GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל פריש: הקרן של עמיתים לא קשורה לתקציב, על הקרן של עמיתים אנחנו עובדים באופן שוטף.
אבתיסאם מראענה: את אומרת שזה בתהליך ואנחנו ניפגש, אני ואת, אחרי התקציב.
יעל פריש: זה בתהליך אבל זה לא קשור לתקציב.
יעל פריש: זה תהליך של תקופת הקמה.
יעל פריש: תקופת הקמה היא שנה וחצי.
מיכל תג'ר: שנה וחצי מהיום שכל המידע מועבר.
מיכל תג'ר: זה מה שכתוב בחוזה.
יעל פריש: נכון.
מיכל תג'ר: האם נקודת הזמן הזו שבה כל המידע הועבר ועכשיו הם מחויבים לשנה וחצי, התרחשה כבר?
מיכל תג'ר: זו שאלה פשוטה.
מיכל תג'ר: זה כל מה שאני שואלת.
יעל פריש: עוד לא.
מיכל תג'ר: עוד לא.
יעל פריש: אנחנו עובדים על המעבר.
מיכל תג'ר: אתם יכולים תיאורטית 10 שנים לקחת עד שתעבירו את כל המידע ורק אז הם יהיו מחויבים לשנה וחצי.
יעל פריש: קודם כל, אני אשמח שענבל או אפרת מרשות האוכלוסין וההגירה יגיבו בנושא, אבל אנחנו עובדים כל הזמן על העברת המידע.
אבתיסאם מראענה: מי אתנו מרשות האוכלוסין שיכולה לתת את האינפורמציה ולענות על כל השאלות שנשאלו כאן?
ענבל משש: מכיוון שעו"ד אפרת לב ארי הייתה חלק מהצוות הבין-משרדי אז אני אשמח שהיא תתייחס בהרחבה, אבל יעל דייקה בדברים שלה.
ענבל משש: אני רק אוסיף שלכולנו, בטח לנו ברשות האוכלוסין וההגירה, יש אינטרס מאוד-מאוד גדול ומשמעותי כן לסיים עם הליך המעבר וההקמה בקרן עמיתים, ואנחנו פועלים באופן מואץ – אולי לא לשביעות רצונה של חברתנו מיכל אבל אנחנו פועלים באופן מואץ – להעביר את הדברים לקרן עמיתים.
ענבל משש: אני אשמח שאפרת תתייחס להיבטים האחרים.
אפרת לב ארי: אני לא בטוחה לאיזה היבטים צריך עוד להתייחס כי אני חושבת שגם יעל סקרה היטב את המלצות הצוות.
אפרת לב ארי: כאמור, המלצות הצוות מוכנות כבר מזה שנתיים, אפילו יותר משנתיים, ולנו, רשות האוכלוסין וההגירה, כמו שענבל אמרה, יש גם אינטרס שהן תאושרנה בממשלה, כלומר, לעלות לדרג המדיני כדי לאשר אותן ואז כל הגבייה של הרכיבים הסוציאליים, שבמשך השנים נעשתה ועודנה נעשית באמצעותנו, באמצעות רשות האוכלוסין וההגירה, בעצם תיפסק, כשיישארו רק שלושה רכיבים שהמדינה מחויבת להמשיך לטפל בהם מכוח פרוטוקול פריז, שזה נספח להסכם עזה ויריחו.
אפרת לב ארי: אפשר להרחיב על זה, אני פשוט חושבת שכרגע הזמן קצר.
אפרת לב ארי: הרעיון המרכזי הוא להעביר את האחריות למעסיקים כדי שהם יטפלו בכל נושא התשלומים ישירות לעובדים, וכמובן, כמו שיעל הזכירה, דרך המערכת הבנקאית ולא בתשלומים בשחור, במזומן או איך שלא נקרא לזה.
אפרת לב ארי: אז גם מבחינתנו אנחנו רתומים לחלוטין למהלך הזה, בתקווה שהוא יאושר בממשלה בתוך חודשים ספורים.
אבתיסאם מראענה: אז, אפרת וענבל, אתן אומרות שאתן מנפיקות את תלוש המשכורת של העובד הפלסטיני, אתן מחזירות את תלוש המשכורת למעסיק בתקווה שהמעסיק יעביר את זה לעובד הפלסטיני, נכון?
אפרת לב ארי: אני אסביר קצת את הרקע לזה.
אפרת לב ארי: יש החלטת ממשלה משנת 1970, החלטת קבינט, שהטילה על יחידה שאז הייתה בשירות התעסוקה – היום זו יחידה שנמצאת אצלנו, ברשות האוכלוסין וההגירה, אגף שירות למעסיקים, כך הוא נקרא אבל זו אותה יחידה היסטורית שעד היום עושה את זה – אחריות לגבות מדי חודש בחודשו ממעסיקים של עובדים פלסטינים שמועסקים כדין בישראל את רכיבי השכר, ומאז ועד היום זה נשאר.
אפרת לב ארי: כחלק מהליך הגבייה, בשביל לדעת כמה צריך לגבות ממעסיק, אנחנו צריכים שהמעסיק ידווח לנו את מתכונת ההעסקה של העובד בחודש הקודם, כמה ימים הוא העסיק אותו בפועל, כמה ימים היה העובד חולה, בחופש, סגר, אבל, כל מיני סיבות של היעדרות.
