GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: לאחרונה שמענו בישיבה שהתקיימה עם שר הבינוי, כבר אין שיכון במדינת ישראל, לא משכנים אנשים, רק בונים, שמענו מהשר שהוא מתכוון להרחיב, הייתה החלטת ממשלה, שתיכף גם משרד השיכון, הבינוי.
מיכל רוזין: אני עדיין מתבלבלת נורא.
<קריאה: את יכולה גם וגם, יש תקופת מעבר.
מיכל רוזין: אז הודיע השר שהוא מגדיל את המכסה ואף הוסיף שהוא מוסיף היתר לעובדים מעזה להגיע לעבוד בישראל.
מיכל רוזין: אני חושבת שהדבר מבורך.
<חי בנימין: איפה זה עומד, עזה?
מיכל רוזין: רגע, אני בסך הכול בדברי פתיחה, אנחנו נפתח את כל הדברים, נדבר על הכול.
מיכל רוזין: אנחנו מדברים פה, כמו שאמרתי בוועדה, לא פעם באמת על תעסוקה בהקשר הרחב יותר.
מיכל רוזין: עובדים זרים באים לכאן לסייע לנו בכלכלה והמטרה היא לסייע למעסיקים ולסייע לכלכלה, המטרה היא לא הבאת העובדים הזרים.
מיכל רוזין: לכן אנחנו בוחנים כל פעם מחדש אלו עובדים יכולים להיות מועסקים במשק הישראלי כתחליף לאותם עובדים זרים או במקביל לאותם עובדים זרים.
מיכל רוזין: אנחנו בוועדה מקפידים להגיד שעדיין יש צורך בידיים עובדות שלא קיימות כרגע בשוק הישראלי ולכן אנחנו צריכים עזרה של הבאת עובדים מבחוץ.
מיכל רוזין: חלק מאותם עובדים יכולים כמובן להגיע מאזורי הרשות הפלסטינית והגדה המערבית ועזה.
מיכל רוזין: בחודשים האחרונים פורסמו מספר ידיעות שאני לא יכולה להתעלם מהן כשאנחנו באים לדון בנושא כזה, כי בפירוש הם גם יצופו פה בדיון ואני חושבת שצריך להתייחס אליהם, אחד זה תנאי ההעסקה של אותם עובדים.
מיכל רוזין: פרסומים שונים דיברו על הפיכת העבודה, גם בשטחים עצמם וגם בתוך מדינת ישראל, על ידי מעסיקים ישראלים למערב פרוע מבחינת חוקי עבודה.
מיכל רוזין: העובדים באופן תיאורטי, תיכף ירחיב על כך היועץ המשפטי של הוועדה, מוגנים על ידי צווי אלוף וחוקים אחרים של המדינה, אבל נוצר מצב שיש ניצול ואין אכיפה של חוקי העבודה לגבי אותם עובדים ונוצר חוסר בהירות.
מיכל רוזין: לצערי חוסר הבהירות הזה מביא לכל מיני הצעות שאני אישית, שוב, בתפיסת עולמי, מתנגדת להם והם החלת החוקים הישראליים בשטחים ולכן זה אחד הפתרונות.
מיכל רוזין: אני הייתי רוצה לשמוע פתרונות אחרים.
מיכל רוזין: אני בטוחה שמשרד הכלכלה - - - בוא תשב איתנו.
מיכל רוזין: הנה אתה בא באופן קבוע, משתתף, מכבד אותנו, היום אני חושבת שיש לך - - -
<קריאה: הוא יוצא לפנסיה בעוד כמה ימים.
מיכל רוזין: אז אל"ף, נחגוג לך, לא רק לשר פרץ, והיום אנחנו נרצה בהחלט לשמוע כיצד נעשית האכיפה והאם באמת שומרים והאם החקיקה שקיימת מספיקה או שיש צורך בהרחבתה.
מיכל רוזין: אנחנו ננסה גם לשמוע ממשרד הפנים פה לגבי הרחבה של נושאי היתר להעסקת עובד זר ואנחנו נרצה לדעת האם אפשר, האם ניתן להגדיל את העסקת עובדים פלסטינים בישראל על מנת באמת לצמצם את הקושי בהבאת עובדים זרים מחד, ומאידך אנחנו נשמע, ואני בטוחה שנשמע, ממעסיקים את הקשיים שפעמים רבות אולי הם מוצדקים אך נוצרים על ידי רשויות הביטחון ולכן חשוב גם שמשרד הביטחון יסייע לאותם עובדים להגיע לעבודה, אם זה מחסומים ואם זה תנאי עבודה שונים וכמובן אם אין סגר ומצבים ביטחוניים קשים כאלה ואחרים שמייצרים חוסר קביעות וחוסר סדר וחוסר יציבות.
מיכל רוזין: אז אנחנו נשמע את כל ההיבטים.
מיכל רוזין: כמו שאתם מכירים אותי, אני משתדלת לקחת נושא ולבחון אותו מכל ההיבטים ולתת רשות דיבור לכולם, כולם ידברו, אנחנו נתחיל ביועץ המשפטי של הוועדה, עורך הדין איתי עצמון, אנחנו נרצה לקבל סקירה כיצד מועסקים אותם עובדים, האם על פי חוק עובדים זרים, האם על פי חוקי מדינת ישראל?
מיכל רוזין: מה בעצם המעמד שלהם, כיצד מעסיקים אותם ומה מוטל על המעסיקים.
