GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה לזימי: מישהי שרואה את בני האדם, את הנפש ולא מסתכלת על המעמד או הסטטוס שלו ולכן המינוי שלך הוא מינוי מבריק, אני אמרתי לך את זה גם אז עוד לפני שאני הייתי פה, ואני חושבת שאם יש מישהי שתוכל להתמודד באומץ עם הסיפור של הדלת ה מסתובבת של המדינה שביד אחת מביאה ומצד שני מונעת זכויות סוציאליות ומייצרת פה באמת לא רק פערי מעמדות, גם פערים ברמה האנושית, דבר שאנחנו כמדינה לא רוצות ורוצים להיות.
נעמה לזימי: לכן מי שתוכל להתמודד עם הדיסוננס המאוד עמוק הזה ולטפל בו שורשית זו בטוח את.
נעמה לזימי: אם הייתי צריכה לסמן מישהו מכל 120 חברי הכנסת הייתי אומרת שזו תהיה את.
נעמה לזימי: אז בהצלחה.
נעמה לזימי: אנחנו איתך וגאות בך ונעשה ונצליח.
רם שפע: אנחנו בהחלט גאות בך.
רם שפע: באמת מעל הכל אני באמת מתרגש בשבילך.
רם שפע: קורה לי משהו נורא משמח בחודשים האחרונים, וזה קרה ממש עכשיו בפגישה שעשיתי ב-13:45, בא בחור שאני מכיר הרבה זמן, אמר לי 'תשמע, פגשתי את אבתיסאם, מה זה, מגניבה, מצחיקה, היא רגישה, מבינה עניין' ואמרתי לו 'תקשיב, זה הדבר שאני הכי אוהב בחודשים האחרונים.
רם שפע: הפער בין השטויות שמלא אנשים חושבים בחוץ כי מה לעשות, הנרטיבים בעולם שלנו הם נורא חזקים בסיפור הפוליטי, לבין מה שכל מי שפוגש אותך אומר אחרי זה מחמם את לבי כל פעם מחדש.
רם שפע: אני בטוח שגם מיכל וכל הצוות פה יפגוש את זה ובעיקר כל אותם אנשים שייהנו מהמקצועיות והאכפתיות האין סופית שלך.
רם שפע: את נכנסת לכל הסוגיה הרחבה של הטיפול בעובדים ובעובדות, אפרופו שיחותינו, כי אני באמת סומך עליך.
רם שפע: יו"ר הכנסת ציין את זה טוב, זה הנושא שהוא מורכב עם המון צורך לאזן ואני חושב שהאיזון אצלך הוא בדיוק הנקודה המדהימה, והיכולת לפגוש את כולם, לפגוש בעומק, לא רק פנים מול פנים אלא גם להבין את הרקע - - - אני באמת בטוח שתעשי את זה בצורה מצוינת ואני גם, יו"ר הסיעה כאן ביחד עם כל השותפים לעזור, כל מה שצריך גם בניהול הוועדה וגם במחשבות עם הצוות, תיעזרי בצוות.
רם שפע: - - - להתקדם, ותמיד, אפרופו ירדנה חברתי מזכירת הכנסת, הצוותים הם נפלאים ועושים עבודת קודש מאחורי הקלעים שלפעמים אנשים בחוץ לא מבינים.
רם שפע: אני בטוח שגם פה נתחיל לגלות את זה.
רם שפע: לפעמים אין לך ידיים ורגליים, אתה מדבר עם הצוות מבין מה קורה וחוזר לעניינים.
רם שפע: אז מכל הלב בהצלחה.
): אנחנו רצים לעבודתנו.
אבתיסאם מראענה: בוקר טוב לכולם, סבאח אל-חיר - תודה שבאתם, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
אבתיסאם מראענה: השפה של הוועדה היא בלשון נקבה, והיא חלה גם על הזכר, אז נא לראות בזה מקום של כבוד והכלה, ורק שיהיה יותר פשוט.
אבתיסאם מראענה: תודה שבאתם ובאתן.
אבתיסאם מראענה: מכיוון שזו הישיבה הראשונה שלנו, מאוד חשוב לי להדגיש כמה דברים.
אבתיסאם מראענה: המטרה של הוועדה היא בעצם לאפשר דיון קודם כל מכבד את כל מי שנמצא איתנו וכל מי שנמצא איתנו גם בזום.
אבתיסאם מראענה: אשמח שיהיה לנו שיח פתוח.
אבתיסאם מראענה: יש לנו אינטרס משותף להסדיר סוגיות משמעותיות שעולות במצוקה של הדיון של היום - כל מה שקשור בסיעוד, שזה חל על המטופלים, וחל על המטפלים עצמם והמטפלות.
אבתיסאם מראענה: אתן זכות דיבור והשתתפות בשיחה ובישיבה לכולם, ככל שמתאפשר הזמן.
אבתיסאם מראענה: אשמח שנעמוד בלוח הזמנים שלנו.
אבתיסאם מראענה: יש לנו מלא פניות, המון, אנחנו מוצפות בהמון פניות מכל כך הרבה גורמים, מאנשים פרטיים שמספרים ומשתפים אותי במצוקות שלהם – במחסור של עובדות ועובדים שיתנו את המענה.