אפרת לב ארי: הוא מעביר אלינו את הדיווחים האלה ועל בסיסם – לנו אין דרך לדעת אם הם נכונים או לא, כמובן שהמעסיק חייב לדווח דיווחי אמת אבל אין לנו דרך לדעת אם זה באמת נכון – אנחנו נותנים למעסיק שירות של עיבוד הנתונים האלה וחילול השכר.
אפרת לב ארי: זה שירותי למעסיק שהפועל היוצא שלו זה אותו דמוי תלוש שכר.
אפרת לב ארי: לפי חוק הגנת השכר החובה להפיק תלוש לעובד – לאו דווקא עובד פלסטיני, גם לי, גם לכם – חלה על המעסיק.
אפרת לב ארי: המעסיק הוא זה שצריך להפיק תלוש ולמסור אותו לעובד.
אפרת לב ארי: אנחנו נותנים למעסיק שירות של יצירת או הפקת דמוי תלוש על בסיס הדיווחים שלו, אבל על המעסיק מוטלת החובה גם למסור את דמוי התלוש הזה לעובד שלו, כי בתלוש הזה יש מין ריבוע קטן כזה שנקרא בול בריאות.
אפרת לב ארי: זה סוג של תחליף לכרטיס קופת חולים.
אפרת לב ארי: כלומר, עם הבול הזה העובד יכול לגשת למוסדות בריאות, קופת חולים, בית חולים ברשות הפלסטינית, ולקבל שירותי בריאות שם.
אפרת לב ארי: לכן יש גם חובה למעסיק למסור לעובד את המסמך הזה שהוא בעצם דמוי תלוש.
אבתיסאם מראענה: יש מנגנון כזה שקורה בארץ שאתם נותנים שירות למעסיקים, שאתם מכינים להם את תלוש המשכורת?
אבתיסאם מראענה: אני לא מכירה כזה מנגנון אבל אם יש אני אשמח שתגידי לי למה זה דומה.
אפרת לב ארי: אנחנו, כרשות, לא מנפיקים תלושים מלבד לעובדים שלנו ודמוי תלוש עבור - - -
איציק גורביץ: זה לא דמוי, זה תלוש.
אבתיסאם מראענה: מה זה "דמוי"?
אבתיסאם מראענה: למה הוא נקרא "דמוי"?
אפרת לב ארי: רשות האוכלוסין וההגירה איננה המעסיק של העובדים האלה.
אפרת לב ארי: הרשות היא המעסיק של עובדי הרשות.
אפרת לב ארי: לכן המעסיק של עובד פלסטיני מדווח לנו דיווח העסקה, יומן העסקה, על חודש העסקה הקודם, על בסיס הדיווחים שלו – זה לא שיש לי יומן נוכחות של עובדים שהעבירו כרטיס כמו עובדים שלנו ברשות – אז זה שירות דמוי תלוש.
אבתיסאם מראענה: הבנתי.
אבתיסאם מראענה: אחרי שאת מקבלת את הדיווח על מנת להכין את דמוי תלוש המשכורת, מה את מנכה מתוך הדיווח הזה?
ענבל משש: הפרשים וניכויים סוציאליים.
אפרת לב ארי: אנחנו מנפיקים למעסיק דמוי תלוש, מתוכו את שכר הנטו המעסיק משלם לעובד, את הרכיבים הסוציאליים – כשיש הגדרה בחוק מהם רכיבים סוציאליים, אני יכולה גם לפרט בגדול – המעסיק מעביר אלינו - - -
אבתיסאם מראענה: מה אתן עושות עם הכסף הזה?
אבתיסאם מראענה: מה קורה עם הכסף הזה במתפ"ש?
אפרת לב ארי: אם זה דמי ביטוח לאומי מעבירים לביטוח לאומי, מס הכנסה מעבירים לרשות המיסים - - -
אבתיסאם מראענה: למה מס הכנסה?
אבתיסאם מראענה: הוא לא תושב מדינת ישראל, למה צריך להפריש מס הכנסה?
אפרת לב ארי: כי זה חל עליו גם.
אפרת לב ארי: זה חל גם עליהם.
אפרת לב ארי: לפי מה שאני יודעת הפקודה חלה גם עליהם.
אבתיסאם מראענה: אוקיי.
אבתיסאם מראענה: ומה עם דמי מחלה?
אפרת לב ארי: עד סוף 2018 גם גבינו דמי מחלה, הפרשה בשיעור 2.5% משכר העובד ממעסיקים של עובדים פלסטינים.
אפרת לב ארי: הגבייה הזו פסקה החל מה-1 בינואר 2019.
אפרת לב ארי: קרן דמי מחלה זה נושא אחר.
אפרת לב ארי: זו קרן שהיום היא כבר לא גובה.
אפרת לב ארי: התנהלה עתירה לגבי אופן ניהול הקרן, עתירה שהגישה עמותת "קו לעובד".
אפרת לב ארי: העתירה נמחקה לפני כמה חודשים ואנחנו בימים אלה בהשלמה של כתיבת נוהל/תקנון לקרן דמי המחלה.
אבתיסאם מראענה: כמה כסף יש בקרן הזו כרגע?
אפרת לב ארי: כרגע, למיטב זכרוני, 514 מיליון שקלים.
אבתיסאם מראענה: חצי מיליארד שקל שיש בקרן.
אבתיסאם מראענה: על כמה שנים אנחנו מדברים?