<איתי עצמון: אני אפתח קודם כל בהגדרת עובד זר שקבועה בחוק עובדים זרים התשנ"א-1991.
<איתי עצמון: עובד זר הוא עובד שאינו אזרח ישראל או תושב בה.
<איתי עצמון: דהיינו אדם שמגיע מאזורי הגדה המערבית או מהשטחים, כפי שנהוג לומר, הוא אינו אזרח ישראל או תושב ולכן הוא בא בגדר עובד זר לפי ההגדרה בחוק.
<איתי עצמון: ההוראות שחלות על עובדים זרים שמגיעים מאותם אזורים הן הוראות מצומצמות יותר מאלה שחלות על עובדים זרים שמגיעים ממדינות אחרות, מתאילנד, או מסין או מכל מדינה אחרת.
<איתי עצמון: סעיף 6ג לחוק קובע סייג לתחולת הוראות חוק עובדים זרים לגבי אותם עובדים.
<איתי עצמון: הסעיף קובע כך, 'סעיפים 1ב עד 1יא וסעיפים 6א ו-6ב לא יחולו לגבי עובד זר שפרק ו' לחוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה) התשנ"ה-1994 חל עליו'.
<איתי עצמון: התרגום של המשפט הזה הוא שרוב ההוראות שחלות על עובדים זרים שאינם עובדים שמגיעים מהשטחים למעשה לא חלות על אותם עובדים.
<איתי עצמון: אני אשכור בקצרה על איזה סוגי הוראות מדובר.
מיכל רוזין: כן, זה חשוב, שנבין את ההבדל.
<איתי עצמון: ההוראות שלא חלות הן למשל החובה לקבל אישור רפואי ממוסד רפואי במדינת חוץ, ההוראות לעניין חוזי עבודה, הוראות לעניין ביטוח רפואי, הוראות לעניין מגורים הולמים.
מיכל רוזין: אתה יכול לומר מה זאת אומרת?
<איתי עצמון: בחוק עובדים זרים - - -
מיכל רוזין: לא, אני יודעת מה, מה זה אומר למשל ביטוח רפואי?
מיכל רוזין: המעסיק הישראלי צריך לעשות ביטוח רפואי פרטי לעובד זר.
מיכל רוזין: מה קורה במקרה של עובד פלסטיני?
<איתי עצמון: לפי מה שאני מבין כרגע - - -
<ענת טויטו: לעובד הפלסטיני יש בול בריאות שמנכים לו, בול הבריאות מקנה לו טיפול רפואי ב - - -
מיכל רוזין: בכמה?
<ענת טויטו: 93 שקלים.
<ענת טויטו: בול הבריאות הזה מקנה לו טיפול רפואי בשטחים, לו ולכל המשפחה הגרעינית.
<יצחק גורביץ: ואם יש לו תאונת עבודה אז - - - ביטוח לאומי.
<איתי עצמון: הוראות נוספות, הוראה לעניין מגורים הולמים, לעניין החובה להחזיק מסמכים במקום העבודה, חוזה עבודה.
<איתי עצמון: אלה הוראות שלא חלות לגבי עובדים פלסטינים מהשטחים, לפי החוק.
<ג'מאל מדלג': מותר להכניס אותם ולא להלין אותם?
<ג'מאל מדלג': להשאיר אותם מתחת לעץ, כאילו?
<איתי עצמון: לא, זה לא מה שאמרתי.
<איתי עצמון: אני כרגע אומר - - -
<ג'מאל מדלג': אתה אומר מה שלא חל.
<איתי עצמון: אני אומר כרגע את ההוראות שלא חלות, תיכף אני אומר מה כן חל.
<איתי עצמון: יש הסדרים מיוחדים לגבי עובדים זרים שמגיעים מהשטחים, אבל קודם כל כדי שנבין אני אומר כרגע מה המסגרת החוקית.
מיכל רוזין: במה הם שונים מעובדים זרים שמגיעים מחו"ל ומה מגיע להם מתוקף החלטות אחרות.
מיכל רוזין: הוא מנסה לעשות לנו סדר.
<איתי עצמון: כן, שבסעיף 6ג לחוק העובדים הזרים יש הוראות מיוחדות.
<איתי עצמון: אנחנו אומרים קודם כל מה לא חל.
<איתי עצמון: חלק מההוראות באמת לא רלוונטיות לגבי עובדים שמגיעים מהשטחים, המצאת ערבות בנקאית למדינה להבטחת מילוי חובות המעביד כלפי המדינה, גם זה לא חל.
<איתי עצמון: יש חובות מיוחדות של דיווח של מעסיקי עובדים זרים, לא חל.
<איתי עצמון: גם הסמכה להתקין תקנות בנושאים שונים שקשורים לאותם נושאים שהזכרתי, לרבות תנאים וסייגים למעבר בין מעסיקים.
<איתי עצמון: אני חושב שזו הוראה שהיא גם פחות רלוונטית למה שנקרא ניידות עובדים זרים.
<איתי עצמון: זו הוראה שהיא פחות רלוונטית.
<איתי עצמון: אילו הוראות כן חלות?
<איתי עצמון: ההוראות שקבועות בפרק ד'1 לחוק שעניינו היתר להעסקת עובד זר, ההוראות האלה חלות, דהיינו נדרש היתר להעסקת עובד זר.
מיכל רוזין: מי נותן את ההיתר?
<איתי עצמון: הממונה במשרד הפנים.