אבתיסאם מראענה: פניות ממוסדות, מארגונים, מעמותות, שבעיקר כולנו וכולן נקלעו למשבר מאוד גדול, במיוחד בשנת הקורונה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נאפשר וניתן את המענה על מנת להציף את המצוקה הכי גדולה משני הצדדים.
אבתיסאם מראענה: שתי אוכלוסיות מוחלשות, הצד של המטופלות והמטופלים, והצד של העובדות והעובדים.
אבתיסאם מראענה: אנחנו נקיים את הדיונים שלנו בצורה הכי מכבדת, הכי פתוחה שיש, על מנת שנוכל ביחד לתת מענה לכל האוכלוסייה של אזרחי מדינת ישראל, ואזרחיות מדינת ישראל, וגם מי שלא אזרח של המדינה הזאת.
אבתיסאם מראענה: נפתח את הדיון שלנו, שיהיה לנו דיון פורה ומוצלח.
אבתיסאם מראענה: אני אתן רשות דיבור לנציגת משרד הכלכלה לשירי לב רן.
אבתיסאם מראענה: בבקשה, הציגי את תפקידך.
אבתיסאם מראענה: אני ממקדת את הדיון.
אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות על הסיעוד.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא נתייחס כרגע בישיבה הזאת בכל מה שקשור בענף הבנייה או בענף החקלאות, או בענפים אחרים שבעצם גם הם סובלים וסובלות מאותה מצוקה של עובדות ועובדים.
אבתיסאם מראענה: המיקוד שלנו הוא בסיעוד.
אבתיסאם מראענה: רשות הדיבור שלך, שירי בבקשה.
שירי לב-רן: תודה רבה.
שירי לב-רן: אני הממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה, במשרד הכלכלה.
שירי לב-רן: כפי שאמרה היושבת-ראש, אני אתמקד בתחום הסיעוד.
שירי לב-רן: חשוב לי לברך גם את קיומה של הוועדה, ולברך את יושבת-הראש על המינוי.
שירי לב-רן: אני חושבת שזו ועדה מאוד חשובה מטבע הדברים במסגרת התפקיד שלנו.
שירי לב-רן: איזושהי אמירה לגבי התפקיד.
שירי לב-רן: אני חושבת שלפני שאנחנו צוללים לתוך עולם התוכן הזה שהוא כמובן רוויי בהרבה מאוד מורכבות ואתגרים כפי שאני מניחה לא רק היום, אלא גם בהמשך הדרך.
שירי לב-רן: אם יש משהו שאני כן יכולה להגיד בצורה נחרצת - אני מאוד שמחה שהתפקיד הזה של ממונה על זכויות עובדים זרים קיים, והוא תפקיד מאוד חשוב.
שירי לב-רן: יש כאן אמירה מאוד חשובה לגבי איך שמדינת ישראל רואה בחשיבות של השמירה על הזכויות של העובדים הזרים.
שירי לב-רן: עצם ההצהרה הזו היא לא סתם פורמלית, ואולי לצקת מעט תוכן להצהרה עצמה, אז אני אסבר את האוזן ואומר, ומזה אפשר ללמוד שרק בשנת 20/21, אנחנו הצלחנו להגדיל באופן משמעותי מאוד את מספר הפניות שמגיעות אלינו בכלל, ומעובדים זרים בסיעוד בפרט.
שירי לב-רן: אנחנו קיבלנו למעלה מ-500 פניות כבר בשלב הזה של השנה רק מעובדים זרים בסיעוד.
שירי לב-רן: הפניות הן פניות מאוד מגוונות החל באי תשלום שכר, או בבקשה לקבל מידע לגבי זכויות.
שירי לב-רן: עכשיו, בתקופת הקורונה, קיבלנו לא מעט פניות שקשורות בתחושה הזו של חוסר יכולת לצאת ליום המנוחה ותחושת הבידוד שעובדים חווים.
שירי לב-רן: זאת אומרת, אלה פניות שהן מעבר לעניינים כספיים, אלא פניות שיש בהן אמירות חברתיות ורווחתיות, נאמר כך.
שירי לב-רן: ביחד עם החברים שלנו במשרדי הממשלה האחרים, אנחנו משתדלים לייצר כמה שיותר מענים, לא רק לעובדים, אלא גם למטופלים בסיעוד, ולכל הגורמים בעצם שמעורבים בעולם התוכן הזה, אם זה הלשכות, אם זה חברות הסיעוד.
שירי לב-רן: אנחנו חושבים שהנגשה של מידע יכולה לייצר הרבה יותר ודאות, ויכולה גם להביא בסופו של יום למצב שאנחנו נצטרך כמה שפחות להתמודד עם בעיות והפרות.
אבתיסאם מראענה: בעצם, את אומרת, ברגע שאתם פתוחים ופתוחות לקבל את פניות העובדות והעובדים הזרים שמגיעים אליכם, כי אתם בעצם מאמינות ומאמינים כמדינה, כרשות, שברגע שהעובדת והעובד יש לו את הרווחה שלו, והוא נמצא במקום עבודה שמכבד ונותן, ושומר על הזכויות שלו, גם למטופל ולמטופלת בעצם הוא זוכה בעובד שהוא מבסוט, שזה דבר שהוא חשוב לכולנו.
אבתיסאם מראענה: לגבי הנגשה, מבחינת המידע, נשמח לקבל תשובה.