אפרת לב ארי: אני לא יודעת.
אפרת לב ארי: ענת אולי תוכלי לעדכן?
ענבל משש: זה הצטבר במשך שנים.
אפרת לב ארי: הצטבר במשך השנים, כן.
אפרת לב ארי: יש גם עובדים שפדו, לא בהמוניהם, על זה הייתה העתירה בעצם.
אבתיסאם מראענה: אז אנחנו מדברות על חצי מיליארד שקל שנמצאים בתוך קרן של עובדים פלסטינים במשך 40 שנה של דמי מחלה - - -
אפרת לב ארי: זה קרן של מעסיקים, ההפרשות הן של המעסיקים.
אבתיסאם מראענה: נכון אבל מי שזכאי לזה זה העובד.
איציק גורביץ: רק אם הוא חולה.
אפרת לב ארי: עובד שהיה חולה, נכון.
אפרת לב ארי: במשך השנים עובדים תבעו מהקרן הזו דמי מחלה, כמו שאמרתי, הקרן הזו כבר לא גובה יותר מהמעסיקים.
אפרת לב ארי: במסגרת העתירה המדינה הודיעה לבג"ץ שיש כוונה להחזיר למעסיקים הפרשות הפרישו במשך השנים עבור עובדים פעילים.
אפרת לב ארי: בעקבות הערות של הרכב בג"ץ בדיון שהתנהל בעתירה הזו נמתחה ביקורת על הרעיון הזה, על ההצעה להחזיר למעסיקים את הכספים.
אפרת לב ארי: שמענו את ההערות והודענו על מתווה אחר של שיפוי למעסיק ששילם בפועל דמי מחלה לעובד החל מינואר 19, שזה החודש שבו הפסקנו לגבות מהמעסיקים.
אפרת לב ארי: בעקבות ההודעה הזו נמחקה העתירה לבג"ץ ומאז אנחנו עובדים יחד עם הממשלה הרלוונטיים על גיבוש של נוהל או תקנון שיסדיר תשלומים על תקופות מחלה שקדמו לסגירת הקרן ולגבייה, וגם מנגנון של שיפוי של מעסיקים על תשלומי דמי מחלה שהם שילמו החל מינואר 19.
אפרת לב ארי: אנחנו כבר בישורת האחרונה, אנחנו צפויים לפרסם את הנוהל הזה מאוד בקרוב להערות הציבור, ולאחר מכן - - -
אבתיסאם מראענה: את יכולה לתת לי תאריך מתי אתן מפרסמות אותו?
אפרת לב ארי: אני לא יכולה לתת תאריך, אנחנו עדיין בהתייעצות פנים-ממשלתית בנושא הזה.
אפרת לב ארי: יש סוגיות מורכבות שאני מעדיפה לא לפתוח פה, זה פחות רלוונטי כאן.
אפרת לב ארי: אבל אני מקווה מאוד שנוכל אחרי החגים להתקדם לפרסום להערות הציבור.
אבתיסאם מראענה: מה זאת אומרת "לא רלוונטי כאן"?
אבתיסאם מראענה: למה את לא יכולה לדבר על מורכבות הדיון הזה ולאן הוא מתקדם?
אפרת לב ארי: כי יש כרגע איזושהי מחלוקת פנים-ממשלתית ואני לא בטוחה שזה נכון לפתוח אותה פה.
אבתיסאם מראענה: רוני, את רוצה להוסיף?
רוני פלי: כן, לגבי עניין אחד.
רוני פלי: אמרתם שאין איך לבדוק את אמיתות הדיווחים של מעסיקים ועלה כאן כמה פעמים מכל מיני כיוונים שיש בעיה אתם.
רוני פלי: בעצם מי שאמור לפקח על המעסיקים זה מי שהיה מת"ש – היום הם בשמם החדש אבל זה הגוף – ולכן הוויתור הזה על בדיקה הוא מאוד-מאוד בעייתי.
רוני פלי: האם אחרי שתועבר האחריות על חילול השכר למעסיקים הם כן ייקחו על עצמם את התפקיד של הפיקוח, שמוקנה להם?
רוני פלי: גם דוח מבקר המדינה וגם בוועדה הבין-משרדית, שהם אמרו שהם ישבו בה, באו ואמרו: יש בעיה, אנחנו גם הגורם המפקח וגם הגורם המחלל וגוף לא יכול לפקח בעצם על עצמו, ולכן אנחנו מזניחים את אותו פיקוח על דיווח המעסיקים.
רוני פלי: עכשיו יהיה צריך לפקח על המעסיקים.
רוני פלי: לא תהיה ברירה.
אבתיסאם מראענה: יש תוכנית כזו?
אבתיסאם מראענה: שאלה מצוינת ואתה אנחנו בעצם מסכמות את הדיון.
אבתיסאם מראענה: ענבל או אפרת, תרצו להגיב האם יש לכן תוכנית איך אתן מתכוונות לפקח?
אפרת לב ארי: כן.
אפרת לב ארי: אני לא יודעת אם גברתי יושבת-הראש מכירה את המלצת הצוות הבין-משרדי שיעל הזכירה קודם.
אפרת לב ארי: הוא בעצם צוות בין-משרדי שהוקם מכוח החלטת ממשלה שנועד לבחון את כל מנגנון תשלומי השכר.