<איתי עצמון: אני מניח שזו רשות ההגירה והאוכלוסין במשרד הפנים.
<איתי עצמון: היא נקראת הממונה.
מיכל רוזין: לגבי פלסטינים?
מיכל רוזין: זה לא הבט"ש?
<יואל ליפובצקי: לא, את ההיתר אנחנו נותנים, את הרישיון, מה שהעובד הפלסטינאי מחזיק, המינהל האזרחי בעצם מדפיס ומעביר - - -
<איתי עצמון: מכוח חוק הכניסה לישראל.
<יואל ליפובצקי: ומעביר לשירות התעסוקה הפלסטינאי והעובד מקבל את זה שם ועם זה הוא בא למחסום אחר כך.
<איתי עצמון: הוראות נוספות לעניין אותם עובדים קבועות בפרק ד'2 לחוק.
<איתי עצמון: אלה הוראות מיוחדות לעניין עובדים מהאזור ומשטחי עזה ויריחו.
<איתי עצמון: אני לא אכנס לכל ההוראות האלה, הן מורכבות מאוד.
<איתי עצמון: אם אינני טועה הן שאובות מהנספח הכלכלי להסכמי אוסלו, שגם עוגנו בחוק של הכנסת ב-1994, הן עוסקות בהעברת מה שנקרא גמול עבודה לאותם עובדים, להשוואת תנאים בין עובדים פלסטינים לעובדים ישראלים.
<איתי עצמון: יתר ההסדרים, וכאן אני מגיע למורכבות שקיימת בנושא הזה, קבועים בהחלטות ממשלה, בהוראות נוהל שונות, אני אזכיר את החלטת ממשלה שקובעת שעובד מן השטחים יקבל שכר שווה לשכרו של עובד אחר בישראל בעל נתונים אישיים ומקצועיים זהים.
<איתי עצמון: עובד מן השטחים זכאי לתנאים סוציאליים להם זכאי כל עובד אחר בישראל בעל נתונים זהים בהתאם לחוק, לצווי הרחבה ולהסכמים קיבוציים, בכפוף לכך שהתשלום נעשה על ידי מת"ש.
<איתי עצמון: זה המצב המשפטי בקצרה.
<איתי עצמון: כפי שאמרתי הוא מורכב, זה היה הנספח הכלכלי של הסכמי אוסלו.
<יצחק גורביץ: לכן זה מוגדר עזה ויריחו?
<איתי עצמון: בחוק עדיין כתוב עזה ויריחו.
<קריאה: עזה ויריחו זה היישום של ההסכמים הכלכליים.
<איתי עצמון: להסכמי אוסלו היה גם נספח כלכלי שנחתם בפריז בפברואר 94' ועוגן אחר כך בחוק של הכנסת.
מיכל רוזין: דרך אגב, זה גם עמד למבחן בבית דין ארצי לעבודה ועילת הזיקה שבין עובד פלסטיני שמועסק אצל ישראלי לעובד ישראלי בעצם התחזק בפסיקה הזאת.
מיכל רוזין: אני רוצה להתחיל עם משרד הכלכלה.
מיכל רוזין: מי ממשרד הכלכלה רוצה לספר לנו על המצב?
מיכל רוזין: אנחנו שומעים חוויות קשות מאוד.
מיכל רוזין: אני מבינה, תקנו אותי אם אני טועה, ממה שאני למדה מהתקשורת, אנחנו מעסיקים כ-69,150 פלסטינים, חלקם חוקיים וחלקם לא חוקיים, מתוכם 22,500 בתוך ההתנחלויות, לא בתוך מדינת ישראל, 6,000 בתעשייה, אנחנו תיכף נשמע גם מהבניין ומהחקלאות את המספרים אבל אני אשמח לשמוע גם את המספרים שלכם, משרד הכלכלה, וכיצד אתם אוכפים את תנאי העבודה שלהם, כי באמת העדויות הן עדויות קשות על 8 שקלים לשעה, על שכר חודשי נמוך מאוד, על אי תשלום לבריאות וכדומה.
<איתי עצמון: אני רק אומר במשפט, כמובן שעל מעסיקים כאן בארץ חל הדין הישראלי.
<יואל ליפובצקי: אלה שדיברת על ה-8 שקלים, זה אלה עם היתר בארץ או אלה ש - - -
מיכל רוזין: לא, זה בבקעה.
מיכל רוזין: הבקעה זה עדיין מדינת ישראל.
מיכל רוזין: אולי אחר כך זה ישתנה, אבל כרגע - - -
<ג'מאל מדלג': אבל שם לא צריך היתרים
מיכל רוזין: בסדר, אבל עדיין חוקי העבודה חלים עליהם ולכן אני פונה למשרד הכלכלה ושואלת, וזו דוגמה אחת שנכתבה עליה כתבה.
<יואל ליפובצקי: היינו קודם בדיון אחר ובכלל רצו להוריד את הפיקוח שלנו על פלסטינאים.
מיכל רוזין: אני בעד פיקוח, באופן כללי.
<אלי אהרון: - - - זה שלא את התלוש, זה הכול.
מיכל רוזין: רגע, חבר'ה, אנחנו לא ממשיכים את הוויכוח שם.
מיכל רוזין: אם אתם רוצים אני אבין מה קורה אז תיכף כל אחד ידבר ויבין.