אבתיסאם מראענה: מבחינת השפה, יש לנו פה עובדות ועובדים זרים מכמה מדינות בעולם, שכל אחת מדברת את השפה שלה, והשפה העברית או האנגלית היא לא בדיוק השפה הכי חזקה שלהם לתקשורת.
אבתיסאם מראענה: איך המידע הזה מונגש?
אבתיסאם מראענה: מה יש לכם להציע להם?
שירי לב-רן: בהמשך למה שאומרת כבוד יושבת-הראש, בהחלט העניין של הכבוד ההדדי במערכת יחסי העבודה הוא מאוד חשוב.
שירי לב-רן: הוא חשוב שבעתיים שאנחנו מדברים על עולם הסיעוד שבו בעצם העולם של מה זה העבודה ומה זה החיים, הם מאוד מתערבבים האחד בשני, שזו מורכבות גדולה בפני עצמה.
שירי לב-רן: וכמובן שהנקודה הזאת של הכבוד ההדדי, ובעצם החיים המשותפים האלה זו נקודה שמייצרת הרבה פעמים דברים מאוד יפים, והרבה פעמים ופחות.
שירי לב-רן: בעניין ההנגשה אני אומר שאנחנו בדרך כלל יכולים לדבר בשפה העברית עם אותם עובדים שהצליחו לרכוש מעט את השפה.
שירי לב-רן: כמובן שאנחנו מדברים באנגלית עם אותם עובדים שיודעים לדבר את השפה הזו.
שירי לב-רן: ברגע שאנחנו מדברים על שפות נוספות למשל, עובדות שדוברות רוסית, או ערבית, או שפות אחרות, יש לנו שירותי תרגום שעובדים איתנו בצמידות.
שירי לב-רן: אנחנו דואגים לתקשר עם חברת תרגום, ועושים שיחות משותפות ביחד עם מתרגם.
שירי לב-רן: זה לא כמו שאני אדע לדבר מידית, כמובן דרך תיווך, אבל זו לא הבעיה.
שירי לב-רן: לגבי הנגשה, פתחנו עמוד בפייסבוק.
שירי לב-רן: יש לנו למעלה מ-18 אלף עוקבים, והוא פותח כמובן לכל אחד, גם למעסיקים.
שירי לב-רן: ואנחנו פשוט עושים פושים של מידע, מידע שהוא קיים במערכת כדי לתת לאנשים לזרוק מידע שיכול להיות להם מאוד רלבנטי.
שירי לב-רן: שוב, מידע שמיועד לעובדים ולמעסיקים כאחד.
שירי לב-רן: כי אנחנו מאמינים שמעסיקים שמכירים את הזכויות וחשוב להם לשמור על החוק, זה מה שנקרא פותר את עצמו.
אבתיסאם מראענה: ניתן לרשות האוכלוסין וההגירה.
אבתיסאם מראענה: נמצאת איתנו כאן עינבל משש.
עינבל משש: בוקר טוב.
עינבל משש: אני ראש מינהל עובדים זרים ברשות האוכלוסין וההגירה.
עינבל משש: נמצאת איתנו עו"ד שושנה שטראוס, סגנית בכירה ליועץ המשפטי של הרשות.
עינבל משש: נמצא משה נקש, מנהל אגף ההיתרים, בין היתר אחראי גם על נושא סיעוד.
אבתיסאם מראענה: עינבל, בואי נתמקד בנושא של המצוקה של השנה האחרונה, שנה וחצי של הקורונה שמלווה אותנו, ולא הולכת לשום מקום בכל מיני צורות ווריאנטים.
אבתיסאם מראענה: בואי נדבר על מה שהיה לנו בעצם השנה, על המצוקה הגדולה בעובדות ועובדים זרים בתחום הסיעוד.
אבתיסאם מראענה: במה אתן נתקלות.
אבתיסאם מראענה: מה הסיפור שם, ואיך אנחנו בעצם נערכות לשנה הקרובה עם הקורונה ועם המחסור.
אבתיסאם מראענה: בבקשה.
עינבל משש: תודה גברתי, אני גם מצטרפת כמובן לברכות.
עינבל משש: מבחינתנו, ועדת עובדים זרים, זו אחת הוועדות.
עינבל משש: כפי שהייתה ממונה על שוויון מגדרי, התחלתי להדגיש את זה – אז עובדות ועובדים זרים.
עינבל משש: אני עובדת בראש מינהל עובדים זרים, ואחראית על הסדרת העסקתם של עובדים זרים במדינת ישראל, כמובן, בהתאם למדיניות הממשלה, חוקים, בתי-משפט.
עינבל משש: בעובדים זרים ככלל במדינת ישראל, יש כ-120 אלף עובדים זרים בענפים השונים.
עינבל משש: וכפי שגברתי ביקשה, אנחנו נתייחס היום לענף הסיעוד, שהוא, כפי שנאמר, ואני מצטרפת לדברים, כך גם אנחנו רואים את הדברים המורכב והרגיש ביותר.
עינבל משש: כ-60% מהעובדים הזרים השוהים במדינת ישראל מועסקים בענף הזה.
עינבל משש: שוב פעם, כפי שאמרה גברתי, יש פה שתי אוכלוסיות מוחלשות.
עינבל משש: מחד, קבוצת המטופלים הסיעודיים ובני המשפחה שמושיטים להם יד כל העת.