אפרת לב ארי: כחלק מהעברת האחריות למעסיקים והסרת האחריות מהמדינה לטיפול כל מנגנון הגבייה, כמהלך משלים, משרדי הממשלה – בעיקר אנחנו אבל גם משרד העבודה, כפי שהומלץ באותן המלצות של הצוות - יוכלו לתגבר את מנגנוני הפיקוח, הבקרה ואכיפה בנוגע למעסיקים האלה.
אפרת לב ארי: אני לא יכולה כבר עכשיו לומר איך נעשה את זה כי, א', זה עוד לא אושר בממשלה, ב', זה עוד חדש ועוד לא בנינו את זה עד הסוף, אבל הרעיון הוא לבצע בקרות מדגמיות על המעסיקים מדי חודש בחודשו, לוודא שהדיווחים שלהם נכונים, שהם משלמים בהתאם לחוקת העבודה וכן הלאה.
אבתיסאם מראענה: מה זה "מדגמיות"?
אפרת לב ארי: אני לא יודעת להגיד כרגע, יש אלפי מעסיקים של פלסטינים - - -
ענבל משש: יש 100,000 עובדים פלסטינים אז אנחנו נעשה את זה באופן מדגמי.
ענבל משש: חלק מהצעדים המשלימים היו המשך הבקרה של משרד העבודה, כולל הטלת סנקציות כספיות, חלק זה הגברת הבקרה והאכיפה אצלנו.
ענבל משש: כבר פעלנו להכשיר את העובדים שלנו בקורס אכיפה ואנחנו ממש מנסים להשריש אצלנו את כל הנושא של בקרה ואכיפה כלפי המעסיקים.
ענבל משש: הנושא השלישי הוא - - - לעובדים ע"י הממונה על זכויות העובדים.
ענבל משש: אז יש עוד צעדים משלימים חוץ מהעבודה שלנו, אבל גם אנחנו, ודאי וודאי, נדרשים להגביר את הבקרה והאכיפה.
אבתיסאם מראענה: ענבל, יש לך דוח בקרה למה שאת מצהירה לך?
ענבל משש: קודם כל, כבר היום אנחנו עושים בקרות ושימועים מינהלים, אפרת יכולה גם להרחיב על זה.
ענבל משש: מסרנו גם את הנתונים לזכויות האזרח כמובן.
ענבל משש: אנחנו עושים מדי יום עבודה של בקרה ואכיפה, וכמובן שכשנושא חילול השכר ייצא מאתנו אנחנו באמת נוכל לעשות את המעבר הזה לבקרה ואכיפה, כפי שאמרנו וכפי שנכתב בצוות הבין-משרדי, בצורה מדגמית, כי אפשר לצפות שמדי חודש אנחנו נבדוק 100,000 עובדים פלסטינים.
ענבל משש: כמובן שמעסיק שיימצא שהוא הפר, בהתאם לחומרת העבירה, יש לנו יכולת גם לשלול לו את ההיתר.
אבתיסאם מראענה: טוב, תודה.
אבתיסאם מראענה: תודה לכל מי שהשתתפה והשתתף בדיון.
אבתיסאם מראענה: אני מודה לצוות שלי שעזר בהכנת החומרים ויצר קשר, הכין את הוועדה.
אבתיסאם מראענה: תודה ליועצת המשפטית שלנו, נעה, תודה למיכל, תודה ליעל, תודה לכן, לכל מי שהגיע.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נמשיך להיות בקשר ונמשיך להתדיין גם מחוץ לחדר הזה.
אבתיסאם מראענה: הישיבה הסתיימה.
אבתיסאם מראענה: צוהריים טובים לכולם, שלום לכל מי שהגיע.
אבתיסאם מראענה: הגיע ממשרדי הממשלה שזומנו.
אבתיסאם מראענה: שלום למצטרפות ולמצטרפים אלינו בזום.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מכנסות את ישיבת הוועדה.
אבתיסאם מראענה: שוב, אני רוצה להדגיש שני דברים חשובים.
אבתיסאם מראענה: אחד, אנחנו בתהליכי למידה של כל מה שקשור בוועדה לעובדות ועובדים זרים בכל התחומים.
אבתיסאם מראענה: בכל ישיבה אנחנו מנסות להתמקצע ולהבין וללמוד את דרכנו כח"כית, דרך הוועדה, דרך המ"מ דרך משרדי הממשלה והרבה התייעצויות שאנחנו עושות לא רק בזמן הישיבות על מנת להבין יותר ולעומק את כל מה שקורה בעצם בתחום של עובדות ועובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, היום יש לנו שתי ישיבות, הן מחולקות על מנת שיהיה לנו סדר וגם בגלל הקורונה, שלא יהיו לנו יותר מדי אנשים ואורחות ואורחים ומוזמנות ומוזמנים שישבו כאן בחדר.
אבתיסאם מראענה: הדיון הראשון בעצם יעסוק בהעסקת עובדים זרים.
אבתיסאם מראענה: הפעם הם עובדים בלבד כי אנחנו מתמקדות בעובדי בניין.
אבתיסאם מראענה: אלא אם כן תגידו לי שאנחנו מתחילות גם עובדות נשים בבניין, מאוד מבורך אבל כרגע זה לא קורה.
אבתיסאם מראענה: אז הנושא הראשון שלנו הוא העסקת עובדים זרים בבניין על ידי תאגידי כח אדם ואני מגדירה - תאגידי כח אדם, אנחנו מדברות כאן על תאגידים של כח אדם ישראליים.
