GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן:
לא חשוב פה אם יהיו גירושים או לא יהיו גירושים, אם אדם שנפצע, חלה או עבר כל מיני הסתבכויות.
יורי שטרן:
קודם כל מנקודת ראות שלנו, לא רק חברתית הומנית, אלא מבחינת הבריאות שלנו, חייבים לתת לזה מענה.
יורי שטרן:
צריכים לקבל התייחסות של אנשים שקשורים למערכות אכיפת החוק לגבי השאלה איך המעסיק שמעסיק באופן לא חוקי יישא באחריות על אי עשיית ביטוח רפואי לעובד.
אפרים כהן:
התשובה היא פשוטה.
אפרים כהן:
במסגרת אכיפת החוק, מעסיק עובד זר – לא משנה מה מעמדו – חייב בהתאם לחוקים על פיהם הוא צריך לפעול: אם הוא לא מבטח – יקבל קנס מנהלי - -
יורי שטרן:
אני חושב שהעובדה שהמעסיק הראשון ייכנס לכלא הודות לעבירות שהוא עשה בתחום העובדים הזרים תיזקף לזכותה של הוועדה הזאת, ואנחנו נצא כולנו לבקר אצלו בכלא.
אפרים כהן:
וזה יהיה בזכותם של חברי הכנסת.
עדי לקסר:
האם הוחלט שהנושא הזה יימסר כבר לחברות הביטוח?
אפרים כהן:
לא.
עדי לקסר:
כי לפי הדיבורים שאני שומע כאן, כבר הוחלט שחברות הביטוח יקבלו את ההסדר של העובדים הזרים.
עדי לקסר:
רמי אדוט: חברות ביטוח בחוק - -
עדי לקסר:
בחוק יש שתי אופציות, ובכלל לא כתוב בחוק חברות ביטוח.
יצחק לוי:
אבל אנחנו לא יכולים לחייב אף אחד.
יצחק לוי:
אנחנו יכולים לקבוע תקנות, ומי שיעמוד בתנאים האלה, יוכל לגשת.
יורי שטרן:
הממשלה תקבע לפי חוק העובדים הזרים סל שירותי בריאות, שהוא הסל ההכרחי המחייב, והוא מחייב מעסיק חוקי ולא חוקי גם יחד.
יורי שטרן:
זאת תהיה עבירה בשל עצמה אם המעסיק הלא חוקי גם לא עושה ביטוח רפואי לעובד, לפי אותו סטנדרט אחיד, לא לפי הביטוחים הנמצאים היום בשוק.
יורי שטרן:
המפקח על הביטוח במשרד האוצר יהיה אחראי גם על עיצוב הפוליסה הסטנדרטית, כמו שיש פוליסה סטנדרטית לביטוח רכב ואף חברה לא יכולה לחרוג כלפי מטה מדרישות הפוליסה הסטנדרטית.
יורי שטרן:
המפקח על הביטוח יהיה גם אחראי על בדיקת טיב הפוליסות השונות שחברות ביטוח פרטיות יוציאו לשוק.
יורי שטרן:
איך זה יתגלגל אחר כך, באיזה תנאים וכו' זה כבר עניין שאנחנו לא יכולים מראש לחזות.
עדי לקסר:
יש היום גופים במדינה שמעניקים רפואה.
עדי לקסר:
חברות ביטוח מעניקות ביטוח, לא רפואה.
עדי לקסר:
אנחנו לדעתי לא עובדים סוציאליים ולא עוסקים בשיקום.
עדי לקסר:
חברות הביטוח כבר הוכיחו את עצמן שהן לא מסוגלות לתת את הביטוח הנכון גם בפוליסה שהן מוציאות כיום.
עדי לקסר:
למה להמשיך להעביר להן את זה, כאשר יש קופות חולים שהן מיומנות בזה?
אפרים כהן:
אבל עד עכשיו לא היה חוק.
יורי שטרן:
החוק לא מחייב עשיית ביטוח באמצעות חברות ביטוח, זאת יכולה להיות גם קופת חולים.
יורי שטרן:
השוק הוא פתוח פה.
