשלה בסוף יוני על הבאת כ-1,500 עובדים זרים מירדן לעבודה בבתי המלונות, אני מבינה שלאילת.
מיכל רוזין: בהמשך נשמעו הצהרות, עליהן ארצה לדבר וגם לבדוק.
מיכל רוזין: נשמעו כל מיני הצהרות שמדובר רק על 500 או שמתחילים רק עם 500.
מיכל רוזין: אנחנו נרצה להבין האם מדובר רק על 500 או 1,500.
מיכל רוזין: בכלל למדתי שכל מיני החלטות ממשלה עם מספרים מאוד גדולים, בסוף שכשמגיעים לשולחן הזה אומרים 'רגע, אמנו 8,000 אבל זה לא באמת' וכל מיני הצהרות דומות.
מיכל רוזין: מי שמכיר אותי יודע, שבוועדה הזאת אנחנו בודקים את העובדות ולא את ההצהרות.
מיכל רוזין: אנחנו גם משתדלים לא לעסוק בהצהרות פופוליסטיות אלא באמת לעשות בדיקה בשטח.
מיכל רוזין: אם יש משהו שאני מתגאה בו, זה באמת שאני רואה את המעסיקים אל מול עיני ולא רק את העובדים.
מיכל רוזין: אני חושבת שמעבר לכך שאני אומרת תמיד שהעובדים תורמים לכלכלה שלנו והם חיוניים לכלכלה, כמובן המעסיקים על אחת כמה וכמה חיוניים לעבודה, לתעסוקה ולכלכלה במדינת ישראל.
מיכל רוזין: אני שומעת את צעקתם למרות שפעמים רבות מצד האוצר, בנק ישראל וכדומה טוענים שאין שום בעיה, 'יש לכם מלא עובדים', אתם פשוט לא מעסיקים אותם'.
מיכל רוזין: בוועדה אנחנו מכירים את המחסור, את הצורך ואת הקושי בגיוס עובדים.
מיכל רוזין: אנחנו נרצה לשמוע לגבי הנושא.
מיכל רוזין: אני מבינה שהוקם צוות ייעודי ליישום ההחלטה שהתחיל לעבוד.
מיכל רוזין: נתחיל בבקשה עם יואל.
מיכל רוזין: אני כן רוצה שאתה או משרד החוץ תתייחסו לנושא.
מיכל רוזין: האם לאור כל מה שקרה בחודשיים האחרונים עם ירדן זה מקשה, האם זה מעכב את ההחלטה.
מיכל רוזין: בבקשה תציג לנו תמונת מצב של ההחלטה.
מיכל רוזין: אי אפשר להתעלם מכך שאנחנו לא יכולים לדבר רק על הבאת 500 או 1,500 ירדנים ולהתעלם משאר התעסוקה.
מיכל רוזין: בהמשך נדבר גם על תעסוקת ישראלים, פלסטיניים, עובדים זרים וכדומה.
מיכל רוזין: כולם זו תמונה אחת.
מיכל רוזין: אומנם אנחנו מפרידים את זה טכנית בוועדות כדי לדון בכל פעם בקבוצה אחרת, אבל בסופו של דבר אנחנו מדברים כאן על עובדים.
<יואל לביפוביצקי: אני מוניתי גם כיושב ראש הוועדה ליישום החלטת הממשלה.
<יואל לביפוביצקי: כרגע, אנחנו נמצאים בשלב שבו בחודש שעבר העבירו טיוטה לצד הירדני.
<יואל לביפוביצקי: אחר כך משרד החוץ יעדכן איפה זה עומד.
<יואל לביפוביצקי: החליפו שם מושל.
<יואל לביפוביצקי: כרגע הם עדיין לא חתמו.
<יואל לביפוביצקי: מבחינתנו זה 500 עובדים שברגע שיאושר ההסכם נצא בפרסום הפעימה הראשונה שהיא 500 עובדים בלבד.
<יואל לביפוביצקי: רק לאחר חצי שנה מאותו רגע שנחלק את ה-500 ההיתרים הללו נעבור לחלק עוד 500 באישורו של משרד הפנים לאחר התייעצות עם שרי הכלכלה והאוצר.
<יואל לביפוביצקי: לאחר מכן, אחרי חצי שנה, נחלק עוד 500 .
מיכל רוזין: למה החלוקה הזאת?
<יואל לביפוביצקי: זו החלטת ממשלה.
<יואל לביפוביצקי: ללמוד, להפיק את הלקחים ולראות מה תהא ההשפעה של קליטת 500 הראשונים.
<יואל לביפוביצקי: אני לא יודע אם זה נכון לבוא עם כמה אלפים, במיוחד שזו רק התחלת הפיילוט.
<יואל לביפוביצקי: עד עכשיו, לא הועסקו ירדנים במלונות.
<יואל לביפוביצקי: עם הנוהל אנחנו כבר מוכנים, אחרי שסיימנו את הדיונים של הוועדה.
<יואל לביפוביצקי: אנחנו ממתינים לצד הירדני.
מיכל רוזין: מדובר על עובדים בעלי הכשרה, כאלה שעבדו בענף המלונאות בירדן, אנחנו יודעים שיש שם פריחה.
מיכל רוזין: כך לפחות שמעתי.
מיכל רוזין: אני נאמנה עד היום לאילת ולא עברתי לצד השני.
מיכל רוזין: באמת אני שומעת על ענף מלונאות משגשג בצד השני.
מיכל רוזין: האם העובדים שמגיעים לכאן?
מיכל רוזין: תמיד אנחנו אומרים שמן הראוי שעובדים זרים יגיעו כל אחד לעבוד על פי הכשרתו, מי שהוא פלח שיגיע לעסוק בחקלאות ומי שעסק בענף המלונאות והוא בעל הכשרה ויודע יעבוד בענף המלונאות.