אבתיסאם מראענה: אני רוצה לפתוח את הדיון ולתת את הבמה לרשות האוכלוסין וההגירה שיספרו לנו, יתנו לנו בבקשה סקירה וכל פעם מחדש, נא להציג את עצמכם, בבקשה תנו לנו סקירה על התאגידים: כמה תאגידים יש, מה הסיפור שלהם, מה קרה שאנחנו עובדות איתם שהם בעצם קיימים, אני כאן לרשותכם.
ענבל משש: תודה גבירתי, צוהריים טובים.
ענבל משש: ענבל משש, ראש מינהל עובדים זרים.
ענבל משש: אז כפי שגבירתי ציינה, באמת העברנו עוד קודם לכן מענה לשאלות שנשאלנו וקצת סקירה מאוד תמציתית על הנושא.
ענבל משש: אני טיפה ארחיב, אני אציין כמה נושאים.
ענבל משש: גם לעניין היקף העובדים, שיטת ההעסקה, לגבי תקופת השהות ולגבי אופן הבאת העובדים, ממש בתמצית.
ענבל משש: נמצא איתי צוות רחב מרשות האוכלוסין וההגירה יציגו את עצמם ויתייחסו כמובן וישלימו לפי הנדרש.
ענבל משש: אז ככה, לגבי ענף הבניין.
ענבל משש: אז בענף הבניין מועסקים כרגע כ-18 אלף עובדים זרים, כמובן שזה לא כולל פלסטינים.
ענבל משש: יש החלטת ממשלה מה-1/8/2021 שהיא מעלה את מכסת ההעסקה ל-30 אלף, היא מעלה את זה באופן הדרגתי החל מ-2022 וזה אני מניחה שנדבר אחר כך בהמשך, שנידרש לעניין.
ענבל משש: העובדים בענף הזה מועסקים באמצעות תאגידי בניין או חברות ביצוע זרות.
ענבל משש: כשאני מדברת על תאגידי בניין, אני מדברת על 41 תאגידי בניין.
ענבל משש: בעצם זה קבלן כח אדם, שהתפקיד שלו הוא לתווך כוח אדם זר בענף הבניין לקבלנים מורשים.
ענבל משש: כל מסגרת הפעילות של תאגיד הבניין, היא מוסדרת באמצעות נהלים של רשות האוכלוסין וההגירה, גם שיטת ההעסקה היא מוסדרת כמובן בחוק, בהתאם להחלטות ממשלה וזה אותם אלו שמעסיקים את העובדים הזרים בהעסקה ישירה.
ענבל משש: לכל תאגיד יש מכסה להעסקת עובדים זרים, הוא מקבל מרשות האוכלוסין מכסה, מעסיק את העובדים.
ענבל משש: כמובן, בשיטת ההעסקה בתאגידים הוא מחוייב בדיווח של 211 שעות עבודה בפועל, מדי חודש להעסיק את העובד הזר.
ענבל משש: בנוסף, יש 10 חברות ביצוע זרות, כשחברה אחת זו חברת "יילמזלר", שיש לה מכסה של 1,200 עובדים זרים טורקים.
ענבל משש: בנוסף יש 9 חברות ביצוע סיניות, שיש להן מכסה כמובן בהתאם להחלטת הממשלה.
ענבל משש: בהחלטת הממשלה נקבע שיהיו 12 חברות, 1,000 לכל חברה בפעימה הראשונה.
ענבל משש: אנחנו לא במקום הזה.
ענבל משש: כרגע חברות הביצוע מעסיקות כ-4,000 בסך הכל, גם יילמזלר וגם החברות הסיניות.
ענבל משש: העובדים מועסקים בארבע מקצועות רטובים שנקבע.
ענבל משש: לגבי תקופת השהות המירבית, אז כפי שגבירתי יודעת מענפים אחרים, לרבות סיעוד שזה חריג, אז ככל, גם תקופת השהייה בענף הבניין היא 63 חודשים ברוטו, כן?
ענבל משש: מיום הכניסה הראשונה לישראל ובסך הכל 63 חודשים.
ענבל משש: לגבי אופן הבאת העובדים לארץ, זה באמצעות הסכמים בילטרליים.
ענבל משש: אני חושבת שכיום כמעט 100 אחוז מעובדי הענף הובאו לארץ באמצעות הסכמים בילטרליים.
ענבל משש: יש שלושה הסכמים שנחתמו.
אבתיסאם מראענה: רגע, את יכולה לדייק?
אבתיסאם מראענה: לא כל העובדים, עובדי הבניין שעובדים כאן, מובאים על ידי הסכמים בילטרליים.
ענבל משש: העובדים בתאגידים, בתאגידי הבניין, גבירתי צודקת, תודה על ההערה.
ענבל משש: כלל העובדים, כ-14 אלף שנמצאים היום בישראל ומועסקים על ידי תאגידי הבניין, הובאו באמצעות ההסכמים בילטרליים עם שלוש מדינות: עם סין, אוקראינה ומולדובה.
ענבל משש: כמובן שהעובדים האלה עוברים מבחנים טרום הגיוס שלהם למדינת ישראל, כדי לבדוק באמת את ההתאמה המקצועית למקצועות הרטובים.
ענבל משש: נמצאים פה מהתאחדות בוני הארץ שהם שותפים שלנו ואני חושבת שמשרד השיכון והבינוי שגם נמצאים בדיון הזה, שהם שותפים שלנו.