עינבל משש: מאידך, כמובן, המטפלים הסיעודיים והעובדים הזרים שגם הם קבוצה מוחלשת נוספת.
עינבל משש: בשנה האחרונה בעצם מאז פרוץ קורונה, הייתי מדייקת ממרץ 2020, אנחנו נתקלים בלא מעט קשיים שמאפיינים כמובן את תקופת הקורונה, לרבות, הגבלות על תנעה, הגבלות על כניסה של עובדים זרים שבהכרח משפיעה על הענף.
עינבל משש: הענף הזה, כפי שאמרתי, הוא מורכב ורגיש במשך כל השנים, אבל חלק מהנושאים באמת התעצמו בשנה האחרונה ומונחים לפתחנו יחד עם השותפים שלנו במשרדי הממשלה השונים.
אבתיסאם מראענה: מה המורכבות שמדינת ישראל התמודדה איתה לפני הקורונה וזה הלך והחמיר?
עינבל משש: קודם כל, בענף הסיעוד הביתי, המעסיק הישיר הוא המטופל הסיעודי, זה יוצר מורכבות מסוימת שמעלים בני המשפחה בנושא הזה של העסקת עובדים זרים לענף הזה בקשר הישיר שיש בין המטופל למטפל.
עינבל משש: זו עבודה מסוג אחר, אחד על אחד בבית המטופל שהיא שמה בפני אותם מטופלים סיעודיים ובני המשפחה שלהם אתגרים.
עינבל משש: אפשר לשמוע על המצוקות האלה - האוזניים שלנו תמיד כרויות, אנחנו תמיד שומעים, וזה מגיע גם לפתחנו – הנושא של המצוקות אפשר לשמוע עליהן גם מהדיון מהמשפחות, ואני מציעה שהן אולי יציגו את המצוקות קצת יותר טוב ממני.
עינבל משש: אני יכולה לומר שהנושא הזה באמת בראש מעיינינו כל הזמן בגלל המורכבות שבדברים.
עינבל משש: בתחילת מרץ 2020, מיד עם מגבלות הכניסה למדינת ישראל, וסגירת השמיים לכניסה בכלל, באנו וחשבנו מה אנחנו עושים.
עינבל משש: איך אנחנו עובדים בשני צירים.
עינבל משש: ציר אחד - איך אנחנו כן מאפשרים כניסה של עובדים זרים, כמובן, תוך שמירה על בריאות הציבור, שמירה על בריאות המטופלים, ושמירה על בריאות העובדים.
עינבל משש: עבדנו יחד עם משרד הבריאות ליצירת מתווים שיאפשרו כן כניסה של עובדים זרים.
עינבל משש: מהצד השני, הציר המקביל היה, והיה חשוב לנו מאוד להגביל את מאגר העובדים שנמצאים במדינת ישראל על מנת שיוכלו לתת מענה לציבור המטופלים הסיעודיים.
עינבל משש: בין היתר, ביצענו מספר הקלות כדי שיגדילו את מאגר העובדים.
עינבל משש: אפשרנו לעובדים ששהו כאן כמחליפים להשתבץ לעבודה קבועה אצל מטופלים סיעודיים, וכך הרחבנו את המעגל של העובדים שנמצאים בארץ.
עינבל משש: יצרנו מתווים להמשך כניסה של עובדים זרים, כמובן, אמרתי, תוך שמירה על בריאות המטופלים הציבור והעובדים הזרים.
עינבל משש: במקביל, ניתנה תקופת הערכות ליציאה למי ששהה באותה עת במדינת ישראל, ונדחה על ידינו מאחר ולא ענה על תנאי הסף בוועדה.
עינבל משש: עד היום היה מדובר על 2,000 עובדים זרים.
עינבל משש: במקביל, בוועדה, ניתנו אישורים כרגע לשנת 20', 21', למעלה מ-1,500 עובדים זרים שיוכלו להישאר אצל מטופלים סיעודיים.
עינבל משש: רק לאחרונה העבירה שרת הפנים הוראת שעה שמאפשרת כמובן לאותם מטופלים סיעודיים שעובדים אצלם עובדים זרים, והסתמכו על הודעת הרשות במשך תקופת היערכות שניתנה, להמשיך להגיש בקשות לעיון מחדש אלינו, ולהמשיך לתת מענה לאותם מטופלים סיעודיים.
אבתיסאם מראענה: בעצם העובד הזר, או העובדת הזרה, באופן ישיר היא זאת שניגשת אליכם לרשות, והיא בעצם מבקשת הארכה של ההיתר?
עינבל משש: לא.
עינבל משש: אני אומר ומשה, בבקשה ימשיך.
עינבל משש: ככלל בהעסקת עובד זר בענף הסיעוד יש לשכה פרטית, זו אותה לשכה פרטית שקיבלה היתר מתחת הרגולציה של רשות האוכלוסין וההגירה.
עינבל משש: היא קיבלה היתר לעשות שלושה דברים – להביא לתווך ולטפל בעובדים זרים בענף, ובעצם, כל מטופל סיעודי וכל עובד זר, צריכים להירשם אצל לשכה פרטית שאמורה לתת להם את השירותים ואת המענים ולעבוד מולנו בכל הנושא הזה של הסדרת רישיון עבודה של העובד הזר.