יורי שטרן:
העיקרון הוא שהביטוחים אמורים להבטיח סל שירותים מסוים ולא מתחת לזה.
יורי שטרן:
אם יהיו ליקויים, זה כבר עניין של המפקח על הביטוחים לשלול את הביטוח שיש בו סעיפים שמאפשרים התחמקות או זלזול בדרישות של אותה פוליסה סטנדרטית.
יורי שטרן:
מי יזכה במכרזים, מי יענה להם ובאמצעות מי המעסיק יהיה מוכן לבטח את העובדים שלו זה כבר יהיה עניין של השוק עצמו.
יורי שטרן:
רמי אדוט: אבל בסעיף בחוק כתוב: אלא אם שר הבריאות ושר העבודה והרווחה יחילו את חוק ביטוח בריאות ממלכתי על העובדים הזרים - - היו"ר יורי שטרן: כן, האופציה קיימת, כמו שדיברנו על הילדים, אלא עם היסוסים רבים הרבה יותר.
יורי שטרן:
אנחנו פה עם היד על הדופק כדי לראות האם ההסדר המוצע בחוק כעת וזה שהולך להתבצע הוא הסדר שייתן מענה נכון לדרישות שלנו בתחום הבריאות של העובדים או לא.
יורי שטרן:
אם לא – ישנה אופציה בחוק, ולא צריכים חקיקה נפרדת.
דניאלה במברגר אנוש:
יכול להיות שלא עשו תחשיב, יכול להיות שזה אפילו יותר משתלם למדינה - -
יורי שטרן:
רוב הוועדה וגם אני היינו בעד החלת חוק ביטוח בריאות ממלכתי גם על העובדים.
יורי שטרן:
ביקשנו ממדינת ישראל – ממשרד המשפטים וממשרד הבריאות, וזה רשום בפרוטוקולים – חוות דעת מנומקת למה לא, כי שמענו פה נימוקים.
יורי שטרן:
עדיין לא קיבלנו חוות דעת בכתב.
נתן סמוך:
קיבלתם.
נתן סמוך:
יש חוות דעת של היועצת המשפטית של משרד הבריאות שהגיעה לפניכם בשעתו.
יורי שטרן:
לא קיבלנו.
תמי ברוך:
זה לא הגיע אלינו.
נתן סמוך:
אנחנו נעביר לך עותק.
יורי שטרן:
בחוק האופציה הזאת קיימת.
יורי שטרן:
נכון להיום, הגישה שהתייצבה גם בוועדת הכספים - שדנה בזמנו במסגרת חוק ההסדרים בחוק העובדים הזרים - וגם במשרדים הרלוונטיים היא ללכת לפתרון ביטוחי, כאשר הפתרון הוא ביטוח חובה ולא ביטוח וולונטרי, והחובה הזאת גם מתבססת על דרישות רצפה לגבי שירותי הבריאות.
יורי שטרן:
אנחנו צריכים לראות איך הדבר הזה יפעל.
יורי שטרן:
אנחנו רושמים בפרוטוקול את כל אותן ההערות, ואנחנו מקווים שאתם תתייחסו אליהן.
יורי שטרן:
דיברנו על המגע שאתם תיצרו במוקדם עם המעסיקים ועם חברות הביטוח כדי לגשש מה היא הפרקטיקה העתידית של העניין.
יורי שטרן:
אנחנו מקווים מאד שלקראת התאריך אחד ביולי המערכת הזאת כבר תהיה מוכנה, ואז זה יהיה במידה רבה גם עניין של אכיפה של פקחים, גם במשרד האוצר וגם במשרד העבודה והרווחה בשירות התעסוקה, כך שנהיה כל הזמן על המשמר, כדי שהדבר הזה יקבל תוקף מעשי.
יורי שטרן:
הדבר שנשאר פתוח, להערכתי, זה העניין של נשים של עובדים זרים שאינן עובדות, אם יש כאלה.
יורי שטרן:
הכל פה כבר לא חוקי, אבל אם יש נשים שאינן עובדות ונמצאות פה באופן לא חוקי, מצאנו פתרון, וולונטרי אמנם, לגבי הילדים שלהן.