מיכל רוזין: אנחנו בעד פיקוח, הפיקוח צריך להיות קודם כל בעד החוקים של מדינת ישראל לפקח על שמירת אכיפת חוקי מדינת ישראל, הוא צריך להגן על העובדים ועל זכויות העובדים, אבל הוא צריך להגן גם על המעסיקים.
מיכל רוזין: אנחנו בוועדה הזאת רואים את שני הצדדים ואנחנו לא חושבים שזה אחד נגד השני.
מיכל רוזין: משום מה יש לנו נטייה תמיד לראות שחור לבן, תמיד זה קבוצה אחת על חשבון קבוצה שנייה.
מיכל רוזין: אני ממש לא חושבת שזה המצב.
<אברהם דניאל: את - - - רק שחור, החקלאים.
<אברהם דניאל: רק שתדעי.
מיכל רוזין: אתה רואה פרחים כל הזמן.
<אברהם דניאל: לא, הוא רואה אותם בשחור.
<אברהם דניאל: הם עושים לנו חיים שחורים.
מיכל רוזין: תגיד לי, איך אתה לא מאושר היום?
מיכל רוזין: תראה את הגשם, אתה צריך היום להתעורר ולהגיד אלוהים שמח בשבילי.
מיכל רוזין: בבקשה, משרד הכלכלה.
מיכל רוזין: לפני כן איתי עצמון רוצה להוסיף את החלטת הממשלה.
<איתי עצמון: אני מבקש להוסיף לעניין מכסת ההיתרים להעסקת עובדים פלסטינים מאזורי הגדה, המכסה הזאת נקבעת בהחלטות ממשלה, אם אינני טועה, לפי הצעה של שרי הביטחון והכלכלה, יתקנו אותי אם אני טועה.
<איתי עצמון: ההחלטה האחרונה של הממשלה מספטמבר 2014, ספטמבר האחרון, הייתה להגדיל את המכסה המרבית של ההיתרים להעסקת עובדים פלסטינים.
<איתי עצמון: חלק מההיתרים האלה ניתנים לטובת ענף הבנייה וחלק אחר מחולק לפי אמצעי התעסוקה השונים.
<איתי עצמון: גם כאן לפי ההחלטה, כפי שאמרתי, הרבה מההסברים קבועים בנהלים, מימוש ההיתרים ייעשה בהתאם לנהלים הרגילים של רשות האוכלוסין וההגירה ומשרד הביטחון, או לפי נהלים מיוחדים נוספים שייקבעו לעניין זה לפי הצורך.
<ענת טויטו: חשוב להדגיש, זה 400 לטובת שירותים ותעשייה - - -
<איתי עצמון: לא הזכרתי מספר.
<ענת טויטו: אמרת שאר הענפים.
<ענת טויטו: החלק האחר מיועד להסדרת הקצאות - - -
<ענת טויטו: אני ענת טויטו מרשות האוכלוסין וההגירה.
<ענת טויטו: זה לא מיועד ל - - -
מיכל רוזין: אז אולי תיכף תרחיבי בצורה מסודרת.
מיכל רוזין: ניתן למשרד הכלכלה.
מיכל רוזין: אני רק אומר, אנחנו עדיין מחכים למשרד הביטחון, כי חלק גדול מהבעיה לא טמון במשרד ההגירה ולא במשרד הכלכלה, הוא בהחלט במשרד הביטחון.
מיכל רוזין: תיכף אנחנו נתייחס לעניין הזה, כי באמת יש פה בעיה גם כמו שאמרנו מול העובדים ומול המעסיקים.
מיכל רוזין: כן, בבקשה, רון בר יוסף.
<רון בר יוסף: מה שאני יכול להגיד לך, שמינהל ההסדרה והאכיפה אוכף את חוקי העבודה על הפלסטינאים, כמו שהוא אוכף את זה על העובדים הזרים, כמו שהוא אוכף את זה על הישראלים.
<רון בר יוסף: זה הדבר היחידי שאני יכול להגיד - - -
מיכל רוזין: אז למה אנחנו שומעים סיפורים של 8 שקלים לשעה ו - - -
<רון בר יוסף: לא היו סיפורים כאלה, לא היה צורך באכיפה.
<רון בר יוסף: כיוון שיש גם דברים כאלה אז מתקיימת אכיפה.
מיכל רוזין: ומה נעשה לגבי אותם מעסיקים בעקבות הפרסומים שהיו?
<רון בר יוסף: מוגשות תלונות בהליך הרגיל.
מיכל רוזין: הוגשו?
מיכל רוזין: אני לא שואלת באופן כללי.
<רון בר יוסף: הוגשו תלונות.
<רון בר יוסף: אם את רוצה לדעת כמה תלונות אני יכול לברר ולהגיד במשך הישיבה.
מיכל רוזין: כן, אני אשמח לדעת, וכיצד זה מטופל.
מיכל רוזין: אחת הטענות של שר הכלכלה הייתה שיש חוקים שהוא יכול לאכוף, כי זה חוקים, אבל יש נהלים של המשרד שהוא לא יכול לאכוף לגבי פלסטינים כי זה רק נהלים.
מיכל רוזין: האם זה נכון, הטענה הזו?
<רון בר יוסף: אני יכול לומר לך שנכון להיום, עכשיו שאלתי - - -
מיכל רוזין: אתה יוצא לפנסיה, אתה כבר יכול להגיד מה שאתה רוצה.
<רון בר יוסף: נכון להיום חלים באיו"ש חוקי שכר מינימום, עובדים זרים ועבודת נשים בלבד.