משה נקש: יש להם טפסים מקוונים שאותן לשכות יכולות להגיש אלינו טפסים מרחוק להארכת הרישיונות של העובדים הזרים, ולהארכת ההיתרים של המעסיקים הסיעודיים.
אבתיסאם מראענה: ואתה חושב שיש איזה משהו שהוא כן עובד לנו הסיפור הזה גם מקוון, גם קורונה, גם לחץ.
אבתיסאם מראענה: לא תמיד המעסיק עצמו יש לו את הכישורים.
אבתיסאם מראענה: האם זה משהו שכן עובד, או שיש לכם הסתכלות מחודשת על הדרך שבה מחדשים את ההיתרים?
משה נקש: בדיוק ההיפך.
משה נקש: אנחנו הגברנו את השימוש בעבודה מרחוק, ומקוונת בטח בתקופת הקורונה כשלא היה ניתן היה להגיע.
משה נקש: גם בתקופת הקורונה, ועל זה ראש המינהל שלנו התעקשה לאורך כל הדרך היינו פתוחים.
משה נקש: זאת אומרת, המשרדים שלנו תמיד היו פתוחים, תמיד אפשר היה להגיע.
משה נקש: יחד עם זאת, כולנו מבינים את המגבלות שהיו, ובכלל, את הקידמה שכולם הולכים אליה, והרעיון הוא לעבוד מרחוק ולאפשר מרחוק בטפסים מקוונים, הכי פשוטים שאפשר כדי שיוכלו אנשים להגיש בקשות, כל אחד מהמקום הכי נוח לו בזמן הכי נוח לו.
אבתיסאם מראענה: כמה זמן לוקח בין הגשת הבקשה להארכה של ההיתר עד קבלת התשובה?
משה נקש: בדרך כלל, בקשה להיתר להעסקת עובד זר בענף הסיעוד, זה משהו שלוקח עד שבוע, שבועיים, לא יותר מזה.
משה נקש: הארכות היתרים, אפילו פחות מכך, יש לנו את המידע במערכת.
משה נקש: הארכות רישיונות של עובדים זרים, זה גם משהו שמטופל אצלנו וגם קורה יחסית בזמני טיפול דיי קצרים.
עינבל משש: אני רק אוסיף, שהיתר להעסקת עובד זר בסיעוד, ניתן לתקופה של ארבע שנים, זה מתחדש כל ארבע שנים.
עינבל משש: ורישיון של עובד זר ככל ניתן בדרך כלל לתקופה של עד שנה.
יסמין פרידמן: אני מבינה שיש מחסור של כ-20 אלף עובדים זרים.
יסמין פרידמן: מצד שני, אני רואה ששרת הפנים איישה איזושהי תכנית למתן מעמד חוקי ל-14 אלף עובדים.
יסמין פרידמן: האם ה-14 אלף עובדים האלה הם חלק מה-20 שחסרים?
עינבל משש: כפי שאמרתי בשנת 2020, חלה האטה בכניסת עובדים זרים למדינת ישראל.
עינבל משש: אם ב-2019, נכנסו כ-8,000 עובדים זרים, ב-2020 נכנסו כ-4,500 עובדים זרים.
עינבל משש: אגב, עד היום ב-2021, נכנסו כ-4,000 עובדים זרים, זאת אומרת, יש קצת קצב כניסה יותר טוב כמובן מ-2020.
עינבל משש: אבל אולי עד 2021, אנחנו נסיים עם כ-7,000 עובדים זרים, זה מאוד תלוי במגבלות ובתחלואה.
יסמין פרידמן: יש פה עובדים שנמצאים כרגע במעמד לא חוקי?
עינבל משש: בענף הסיעוד הביתי, אמרתי כ-60% מהעובדים הזרים מועסקים בענף הזה.
עינבל משש: אני מדברת על כ-70 אלף עובדים זרים בסך הכול.
עינבל משש: כ-56 אלף עובדים זרים עובדים בצורה חוקית אצל מטופלים סיעודיים ונותנים להם מענה חשוב והכרחי.
עינבל משש: יש עוד כ-14 אלף, עובדים זרים שכרגע לא מחזיקים רישיון בתוקף, ושוהים במדינת ישראל שלא כדין.
עינבל משש: חלקם נמצאים פה גם תקופות מאוד ארוכות של למעלה מ-20 שנה בטרם יצאו, ולא עובדים אצל מטופלים סיעודיים כפי הנראה.
עינבל משש: שרת הפנים, כמובן, כל הזמן בוחנת את המצב, המצב הוא מאוד דינמי, מאוד משתנה, כפי שניתן להבין - גם מדיניות הכניסה, גם התחלואה במדינות השונות.
עינבל משש: הודו הייתה מדינה אדומה, עכשיו הודו יוצאת מרשימת מדינות כסיכון מירבי.
עינבל משש: אוזבקיסטן היה.
יסמין פרידמן: אני רוצה להבין את ההיגיון.
יסמין פרידמן: כבר נמצאים פה 14 אלף עובדים לא חוקיים, ויש כזו מצוקה.
יסמין פרידמן: למה לא לקחת את ה-14 אלף, אז אולי לא כולם, ולתת להם לפחות לשנים הקרובות איזשהו מעמד חוקי שיוכלו לחזור למעגל העבודה בסיעוד.