יורי שטרן:
לגבי הבעלים שעובדים – התקווה היא שהחוק באמת יחייב את המעסיקים שלהם.
יורי שטרן:
מה עם המהגרת הלא חוקית שילדה פה ילד?
יורי שטרן:
לילד יש פתרון.
יורי שטרן:
יהודה עליאש: כרטיס טיסה, חבר הכנסת יורי שטרן.
יורי שטרן:
זה הכי זול והכי רציני.
יורי שטרן:
היא לא חוקית פה, ופה בכנסת דנים בשאלה איך להכשיר את השרץ הזה.
יורי שטרן:
קודם כל, בני אדם אינם שרצים.
יורי שטרן:
שום מילה כזאת בכלל לא צריכה להיאמר פה.
יורי שטרן:
אם אישה חולה באה למרפאה, גם אם היא לא חוקית, אתה לא תגרש אותה באותו רגע.
יורי שטרן:
היא צריכה לקבל טיפול, וזה ענייננו.
עדי לקסר:
יש דרכים יותר זולות מכרטיס טיסה, ניסו אותן כבר פעם.
אפרים כהן:
לא, לא דנו על זה.
נתן סמוך:
נשים שעובדות, כמובן מכוסות.
נתן סמוך:
גברים שאינם עובדים, כמוהם כנשים שאינן עובדות.
נתן סמוך:
יש לנו בעיה עם גברים או נשים שאינם עובדים בישראל ואין להם הסדר ביטוחי.
נתן סמוך:
יכול מאד להיות שעם הזמן יהיה מישהו שיחשוב על הסדר ביטוחי.
רן צפריר:
בשטח קיים לא אחת מצב שמגיע עובד לבית החולים לקבל טיפול, בעיקר עובדים לא חוקיים, והמעביד מתכחש להיכרותו עם אותו נפגע.
רן צפריר:
השאלה היא מה הוא המנגנון שיאפשר להגיע לאותו אדם ולתבוע להטיל עליו את האחריות.
בועז לב:
אכיפת החוק, המשטרה.
רן צפריר:
לי כבית חולים אומר העובד שהוא עובד במסעדה הזו והזו, אז למי אני צריך לפנות?
נתן סמוך:
למשרד העבודה והרווחה, כדי שיאכוף את החוק.
רן צפריר:
האם אני יכול להגיש תביעה כנגד אותו בעל מסעדה?
אפרים כהן:
אני צריך לבדוק את החוק.
אפרים כהן:
היו"ר יורי שטרן: אנחנו נרשום את השאלה הזאת.
אפרים כהן:
אבקש ממר אפרים כהן לבדוק במערכת של משרד העבודה והרווחה האם ישנה תשובה.
רן צפריר:
לגבי הנקודה השנייה שהועלתה כאן, אני חושב שהטכניקה היא ביטוח וולונטרי.
רן צפריר:
אם אני נמצא בארץ, יש לי אופציה ללכת לחברת ביטוח ולקנות ביטוח.
יוסי ארבל:
את זה גם יש היום.
יורי שטרן:
לסיכום, אני רוצה להעיר שתי נקודות.
יורי שטרן:
אני חושב שאנחנו ככנסת, כממשלה וכמדינה עשינו פה בחודשים האחרונים עבודה מאד מאד חשובה בעניין ביטוח בריאות, שאולי במידה רבה היא חלוצית גם לעומת אומות העולם.
יורי שטרן:
אנחנו צריכים לראות איך הדבר הזה יפעל בשטח.
יורי שטרן:
אני רוצה להודות לנציגי משרד הבריאות, שההתייחסות שלהם היתה מאד מקצועית, מאד בריאותית וכמעט נטולת שיקולים ביורוקרטיים או תקציביים.
יורי שטרן:
הם הלכו לפי האחריות המיניסטריאלית שלהם לנושא בריאות.