מיכל רוזין: עוד פעם, חוקי?
<רון בר יוסף: שכר מינימום, עובדים זרים ועבודות נשים, אלה החוקים היחידים שאנחנו אוכפים - - -
מיכל רוזין: אמרת ארבעה ועכשיו אמרת שלושה.
<רון בר יוסף: שלושה.
<רון בר יוסף: ששם אנחנו לא אוכפים.
<איתי עצמון: מדובר על אכיפה של עבודה שמתבצעת בתחומי מדינת ישראל.
<איתי עצמון: אנחנו מדברים על עובדים פלסטינים שמגיעים לעבוד - - -
<רון בר יוסף: אני מדבר עכשיו על איו"ש, מה שקורה אצל מעסיקים ישראלים באיו"ש.
מיכל רוזין: באיו"ש ופלסטינים שעובדים בתוך ישראל?
<רון בר יוסף: אנחנו אוכפים עליהם את כל החוקים.
מיכל רוזין: את הכול?
מיכל רוזין: זה השוני בעצם.
יצחק לוי: אני בקשר עם מנהל היחידה הזו, מר דוד מאיר, והג'נטלמן סיפר לי שממתינים להחלטת ממשלה שתסמיך אותם לעבור לשם לפקח גם ביתר החוקים באיו"ש.
יצחק לוי: אוטוטו זה אמור להיחתם והם אמורים להתחיל פעילות אכיפה בתחומי יהודה ושומרון.
מיכל רוזין: זה יהיה צו אלוף או שזה יהיה חוק?
יצחק לוי: זה יהיה צו אלוף.
מיכל רוזין: אנחנו עוד רגע ניתן לך להיכנס קצת לעניינים, אנחנו מבינים שהיה בוקר קשה.
מיכל רוזין: אני חוזרת אלייך, ענת.
מיכל רוזין: בואי תעשי לנו סדר.
<ענת טויטו: הוא דיבר על החלטת ממשלה אחרונה שניתנה מכסה של 5,000 עובדים, 4,600 עובדים לבניין ו-400 עובדים נועדו להסדיר הקצאות עבר.
<ענת טויטו: ישנם מעסיקים שרשומים אצלנו בענף הבנייה והם לא קבלנים, הם לא יכולים להירשם כקבלנים ברשם הקבלנים ואותם מעסיקים, מכיוון שאין להם סיווג ברשם הקבלנים, אנחנו בוחנים בימים האלה, הם מגישים בקשות, הכנו להם איזה שהוא תהליך - - -
מיכל רוזין: אז כל ה-5,000 לבניין, פשוט החלוקה בתוך - - -
<ענת טויטו: כן.
<ענת טויטו: אבל מה שרציתי לחדד, שה-400 לא מיועדים לתעשייה ושירותים אלא זה רק להסדרת הקצאות עבר.
<יואל ליפובצקי: מה שהיינו צריכים לעשות בעצם, כל מי שבסקטור של בניין ואין לו קבלן רשום, היינו בעצם צריכים להגיד לו היום, אחרי המון שנים שהוא כבר מעסיק את העובדים האלה, ביניהם 15-20 שנה, לבוא ולהגיד לו 'ממחר אין לך יותר עובדים כי אתה לא רשום ברשם הקבלנים'.
<יואל ליפובצקי: לכן מה שעשינו, יש כאלה שיכולים להירשם ברשם הקבלנים, אבל לא בא להם לעשות מבחן, לא בא להם בירוקרטיה - - -
מיכל רוזין: או שהם מתנגדים ל - - -
<יואל ליפובצקי: נכון, לכל הממסד.
<יואל ליפובצקי: אז שם לא יהיה לנו - - -
מיכל רוזין: איציק יקפוץ עליי, אבל יש גם כאלה.
<יצחק גורביץ: אני מדבר על אלה שרוצים את זה.
<יואל ליפובצקי: יש כאלה, אבל יש כאלה שהם באמת בסדר גמור, פשוט אין סקטור ברשם הקבלנים שהם יכולים להירשם.
<יואל ליפובצקי: אז זה לא אומר שאני צריך עכשיו לסגור לו את העסק ולא לתת לו להתפרנס יותר.
<יואל ליפובצקי: לכן בהחלטה האחרונה, כי מבקר המדינה כן אמר שמי שלא קבלן רשום תיקח לו מיד, אבל כרגע אנחנו לכיוון הסדרה של זה.
<יואל ליפובצקי: בהחלטת הממשלה האחרונה הכנסנו את ה-400 האלה ואנחנו עכשיו מגישים בקשות ובעצם נוציא אותם מענף הבניין כדי שיוכלו להמשיך ולעבוד בענף שלהם.
<יואל ליפובצקי: בענף הבניין בסופו של יום יהיו אך ורק קבלנים רשומים ברשם הקבלנים.
מיכל רוזין: לפי מה נקבעת ההקצבה?
מיכל רוזין: לפי מה ההמלצה של כמה ייכנסו?
מיכל רוזין: יש לי הרגשה שקמים בבוקר, בערך גם עם עובדים זרים זו אותה הרגשה, 8,000.
מיכל רוזין: מה שייראה טוב בכותרת בעיתון, 10,000?
מיכל רוזין: לא, זה נשמע מוגזם, בוא נגיד 7,000.
מיכל רוזין: לפי מה נקבעת המכסה?