יסמין פרידמן: אני מניחה שהם לא עובדים בסיעוד, כי הם לא יכולים לעבוד בכלל.
יסמין פרידמן: אני רק מניחה, אני לא יודעת.
משה נקש: אם היו רוצים להמשיך לעבוד בסיעוד, הם היו עובדים בסיעוד.
משה נקש: הם הפכו ללא חוקיים אחרי שהם הפסיקו לעבוד בסיעוד.
יסמין פרידמן: לא, אין בעיה.
יסמין פרידמן: יש 14 אלף, למה להתחיל להביא חדשים, וזה ייקח הרבה יותר זמן, ולא להסדיר את המעמד של אלה שכבר נמצאים פה?
עינבל משש: הנושא הזה הוא באמת בסדר חשיבות מאוד גבוה אצל שרת הפנים.
עינבל משש: אנחנו נקראים לדיונים חוזרים בנושא הזה, וכל הנושא הזה הוא בבחינה.
עינבל משש: השרה הובילה רק לאחרונה תיקון חקיקה שמאפשר הישארות של כ-2,000 עובדים זרים שהיו צריכים לצאת ממדינת ישראל, וכיום הם יכולים להישאר בה באופן חוקי אצל אותם מטופלים סיעודיים.
עינבל משש: במקביל, הארכנו את תקופת היערכות ליציאה בהנחיית השרה כרגע ב-31 לאוקטובר 2020, בשלב הזה, ואני אומרת, מתקיימים כל העת דיונים מקצועיים לבחון את המצב, ולבחון את הנושא.
עינבל משש: הנושא כמובן מצוי על סדר יומה של שרת הפנים, ואנחנו דנים בו מדי יום.
עינבל משש: אנחנו מנסים לגבש פתרונות יחד עם השרה.
עינבל משש: אני מאמינה שהדברים התבהרו בתוך שבועיים, שלושה הקרובים.
עינבל משש: אבל את הנושא הזה בהחלט מובילה שרת הפנים תוך בחינה יומיומית של הנתונים ושל המצב.
משה נקש: ברשותך, אני רק רוצה להתייחס לדברים, הצגת את זה שיש 77 אלף בעלי היתרים, ו-56 אלף עובדים לא חוקיים, והפער הוא 21 אלף.
משה נקש: זה לא פער.
משה נקש: אין מחסור של 20, 21, 22 אלף עובדים זרים בישראל.
משה נקש: לפחות לאורך העשור האחרון יש פער בסביבות 15 אלף, אולי אפילו יותר בין היתרים לבין עובדים זרים.
משה נקש: זאת אומרת, אף פעם לא היה מצב שכל ההיתרים היו ממומשים.
משה נקש: זאת אומרת, לא נכון להגיד שאם יש היום 77 בעלי היתרים בענף הסיעוד, אז יש מחסור של 22 אלף.
משה נקש: המחסור הוא פחות מכך.
משה נקש: בנוסף למה שעינבל אמרה, הדברים שאנחנו עושים כדי לצמצם את המחסור כמה שניתן, אז עינבל ציינה את המספרים של כניסת עובדים.
משה נקש: אוסיף לזה מספרים של עובדים שאישרנו בוועדה הומניטרית של עובדים לא חוקיים וביקשו אותם, הם נכנסו לוועדה, ואישרנו השנה מעל 1,500 עובדים כאלה.
משה נקש: בשנה שעברה, שנת הקורונה גם בסביבות 1,500 עובדים כאלה.
משה נקש: השנה השרה הגדילה את המכסה כדי שנוכל לאשר אפילו יותר.
משה נקש: אז כן, נעשים ניסיונות כל הזמן לראות איך אנחנו מגדילים את המאגר, ואיך אנחנו נותנים מענים ופתרונות לעובדים זרים.
משה נקש: אבל צריך להבין, הפער הוא לא 20 אלף.
משה נקש: בשום מצב, ואף פעם לא היה מצב שכל ההיתרים היו ממומשים.
אבתיסאם מראענה: כמה חסרים?
משה נקש: השנה הפער הוא קצת יותר משנים קודמות, זה נכון, בין היתר בגלל שלא נכנסו.
משה נקש: הפער בין ההיתרים לבין העובדים הזרים החוקיים - זה לא אומר שזה המחסור, זה לא אומר שזה הצורך, כי הרבה שנים היו פה אנשים מעל 10 אלפים, 15 אלף איש, שמחזיקים היתר ולא מעסיקים עובד זר, זאת אומרת, זה לא שהם רצו.
משה נקש: יש להם היתר, זה בסדר, אבל הם לא רוצים כרגע להעסיק עובד זר כי זה יקר, כי מסתדרים בלי עובד זר.
משה נקש: מה שאנחנו עושים כדי לבדוק את מה שגברתי, היושבת-ראש שאלה, אנחנו סקר כדי לבדוק מהו המחסור האמיתי, ומה הצרכים האמיתיים כדי שנוכל לתת מענים ופתרונות.
אבתיסאם מראענה: בבקשה, מהמשרד לשוויון חברתי.
אבתיסאם מראענה: בבקשה, תציגי את עצמך, מה את עושה, מה המשרד עושה?
מיכל דבורצקי: אני משנה למנכ"ל במשרד לשוויון חברתי.