ענבל משש: הנה, נתנאל ממשרד השיכון והבינוי, שהם שותפים שלנו בתהליך של גיוס העובדים והבאתם למדינת ישראל ובמבחנים.
ענבל משש: כמובן כלל העובדים שמועסקים- - -
אבתיסאם מראענה: איך זה נעשה?
ענבל משש: איך נעשו המבחנים?
ענבל משש: אני רק, גבירתי שניה יש לי משפט ואז בבקשה אני אפנה למנהלת האגף להסכמים בילטרליים שדקה תרחיב בנושא הזה.
אבתיסאם מראענה: בטח, בבקשה, סליחה.
ענבל משש: אני רק אומר שכפי שגבירתי יודעת וכפי שציינו בדיונים האחרונים, כלל העובדים שהגיעו באמצעות הסכמים בילטרליים רשאים לפנות למרכז הפניות שלנו בבירור או בפנייה או בתלונה כנגד המעסיק שלהם או בכל מידע שנדרש על ידם.
ענבל משש: שירלי בבקשה, רק תעני בבקשה לעניין מבחני הגיוס, בבקשה.
שירלי רייסן ששון: תודה רבה.
שירלי רייסן ששון: אני שירלי רייסין ששון, אני מנהלת את האגף להסכמים בילטארליים ברשות האוכלוסין וההגירה.
שירלי רייסן ששון: אני אוריד את המסיכה ככה ישמעו אותי יותר טוב כמה דקות.
שירלי רייסן ששון: הליך הגיוס והמיון נעשה על ידי פנייה של הרשות כמובן לאותה מדינה מגייסת: סין, אוקראינה, מולדובה, על מנת לגייס את העובדים.
שירלי רייסן ששון: יש שם פירסום, העובדים נרשמים ובמועד שנקבע מתואם, כמובן אנחנו קובעים אותו מראש, העובדים מגיעים למרכזי בחינות באותן מדינות ושם הם נדרשים לבצע מבחן מעשי, שזו משימה בנאית שהם צריכים לעשות באחד מארבעת המקצועות.
שירלי רייסן ששון: אם זה טייחות, אז ממש לטייח, קרמיקה, אז זה ממש לרצף, ברזלנות, טפסנות ובוחנים מטעם משרד השיכון והבינוי והתאחדות בוני הארץ שותפים לפרויקט הבחינות.
שירלי רייסן ששון: בוחנים מקצועיים באים ממדינת ישראל, בוחנים, נמצאים, רואים, מחליטים האם עובד כשיר או לא כשיר להגיע לישראל.
שירלי רייסן ששון: אז זה תהליך הבחינה.
שירלי רייסן ששון: לאחר מכן יש עוד פרוצדורות של רשות האוכלוסין וההגירה , בדיקות האם - - -
אבתיסאם מראענה: אנחנו מעורבות בבחינות האלה?
אבתיסאם מראענה: בעצם יש משלחת שיוצאת?
שירלי רייסן ששון: בוודאי, כל בחינות.
שירלי רייסן ששון: אני או נציגים מטעמנו, מטעם המינהל, מגיעים יחד עם נציגים מ..
שירלי רייסן ששון: איציק, תמיד אנחנו נפגשים ביחד, התאחדות בוני הארץ.
שירלי רייסן ששון: משרד השיכון והבינוי כמובן המנהל מגיעים ביחד עם משרד העבודה המקומי שם, באותה מדינה וזה באמת, זה המקום לזה.
שירלי רייסן ששון: שיתוף פעולה מאוד יפה, בריא ונכון בין המשרדים השונים.
ענבל משש: אני רק אוסיף שבשנה האחרונה עם אתגרי הקורונה, באמת נעשו, אני אומר חדשני, פריצת דרך כדי לנצל את ההזדמנות הזו ולהמשיך להביא עובדים למדינת ישראל נוכח מגבלות הקורונה והתנועה.
ענבל משש: עשינו גם מבחנים, ברגע שלא התאפשר לנו לטוס למולדובה ולאוקראינה, עשינו מבחנים גם מרחוק.
ענבל משש: ממש, פתחנו חמ"ל והתאחדות.
ענבל משש: איציק יכול להוסיף ונתנאל.
ענבל משש: פתחנו חמ"ל ועובדים פשוט, הותקנו מצלמות ועובדים נבחנו כששמרנו באמת על, איך אני אומר, טוהר הבחינות או על היכולת שלנו לבחון אותם מרחוק כששמרנו על הכשירות ועל טוהר הבחינות שהם יהיו בצורה שיווניות וראויה כפי שנדרש.
ענבל משש: וזה באמת הודות לשיתוף פעולה, אז זה משהו שעשינו גם ב-2020 וגם ב-2021.
אבתיסאם מראענה: שלום לנתנאל לפידות.
אבתיסאם מראענה: נפגשנו נראה לי בזום.
נתנאל לפידות: כן.
אבתיסאם מראענה: מה שלומך?
נתנאל לפידות: בסדר גמור, תודה.
אבתיסאם מראענה: יופי.
אבתיסאם מראענה: תציג את עצמך, אנחנו בתהליכים של היכרות.
נתנאל לפידות: הבנתי, אוקיי.
נתנאל לפידות: אז אני אציג.
נתנאל לפידות: אני נתנאל לפידות, אני סמנכ"ל נכסים וחברות במשרד השיכון והבינוי.