יורי שטרן:
אני רוצה גם להודות לחברי הכנסת של הוועדה לבעיית העובדים הזרים וגם של ועדת העבודה והרווחה שטרחו לקדם את העניינים האלה, וגם לארגונים הוולונטריים והגופים, כמו: בית חולים איכילוב, שעשו את העבודה הזאת בהתנדבות, ספגו חובות, הגיעו למקומות מאד מאד חשוכים ועשו את העבודה.
יורי שטרן:
אנחנו מקווים שהדבר הזה ילך בשיתוף פעולה מלא עם ארגוני המעסיקים, כי בסך הכל כולנו מעונינים בהסדרת הנושאים.
יורי שטרן:
לגבי הדברים שלא מצאו מענה עד כה, קודם כל מצבן של הנשים שאין להם מעסיק ושהמעסיק מתחמק מהן, כעבור חודשיים-שלושה נתחיל כבר לקבל את הפידבקים מהשטח, ואז נראה איך נפעל.
יורי שטרן:
תודה רבה, אני נועל את הישיבה.
יורי שטרן:
אני פותח את הישיבה.
יורי שטרן:
אני מודה לכל המשתפים שהגיעו, כי ההתראה להגיע לישיבה היתה מאד מאד קצרה.
יורי שטרן:
אני קודם כל חייב הבהרה גם בעקבות מה שהעיר לי אתמול חבר הכנסת ידידי גדעון עזרא.
יורי שטרן:
אנחנו לא רואים לא באנשי צד"ל ולא בפליטי לבנון שהגיעו אלינו עובדים זרים.
יורי שטרן:
החלטתי על קיום הדיון לא כדי להשוות אותם לעובדים זרים, אלא להפך, כדי למנוע עבורם את אותם העיוותים, את אותן הבעיות ואת אותם המצבים של ניצול, של זלזול ושל השפלה שעוברים עובדים זרים אצלנו, בגלל המערכות השונות ובגלל המעמד המיוחד שלהם.
יורי שטרן:
מטרת הדיון היא לראות איך אנחנו מבטיחים פתרונות תעסוקה לאנשי צד"ל, לבני משפחותיהם ולפליטי דרום לבנון שאינם אנשי צד"ל, כל עוד הם נמצאים בארץ; איך אנחנו מבטיחים להם פתרונות תעסוקה הכי טובים והכי פחות מפלים.
יורי שטרן:
האנשים האלה באו ממדינה שרמת החיים בה נמוכה משלנו ורמת השכר שם נמוכה משלנו.
יורי שטרן:
אלה מהם שכבר עבדו בארץ היו בתחתית של סולם המשכורת והסולם התעסוקתי, אבל זה היה אפשרי כל עוד אותם מאות דולרים שהם הרוויחו פה היו סכום רציני כשהם חזרו הביתה.
יורי שטרן:
הבית שלהם היה שם, המשק החקלאי שלהם שם וגם משפחה וחמולה, ואת הכסף הם ייבאו מישראל.
יורי שטרן:
זה שונה לגמרי מהמצב הנוכחי שלהם, מפני שכל עלויות המחיה שלהם הן עלויות ישראליות.
יורי שטרן:
צריך להשוות את רמת השכר שלהם ותנאי העבודה לתנאי העבודה, לשכר ולעלות המחיה במדינת ישראל.
יורי שטרן:
אנחנו צריכים לדאוג מראש שהם לא יהפכו פה לאיזושהי שכבה תחתית ממורמרת ולא מרוצה.
יורי שטרן:
בסוף נקבל את זה כבומרנג חזרה.
יורי שטרן:
כדי למנוע את זה, אני חושב שהוועדה שלנו שצברה לא מעט מידע וניסיון על מה שקורה עם העובדים הזרים במדינת ישראל, היא הפורום המתאים כדי להסדיר את המערכות בפני קבלת החלטות כאלה או אחרות, שעלולות להביא לתוצאה שלילית כזאת.
יורי שטרן:
זו המטרה, ולכן ביקשתי בדחיפות לקיים את ישיבת הוועדה.
יורי שטרן:
אני מקווה שנקדים פה כמה דיונים בממשלה, כי היה ויכוח בעניין.