מיכל דבורצקי: למעשה, המשרד מתמודד עם הסוגיה של העובדים הזרים, מכיוון שהרבה מאוד פניות של אזרחים ותיקים מגיעים תדיר ללשכה שלנו, ואנחנו מוצאים את עצמנו באמת עונים לכמויות מאוד גדולות של אזרחים ותיקים שנמצאים בבעיה.
מיכל דבורצקי: יש הרבה מאוד בעיות סביב העסקה של עובדים זרים.
מיכל דבורצקי: אתחיל עם הסוגיה האקוטית ביותר, שזה באמת סוגיית הביקוש בתקופת הקורונה, זה בעצם הדבר הכי מיידי וכואב.
מיכל דבורצקי: יש בינינו באמת פערים של מידע, של מספרים עד כמה הבעיה הזאת באמת חמורה.
מיכל דבורצקי: כמובן שאנחנו מוצאים שהחומרה שלה עולה ככל שהצורך של האזרח הוותיק הוא יותר מהפריפריה, אנשים שמתגוררים בפריפריה.
מיכל דבורצקי: אנשים שהם סיעודיים.
מיכל דבורצקי: חולים דמנטיים, חולים קשים אחרים.
מיכל דבורצקי: ככל שהמצב בבית קשה יותר, העובדים הזרים בעצם פחות רוצים להגיע לבתים האלה, ולכן, קשה להם יותר להביא עובד זר.
מיכל דבורצקי: פה יש בינינו חילוקי דעות, או תמיד דיון.
מיכל דבורצקי: אנחנו באמת עובדים בשיתוף פעולה, אני גם אגיד שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם עינבל ואבי לנסות לייצר פתרונות מידיים למורכבות הזאת.
מיכל דבורצקי: יש בינינו סוגיות שאנחנו לא מסכימים על הנתונים, או שחסרים נתונים, ולכן, אני כל כך שמחה – כרגע הם יצאו לאיזשהו סקר, ואני מקווה שישים על השולחן נתונים שיעשו לכולם סדר מאוד ברור מה היקף הבעיה אם היא גדולה וחמורה כמו שאנחנו קולטים אותה מהשטח, או כמו שנאמר, אם בשנה החדשה בכניסה של עובדים חדשים מתייצבת.
מיכל דבורצקי: יש איזשהו מחסור שמגיע לעד כ-5,000 עובדים זרים בארץ שנוצר מזה שיש כל הזמן ביקוש הולך וגדל וזכאות להיתרים, לעומת השנים האחרונות שבהן לא רק שהתייצבנו, אלא שבקורונה הייתה ירידה בכמות העובדים הזרים שנקלטו, אז בעצם היינו מצפים לראות איזשהו קו עלייה, וכנראה אנחנו נניח בקו של יציבות.
מיכל דבורצקי: האמת היא אין לי נתונים מספיק ברורים כדי לתמוך את הטענה הזאת, אבל מהעבודה שעשינו זה מרגיש שכן יש איזושהי נקודה ארצית.
אבתיסאם מראענה: את בעצם אומרת, מעבר לזה שאנחנו מדברות ואנחנו עדיין לא יודעות מה המספר המדויק של כן מחסור, לא מחסור.
אבתיסאם מראענה: אבל אנחנו יודעות כולנו, כי כמות הפניות שגם מגיעות אליכם בכל משרדי הממשלה, וגם אלינו כוועדה, ברגע שכולם הבינו שהוועדה הזאת בעצם קמה, היו המון שאלות ופניות, ויש הרבה דברים שקורים סביב הוועדה.
אבתיסאם מראענה: השאלה שלי שנשאלת ואולי היא כן קשורה למשרד לשוויון חברתי, את דיברת על גיאוגרפיה.
אבתיסאם מראענה: את אומרת בעצם העובדות והעובדים הזרים מגיעים, ולפעמים הם רוצים להיות בחברה שלהם באזורים שיש את החברים שלהם, והם מייצרים איזה סוג של קהילה משל עצמם.
אבתיסאם מראענה: ויש אוכלוסיות במדינת ישראל, מושבים, מקומות, כפרים, ערים שהעובדות והעובדים הזרים בעצם לא מגיעים.
אבתיסאם מראענה: זה משהו שאת - - -
מיכל דבורצקי: יש עובדים זרים שמגיעים לפריפריה, יש כאלה שמגיעים למרכז, ועדיין אדם שגר בפריפריה – עוד פעם, כשהשוק הוא לא מאוזן, יש יותר ביקוש מהיצע, ואז, יש עיוותים שהעובד הזר יכול לדרוש, או רוצה להגיע, ובעצם, נמצא בעמדת הכוח היום בגלל המחסור, ולכן, הוא יכול להגיע וללכת למקומות שבהם יותר נוח לו, יותר קל לו.
מיכל דבורצקי: אבל יש כיום חלוקה שמבוצעת מראש.
מיכל דבורצקי: יש עובדים זרים שמגיעים לפריפריה, אמורים להיות באזור הפריפריה, הם לא יכולים להיות במרכז.
מיכל דבורצקי: אבל עדיין פריפריה מה?
מיכל דבורצקי: היא באר-שבע לעומת יישוב בדרום.
מיכל דבורצקי: אז ברור שיש פה מורכבות, אנחנו רואים בשטח, בפניות.
מיכל דבורצקי: במדיניות ניסו לפתור את זה.