נתנאל לפידות: החלק של משרד השיכון והבינוי בכל ההליך של הבאת העובדים וגיוסם, זה פעם אחת בתחילת השלב, בשלב המדיניות.
נתנאל לפידות: זאת אומרת אנחנו בדרך כלל מביאים את החלטות הממשלה, כמובן עם כל השותפים, שזה משרד החוץ ורשות ההגירה ומשרד האוצר ומשרד העבודה ומגבשים את המדיניות: מה גובה המכסות הנכונות לענף באותה העת.
נתנאל לפידות: יש התייעצות עם השוק ועם התאגידים וגם עם הקבלנים וברגע שהמדיניות מגובשת ונקבעת בהחלטת הממשלה, היא יוצאת אל הפועל.
נתנאל לפידות: ההוצאה לפועל היא בדרך כלל, הליך המיונים, זה המקום האחרון שהמשרד הוא אקטיבי בו.
נתנאל לפידות: בעצם יש שיתוף פעולה כמו ששירלי וענבל פירטו.
נתנאל לפידות: אנחנו מבצעים את המיונים, הם אחראים על כל הצד ההיגרתי של התהליך.
נתנאל לפידות: אנחנו על הצד המקצועי שהתאחדות בוני הארץ היא מסייעת לנו בהיבטים מקצועיים ולוגיסטיים.
נתנאל לפידות: ומרגע שהעובד נוחת בישראל, יש תהליך של שידוך עם המעסיק ואני מניח שדיברו על זה לפני, כל התהליך של השמה שלו, פיקוח ובקרה והזכויות שלו וכמובן, ביצוע העבודה.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, מצוין.
אבתיסאם מראענה: הנציג של סימי, הוא נמצא איתנו בזום?
אבתיסאם מראענה: ואני מבקשת ממיכל תג'ר מקו לעובד, היא איתנו גם בזום שתערך גם להציג את עמדתה.
אבתיסאם מראענה: אוקיי, מישהו איתנו בזום?
אבתיסאם מראענה: אלון נמצא בזום?
אבתיסאם מראענה: מיכל נמצאת בזום?
אבתיסאם מראענה: אני רוצה שתתייחסו לכל הנושא הזה של אליו הפרות שקורות בתוך הענף הזה, בתוך התאגידים?
אבתיסאם מראענה: מה הבעיות, מה אתם בעצם מקבלים ומקבלות?
אבתיסאם מראענה: אילו תלונות אתם מקבלים מעובדים?
אלון אקרמן: אוקיי, שלום לכולם.
אלון אקרמן: מתנצל, לא הייתה לי אפשרות לעשות unmute עד עכשיו.
אלון אקרמן: עכשיו קיבלתי אישור.
אלון אקרמן: שומעים אותי?
אלון אקרמן: תודה, שלום לכולם.
אלון אקרמן: אז אני באמת אגיד כמה מילים על מרכז הפניות.
אלון אקרמן: שמי אלאק, אני מנכ"ל עמותת מרכז להגירה בינלאומית ולקליטה.
אלון אקרמן: אנחנו נותנים שירות לרשות האוכלוסין וההגירה בכל הקשור להסכמים בילטרליים וכחלק מזה אנחנו מפעילים את מרכז הפניות לעובדים זרים, כאמור לעובדים זרים שמגיעים תחת הסכמים בילטרליים, יש לנו מענה בשפת האם על ידי מתורגמניות לכל העובדים האלה, שזה בעצם ענפי חקלאות, בניין וסיעוד, כמובן במקרה הזה אנחנו מדברים רק על בניין, שזה אומר לעובדים המגיעים מאוקראינה, מולדובה וסין וגם לעובדי חברות ביצוע מסין ומטורקיה.
אלון אקרמן: יש בעצם כמה אפשרויות לעובדים לפנות אלינו, האפשרות המרכזית היא כמובן טלפונית למתורגמניות שלנו בימים א'-ה'.
אלון אקרמן: זה משתנה בעצם לפי גודל האוכלוסייה וכמות הפניות.
אלון אקרמן: כמובן שחוזרים טלפונית למי שמתקשר לאחר שעות הפעילות.
אלון אקרמן: יש לנו גם טופס מקוון בשפות האם שאפשר לפנות אלינו ואנחנו חוזרים אליהם.
אלון אקרמן: ואמצעי תקשורת נוסף שאנחנו פיתחנו גם, הקורונה האיצה את זה, דרך אפליקציות תקשורת מה שנקרא, דמוי ווטסאפ, אבל כל קבוצה, כל אוכלוסייה בהתאם למדינת המוצא שלה, הם משתמשים באפליקציות אחרות, ליין וייבר וכולי ואנחנו מתחברים לעובדים דרך, המתורגמניות מתחברות דרך הקבוצות האלו.
אלון אקרמן: אנחנו מיידעים אותם על מרכז הפניות בעצם כבר באוריינטציה לפני ההגעה, כרטיסי ביקור שהם מקבלים כבר בנתב"ג עם הנחיתה ובהמשך, באמת באמצעות אותן אפליקציות תקשורת ורשת חברתית.
אלון אקרמן: כל הפעילות שלנו כמובן מתועדת ומתואמת במערכת ממוחשבת, כל פנייה שנכנסת אלינו, יחד עם משרדי הממשלה הרלוונטיים ויחידות האכיפה של רשות האוכלוסין והאגירה ומשרד העבודה והרווחה.