מיכל רוזין: לפי צרכים מהשטח?
<יאיר ממן: אני אגיד רגע כמה מילים.
מיכל רוזין: סליחה, אני אוסיף, גם חלוקה בענפים - - -
<יאיר ממן: קודם כל אני אסביר רגע לגבי החלוקה, כדי לעשות טיפה סדר.
<יאיר ממן: קודם דיברתם על זה, אם דיברתם על זה תעצרו אותי.
<יאיר ממן: אני אתן כמה מילים לגבי איך מחולקת בכלל תעסוקת העובדים הפלסטינים בישראל.
<יאיר ממן: באופן עקרוני יש מכסות, כי מדובר במכסות קבועות ויש מכסות שמוגדרות מכסות עונתיות.
<יאיר ממן: המכסות הקבועות הן מכסות שנקבעות בהתאם להחלטת ממשלה.
<יאיר ממן: זאת אומרת כל שינוי או עלייה או גריעה מתוך המכסה דורשת החלטת ממשלה, בעוד מכסות עונתיות ניתנות בעיקר לסקטור החקלאות.
<יאיר ממן: בהתאם לעונתיות שיש בסקטור החקלאות נקבעת שם מכסה בהתאם לבקשה של משרד החקלאות שמועברת אלינו למשרד הביטחון, בהתאם לעבודה שהם עושים בתוך המשרד עצמו, ואומרים, אוקיי, בוא נעלה בפרדסים 200', כי עכשיו זו העונה, ב-300 היתרים, כי יש בקשות של כאלה וכאלה וכאלה עובדים ומעסיקים בישראל.
<יאיר ממן: זה העובדים מה שנקרא, המכסות העונתיות.
מיכל רוזין: יש התייחסות שלכם, או יש מישהו אחד שמתייחס ואומר, החקלאות ביקשו ככה, הפלסטינים ביקשו ככה, עובדים זרים, יש סנכרון, או שאין קשר?
<יאיר ממן: יש הפרדה בין עובדים פלסטינים לבין עובדים זרים.
מיכל רוזין: זאת אומרת אני יכול לבקש מפה 30 ומפה עוד 30 ולהגיד 'חסר לי 20'.
<יאיר ממן: כן, אבל מי שמסתכל על כל הנושא הזה זה רשות האוכלוסין וההגירה.
<יאיר ממן: זאת אומרת רשות האוכלוסין וההגירה, לפני החלטת הממשלה, בהנחה שהוא רואה נגיד שיש עכשיו צבר של עובדים זרים שלא מסתנכרן עם עובדים פלסטינים, הוא צריך להרים דגל, לבוא להגיד 'חבר'ה, כמשרד הפנים אנחנו לא מאשרים'.
<יאיר ממן: בעבודת המטה, לפני שמעלים את זה להחלטת הממשלה, אם אני מרכז את העובדים הפלסטינים, אני עושה דיון גדול עם כל משרדי הממשלה ויושבים ודנים לגבי איך נכון להעלות, מתי נכון להעלות וכו', ואז כשזה בשל מעלים את זה להחלטת ממשלה, ואז יועמ"ש מעביר את זה לכל המשרדים.
<יאיר ממן: אם יש התנגדויות, המשרד עצמו צריך להרים את הדגל בנושא הזה.
<יאיר ממן: ההחלטה יכולה להתקבל או שלא, תלוי מה שהתקבל בהחלטת הממשלה.
מיכל רוזין: כמה זה תלוי הצרכים של המשרדים או המעסיקים מול - - -
<קריאה: אני יכול לענות לך?
מיכל רוזין: אתה יכול לענות, תן לי רק לסיים, הוא גם באמצע הדברים, אז מקסימום תרשום לך ותענה לי אחרי.
מיכל רוזין: כמה זה תלוי צרכים וכמה זה תלוי כמובן מצב ביטחוני ויותר מזה, עניין של צ'ופרים, עכשיו אנחנו רוצים לתת להם עוד היתרים ועכשיו אנחנו לא רוצים.
<יצחק גורביץ: צעדים בוני אמון, לא צ'ופרים.
מיכל רוזין: צעדים בוני אמון.
מיכל רוזין: איציק הופך אותי לפוליטיקלי קורקט.
יצחק לוי: לא, אני הייתי בתפקיד הזה קודם.
<יאיר ממן: זה שילוב בין שני הדברים גם יחד.
<יאיר ממן: מצד אחד ביקוש, מצד שני גם נושא מדיני, אם עדיין נכון לתת, באיזה עת נכון לתת וכו'.
<יאיר ממן: זה שילוב של שני הדברים גם יחד.
<יאיר ממן: יותר מזה אני אגיד, זה חייב להיות - - -
<איתי עצמון: לגבי הענפים גם?
<איתי עצמון: כלומר לאיזה ענף להקצות?
<יאיר ממן: כן, תיכף אני אדבר לגבי זה.
מיכל רוזין: למה זה שייך?
<יאיר ממן: תיכף אני אסביר לגבי הענפים.
<איתי עצמון: לא, שאלתי האם השיקולים המדיניים - - -
מיכל רוזין: קשור לסך הכול או לענפים?
מיכל רוזין: עכשיו לא ניתן לחקלאות, עכשיו לא ניתן - - -
<יאיר ממן: לא, קשור בסך הכול.
<יאיר ממן: אנחנו לא נכנסים לזה, זה קשור לסך הכול.