מיכל דבורצקי: לתחושתי, עדיין הפתרון כרגע בתקופה של מחסור הוא לא אידיאלי.
שושנה שטראוס: קודם כל יש הרבה ישראלים שיש להם היתר להעסיק עובד זר והם זכאים להיתר, אבל הם לא רוצים את הפגיעה בפרטיות הזאת – היום הם גם לא זקוקים לזה.
שושנה שטראוס: אנחנו רוצים שהעובדים הזרים, וגם אלו שיכולים להסדיר את המעמד שלהם, יהיו אצל המטופלים הסיעודיים הקשים ביותר, אלה שבאמת זקוקים לעובד אחד או שניים.
אבתיסאם מראענה: שושנה, אני רק רוצה בעצמי להבין, ובטח האנשים פה רוצים להבין.
אבתיסאם מראענה: את אומרת שיש אנשים שקנו היתר, או מחזיקים ביד שלהם היתר לעובדת או עובד זר, ובעצם, העובדת והעובד זר, לא נמצא אצלם - איך זה יכול לקרות?
משה נקש: לא רוצים להעסיק עובד זר - היתר ולא ממומש.
משה נקש: מבחינתנו, ככל שיש בקשה או רצון למימוש ההיתר, אז יש לזה פתרונות.
משה נקש: אתה יכול ללכת ללשכה פרטית שתמצא לך עובד מהארץ או מחו"ל, וכל אחד שרוצה, השמיים בסיעוד בניגוד לענפים אחרים הם פתוחים, אין מכסה בענף הסיעוד, אפשר להביא עובדים זרים מחו"ל, בכפוף למגבלות הקורונה והכול.
משה נקש: אבל אם המעסיק רוצה לממש את ההיתר, ולהביא עובד זר – אמור להיות לו מענה לפתרון שלו.
משה נקש: זאת אומרת, בין אם זה עובדים מהארץ, ובין אם זה עובד חדש מחו"ל.
אבתיסאם מראענה: אבל העובדת או העובד נמצאים בארץ.
שושנה שטראוס: יש שני חלקים – יש את ההיתר למעסיק.
שושנה שטראוס: ההיתר אומר, אם אתה תרצה יום אחד עובד זר, תוכל להעסיק, יש רישיון לעובד.
שושנה שטראוס: יש עובדים שיש להם רישיונות, הם יכולים לעבור לפי בג"צ ממעסיק למעסיק כמו כל עובד בישראל.
שושנה שטראוס: אתה גם יכול להזמין עובד חדש מחו"ל עם כל המורכבות של זה, ואדם מחליף – או אתה יכול לקבל מטב ישראלי, שיבוא לבית שלך בשעות מסוימות ויעזור לך.
שושנה שטראוס: יש מעל 31 אלף מעסיקים שהם מעסיקים מטבים.
שושנה שטראוס: גם ישראלי שיש לו זכות להיתר, אבל הוא לא מממש היתר, הביטוח הלאומי נותן לו תוספת שעות, תוספת כסף כדי לעודד העסקת ישראלים.
שושנה שטראוס: לגבי הנושא של הפריפריה.
שושנה שטראוס: לפני כמה שנים, בעקבות הלחצים שעובדים לא רוצים להיות בפריפריה, עשו תקנות גיאוגרפיות.
שושנה שטראוס: עובד זר שמגיע מחו"ל, או אפילו פרסנו את זה על כל העובדים תמונת מצב.
שושנה שטראוס: כל עובד שהיה מועסק בפריפריה, וכל חדש שיגיע למטופל בפריפריה בדרום או בצפון, הוא חייב להישאר באותו אזור.
שושנה שטראוס: יש לו את הזכות לעבור בין מטופלים באותו אזור, אבל לא למקום אחר, אלא אם כן, הוא יישאר עם המטופל הנוכחי שלו עד שהמטופל נפטר.
שושנה שטראוס: ברגע שהוא מגלה את הנאמנות הזאת, נשאר עם המטופל בפריפריה עד לרגע האחרון, הוא יכול לעבור למרכז, למקום אחר.
שושנה שטראוס: אז הוא כבר מכיר את הפריפריה, יש לו חברים בפריפריה, אנחנו רואים שגם נשארים.
שושנה שטראוס: יש ועדת חריגים, אבל היא מאוד מצומצמת.
שושנה שטראוס: התקנות האלה היו בעקבות הבקשה, הלחץ הציבורי, וגם תוקנו בעקבות לחץ ציבורי.
שושנה שטראוס: אנחנו חושבים שזה נותן פתרון טוב.
שושנה שטראוס: יש לנו ועדה הומניטרית, כמו שאמרנו, נותן מעמד לעובדים זרים לסיעוד שלא יכולים לעבוד באופן חוקי, אנחנו מנסים לתת העדפות גם לפריפריה וגם למטופלים הקשים ביותר.
מיכל דבורצקי: אם באמת קיימת בעיה מהותית כרגע של היצע מול ביקוש, אז גם בקצוות היא חריפה יותר.
מיכל דבורצקי: כשאנחנו מדברים על קצוות, אנחנו מדברים גם על הפריפריה וגם על אזרחים ותיקים, היותר מבוגרים, הדמנטיים, החולים האונקולוגים, וכן הלאה וכן הלאה.
מיכל דבורצקי: זוג בבית ששניהם זקוקים לעובד זר.