אלון אקרמן: בעצם באמצעות המערכת הזו אנחנו מבצעים תיאום, מעקב, בקרה, על פניות העובדים מהטלפון הראשון ועד שהתלונה נסגרת.
אלון אקרמן: אני אציין גם שאנחנו עושים גם פניות יזומות, מקרים לדוגמה שעובדים נכנסו לבידוד והיה צורך לפנות אליהם באופן יזום.
אלון אקרמן: כמובן פה זה שיתוף הפעולה עם רשות האוכלוסין והאגירה וגורמים אחרים ואנחנו מתקשרים אליהם כדי לבדוק את מצבם כשצריך.
אלון אקרמן: גם בכל הקשור להפצת מידע.
אלון אקרמן: הייתה את התקופה של המצב הבטחוני, שאנחנו צריכים להעביר מידע לאותם עובדים ואנחנו משתמשים באותם אפליקציות תקשורת.
אלון אקרמן: אני יכול להגיד- - -
אבתיסאם מראענה: רגע אלון, מהרגע שבעצם מתקלות פניות אליכם, שאלות, בידוד, בעיות, הפרות, מה אתם עושים?
אבתיסאם מראענה: מה הצינור שיוצא בעצם מתוך "סימי", לאן הוא הולך?
אבתיסאם מראענה: איך הפניות האלה מטופלות?
אלון אקרמן: בעצם זה הולך בהתאם לתלונה עצמה.
אלון אקרמן: זאת אומרת אם זו תלונה שקשורה ברישום או בבירור מידע, פנייה לתאגיד, זו רשות האוכלוסין והאגירה, בהתאם ליחידות האכיפה שהם מנתבים אליהם.
אלון אקרמן: אם זה בנושא שכר, למשרד העבודה.
אלון אקרמן: אם יש לנו למשל מקרה שיש פה חשד לסחר בבני אדם, אנחנו גם מערבים את משרד המשפטים.
אלון אקרמן: בעצם זה מנותב, בהתאם לתלונה עצמה, זה מנותב לגורם הרלוונטי.
אלון אקרמן: בעצם אותה מערכת ממוחשבת מאפשרת לכך שכולנו מתואמים, כולנו רואים את התלונה ומעבירים אותה לאן שצריך.
אבתיסאם מראענה: אני מבינה, תודה.
אבתיסאם מראענה: אלדד ניצן אתה איתנו ואתה מהתאחדות התאגידים- - -
אלדד ניצן: התאגידים שמעסיקה את העובדים.
אבתיסאם מראענה: נכון.
אבתיסאם מראענה: אתה שלחת לנו מייל מאוד יפה, מכובד, קראנו.
אבתיסאם מראענה: אני אשמח לשמוע את עמדתך.
אלדד ניצן: קודם כל אני חייב לציין שיש דבר, שאני כבר בתוך הסיפור הזה של התאגידים ושל העובדים הזרים במדינת ישראל משנת 97'.
אלדד ניצן: ואני רוצה להגיד שבשלוש שנים האחרונות או שנתיים אחרונות, הסדר שיש ברשות האוכלוסין והארגון שלהם, אין לזה אח ורע.
אלדד ניצן: זה שינוי מאוד מאוד מהותי.
אלדד ניצן: בחלוקת התפקידים, בניהול ליחס של העובדים הזרים וההתנהלות.
אלדד ניצן: גם העבודה של ענבל, מאז שענבל נכנסה בעצם לתפקיד, אני לא מתבייש להגיד שבחו של אדם בפניו, מבחינת הטיפול וההתייחסות לכל דבר ודבר, זה פשוט עידן אחר והם הולכים וחושבים ומשכללים כל הזמן ויש ראש פתוח והם שולחים אנשים לשמוע דעות ולשמוע דברים וההענות והתשובות.
אלדד ניצן: שירלי בעבודה שלה מול הגיוסים, נתנה את הנשמה בתקופה של הקורונה, שזה לא היה דבר מובן מאליו וכשקורים דברים טובים, צריך גם להגיד אותם.
אבתיסאם מראענה: אני לחלוטין מסכימה.
אלדד ניצן: לגבי הנושא של הדברים השוטפים שנמצאים על הפרק.
אלדד ניצן: תראי, יש פה, בעצם מדינת ישראל הלכה ומביאה עובדים זרים בשתי אופציות, בענף הבניין אני מדבר: פעם אחת זה בנושא של תאגידים, שזה בעצם המדיניות שהייתה משנת 2005, מדיניות מבורכת שגם הרשות היום רוצה וחושבת לעשות התאמות של השיטה הזו גם לענפים אחרים של העסקת עובדים זרים לפי המודל הזה.
אלדד ניצן: אבל קורה פה משהו אבסורדי בעצם בנושא של החברות הזרות.
אלדד ניצן: החברות הזרות בעצם שקמו בשנתיים האחרונות לפי מכרז, בעצם היו אמורות להביא שיטות בנייה חדשניות ובעצם להביא איזו תמורה וההאצה של הבנייה של המגורים.
אלדד ניצן: שבעצם מה שהן עושות ויש לנו כבר- - -
אבתיסאם מראענה: רגע, אתה מדבר עכשיו על הדיון שיהיה לנו אחרי זה.
אבתיסאם מראענה: אתה מדבר בעצם על הדיון השני שלנו.