<יאיר ממן: בסוף גם זה צריך להיות מותנה ביקוש, כי אחרת לא נצליח למלא את המכסות ואנחנו מצליחים למלא את המכסות, לראיה זאת אומרת שכן יש צורך וכן יש ביקוש בסקטורים הנכוחים ולכן, לשאלתך, לגבי אם יש ביקוש, יש ביקוש כנגד המכסות שמפורסמות.
<יאיר ממן: בסקטורים המרכזיים, במכסות הקבועות, זה מחולק בעיקר לבניין, שכאשר היום בבניין יש את המכסה הגבוהה ביותר שאישרה ממשלת ישראל והיא עומדת על 37,100, זו כמות המכסה שאושרה על ידי ממשלת ישראל, כאשר הניצול היום הוא 33,893.
<יאיר ממן: יש עדיין איזה שהיא מכסה לא מנוצלת של בערך 3,000 מכסות.
<יאיר ממן: זה בעקבות מה שאמרה ענת, התוספת של ה-5,000 מכסות שהייתה לאחרונה.
<יאיר ממן: אנחנו כרגע בשלב מיצוי המכסה.
מיכל רוזין: השר דיבר על 8,000.
<קריאה: זה שני דברים שונים.
מיכל רוזין: כלומר זה 8,000 מעל ה-5,000?
<קריאה: היה תהליך.
מיכל רוזין: בסדר, בוא ניתן לו לסיים ואתם תסבירו.
<יאיר ממן: אחרי זה יש לנו את החקלאות.
<יאיר ממן: בסקטור החקלאות יש מכסה של 5,000 עובדים, מכסה קבועה.
מיכל רוזין: זה בשל ביקוש נמוך ממשרד החקלאות?
מיכל רוזין: כי החקלאות צריכים 20,000.
מיכל רוזין: חקלאים, תקשיבו, נשמע פה שאתם לא רוצים פלסטינים.
<יאיר ממן: היתרון של החקלאות, באמת, יש להם גם את המכסות העונתיות.
<יאיר ממן: הם מנצלים גם מהמכסות הקבועות וגם מהמכסות העונתיות, בהתאם לסוג הפרי שהם מגדלים.
מיכל רוזין: כמה נכנסים, נגיד בשנה האחרונה, במכסות העונתיות, מעבר ל-5,000?
<יאיר ממן: המכסות העונתיות זה משתנה מאוד, כי יש נגיד עונה של מסיק זיתים, שמכניסים 3,000 - - -
מיכל רוזין: בשנה האחרונה כמה נכנסו לחקלאות סך הכול עונתיים פלוס קבועים?
<יאיר ממן: בין 7,000 ל-8,000.
<יואל ליפובצקי: קצת יותר.
<יואל ליפובצקי: בין 9,000 ל-10,000.
<יאיר ממן: זה משתנה.
<ג'מאל מדלג': לא, פה בדיוק השאלה, פה הוא אמר כולל הקבוע.
<יאיר ממן: הכול כולל הכול בסביבות - - -
מיכל רוזין: הכול כולל הכול הוא אומר בין 9,000 ל-10,000.
מיכל רוזין: 1,000 אנשים, זה המון אנשים בין לבין.
<יואל ליפובצקי: כי זה עונתי.
<יאיר ממן: כי זה משתנה, זה עונתי.
<יאיר ממן: זה מתחיל בינואר ומסתיים באפריל, ההוא מתחיל ביולי מסתיים באוקטובר.
<יאיר ממן: לכן קשה קצת להגיד.
<יאיר ממן: מעבר לזה יש לנו עובדים בתעשייה ושירותים.
<יאיר ממן: יש לנו מכסה של 2,250, מתוכם, מנוצלת כמעט מלא, 2,144 עובדים.
<יאיר ממן: בנוסף לזה יש לנו את אזור תעשייה עטרות, אזור תעשייה סמוך לירושלים, יש שם 2,000 עובדים והמכסה מנוצלת במלואה.
<איתי עצמון: זה במסגרת תעשייה ושירותים?
<יאיר ממן: לא, זה בנפרד.
<יאיר ממן: מוגדר כסקטור נפרד ולא תעשייה ושירותים.
מיכל רוזין: למה זה בנפרד?
<יאיר ממן: לאור מכסות העבר, זו מובלעת מחוץ לירושלים.
<יצחק גורביץ: אין שם מגבלה למעשה.
<יאיר ממן: יש מכסה.
<יצחק גורביץ: מכסה יש, אבל מגבלה - - -
מיכל רוזין: צריך לעבור את קלנדיה, אני צריכה לעבור את המחסום.
<יאיר ממן: יש גם מגבלה לגבי הגיל ויש גם - - -
מיכל רוזין: גם כפר עקב, שזה מדינת ישראל, אתה צריך לעבור את מחסום קלנדיה בשביל להגיע אליו.
<יאיר ממן: מעבר לזה יש בריאות בישראל, אחיות, אחים וכאלה, שעובדים בבריאות בישראל.
<יאיר ממן: זה 250 עובדים.
<יאיר ממן: גם שם המכסה מנוצלת במלואה.
<יאיר ממן: יש בריאות במזרח ירושלים, אותם חבר'ה שיוצאים מהשטחים ועובדים במזרח ירושלים.
<יאיר ממן: אנחנו מדברים על 2,000 מכסות, מתוכם מנוצל 1,867.
<יאיר ממן: יש חבר'ה שמועסקים במלונאות במזרח ירושלים, המכסה היא 300 והניצול הוא כמעט 200.
מיכל רוזין: מה עם מלונות בים המלח?
מיכל רוזין: היו פעם - - -
<יאיר ממן: היום אין.
מיכל רוזין: אין שום מעבר?
מיכל רוזין: גם לא חדרניות, לא נשים?
<יאיר ממן: אנחנו מנסים היום - - -
מיכל רוזין: יש שם בעיה קשה מאוד.
<יאיר ממן: היום אנחנו מנסים באמת לנסות להוביל יחד עם משרד התיירות, לנסות לפתוח גם את סקטור התיירות - - -
מיכל רוזין: הולכים להביא ירדנים כל יום במקום להביא פלסטינים.
<יאיר ממן: גם הסיפור הזה של סקטור התיירות, זה לא הולך קל, אני חייב להגיד.
<יצחק גורביץ: גם באילת אין.
<יאיר ממן: יש חששות, בעיקר ביטחוניים.
מיכל רוזין: עובד שנכנס, אין הבדל אם הוא עובד בתיירות, בבניין, בחקלאות, בתעשייה.
מיכל רוזין: אין הבדל.
<יאיר ממן: לכאורה.
<יאיר ממן: כשאת עובדת בבניין את עובדת במקום נטוש, לכאורה.
<יאיר ממן: בודקים את הבניין, כמה אנשים יש?
<יאיר ממן: כשאת עכשיו נכנסת לבית מלון, נמצאים בו 400, 500, 600 איש, זה אחרת.
<יאיר ממן: אני אומר לך את החששות.
<יאיר ממן: לא שאני מסכים לכם, לא שאני חושב שזה נכון, אני רק מציג לך את החששות.
<יאיר ממן: אני מאמין שנצליח לפרוץ גם את זה.
<יאיר ממן: אנחנו מנסים, מתאם פעולות הממשלה בשטחים מנסה להוביל את המהלך הזה.
מיכל רוזין: יש מצוקה קשה מאוד.
<יאיר ממן: יש מצוקה.
<יאיר ממן: היא קשה, היא ברורה.
מיכל רוזין: זו הסיבה שאישרו גם עכשיו, כמה?
מיכל רוזין: 1,500 ירדנים אישרתם?
<יואל ליפובצקי: 1,500, עוד לא התחלנו ביישום, אבל רק לאילת, לא לים המלח.
<ג'מאל מדלג': באילת.
<ג'מאל מדלג': גם לאילת הפלסטינים לא פונים.
מיכל רוזין: לאילת בלבד?
מיכל רוזין: המצב של ים המלח הוא הכי חמור ואתם משאירים אותו בבעיה קשה מאוד.
<יאיר ממן: צריך להבין בסוף שכל שינוי כזה דורש החלטת ממשלה.
מיכל רוזין: דורש רצון.
<יאיר ממן: אני אגיד לך יותר מזה, בתעשייה ושירותים יש ביקוש מאוד גדול בישראל לידיים עובדות של פלסטינים, אבל יש התנגדויות, של משרד האוצר, של משרד הכלכלה.
מיכל רוזין: זה מסיבות אחרות, לא ביטחוניות.
<יאיר ממן: אין כשל שוק ולא - - -
מיכל רוזין: הם אומרים את זה גם לחקלאות ולבניין.
<שמואל גלנץ: שאלה לדובר.
<שמואל גלנץ: מה הקריטריונים שלכם לאישור עובד בכניסה לישראל לעבודה?
<יאיר ממן: קודם כל יש קריטריונים לפי כל סקטור וסקטור.
<יאיר ממן: באופן עקרוני אנחנו הורדנו את - - - פעם הגילאים היו גילאים יותר מבוגרים.
<יאיר ממן: לכל סקטור יש את הגילאים שלו.
<יאיר ממן: לדוגמה בבניין היום גיל 24 נשוי פלוס יכול להיכנס ולעבוד בישראל.
<יאיר ממן: בעונתי, כל מה שקשור לפרדסים ומטעים, גם כן גילאי 24 פלוס.
<יאיר ממן: במסיק זיתים אנחנו מאשרים 21 - - -
<שמואל גלנץ: זאת השאלה, מה ההבדל?
<שמואל גלנץ: למה פה הוא כשר ופה הוא לא כשר?
<שמואל גלנץ: מה קרה?
מיכל רוזין: איפה ההבדלים?
מיכל רוזין: סליחה, לא קלטתי, בין עונתיים בחקלאות לבין?
<שמואל גלנץ: בתוך העונתיים בחקלאות יש הבדל בין מסיק זיתים לקטיף תפוזים.
<שמואל גלנץ: השאלה מה מנחה אתכם להגיד שבזיתים - - -
<יאיר ממן: מי שקובע את זה הוא לא תיאום פעולות הממשלה בשטחים, זה השב"כ, ולכן השאלה צריכה להיות מופנית אליהם.
<שמואל גלנץ: אז אולי תישאל השאלה הזאת, למה למסוק זיתים כשר תושב פלסטינאי בן 21 ובתפוזים רק 24?
<עליזה כהן: הם באים בחמולות לזיתים.
<שמואל גלנץ: בדיוק זאת הבעיה.
<שמואל גלנץ: הם באים בחמולות, בני 18 ובני 16 ובני 15.
מיכל רוזין: זה מסביר את העניין.
<יאיר ממן: במסיק זיתים זה 21.