יורי שטרן:
שרי הממשלה שביקשנו מהם לבוא ונציגי כמה מוסדות אמרו: קודם הממשלה תגבש את המדיניות שלה, ואחר כך נבוא ונדווח לכם.
יורי שטרן:
אני חושב שהסדר הנכון הוא שהכנסת תעיר את הערותיה ותציע את המלצותיה, והממשלה תיקח אותן בחשבון.
יורי שטרן:
אז נקבל דיווח שכולל גם התחשבות במה שאנחנו מציעים.
יורי שטרן:
אני קצת מופתע - מופתע ולא מופתע - מכך שהדברים האלה מתגבשים כעת, כאשר היה ידוע מראש שיבואו הפליטים ויבואו אנשי צד"ל, וכל הסידורים לפחות מבחינת התקנים וההחלטות היו צריכים להיות מוכנים מראש.
יורי שטרן:
ההתרשמות שלי היא שנכון לרגע זה זה לא כך, אבל אנחנו נשמע עכשיו את נציגי הגורמים.
יורי שטרן:
התלבטתי אם לעשות את הדיווח הזה בפורום סגור לתקשורת, אך בסוף החלטנו שלא.
יורי שטרן:
אני בונה על כך שאתם לא תכללו את החומר שעלול לגרום נזק רב מדי.
יורי שטרן:
יש פה היבט שני, שגם כללתי אותו בסדר היום.
יורי שטרן:
הפן השני הוא שכ- 2,600 לבנונים היו מועסקים במשקים בצפון.
יורי שטרן:
מתוכם רק חלק הגיע עכשיו אלינו.
יורי שטרן:
לא חייבים אותם אנשים שהגיעו למלא דווקא את מקומותיהם של אלה שלא מגיעים, אבל נוצר פה מחסור בכוח אדם.
יורי שטרן:
קראתי היום ב"מעריב" שחסרים לתעשיות בצפון כ- 700 עובדים, ואני מניח שזה לא רק בתעשייה.
יאיר פרץ:
האם יש פה נציג של צד"ל או מישהו שיכול לתת לנו תמונת מצב לגבי מה שקורה?
יורי שטרן:
יש פה גורמים שמטפלים באנשי צד"ל.
אפרים כהן:
אני מבקש למסור נתונים בקשר להעסקתם של גורמים בישראל עד אפריל 2000.
אפרים כהן:
סך הכל הועסקו כ- 1,937 - 602 בתעשייה, 491 בחקלאות, 175 בבניין ו- 669 בשירותים, הכוונה במטולה בבירנית ובראש הנקרה.
אפרים כהן:
אלה הנתונים, ולכן אני מבין שכתוצאה מכך יש חסר בעובדים בחקלאות, בתעשייה או בשירותים.
יורי שטרן:
מר אייל שלו, אתה תהיה הדובר הראשי שלנו לצורך העדכון.
יורי שטרן:
גברת דפנה ליפוביץ, נשלח לנו מסמך על דרום לבנוני אחד שהיה גם קצין בדצ"ל.
יורי שטרן:
שלוש שנים הוא יוצא עם אישה ישראלית.
דפנה ליפוביץ:
הוא ממש חי איתה כזוג נשוי לכל דבר.
יורי שטרן:
והם לא יכולים להירשם כזוג.
יורי שטרן:
זה דבר נוראי.
גדעון עזרא:
האם זה עכשיו הנושא העיקרי?
יורי שטרן:
אנחנו ניקח את המקרה הזה ספציפית לטיפולנו.
יורי שטרן:
מר איל שלו, אנחנו קודם כל רוצים לדעת מה היא ההערכה שלכם לגבי מספר הפליטים שהגיעו ושיצטרכו סידורי תעסוקה אלה או אחרים, וכן לפתרונות שאתם חושבים לספק להם.
יורי שטרן:
שמענו שלחלק מהאנשים שהגיעו ארצה שהם אנשי צד"ל גרידא, תוצע אזרחות וסל מסוים.
יורי שטרן:
לחלק ייתנו מעמד של תייר עם רשיון עבודה.
יורי שטרן:
מי שיקבל אזרחות ותושבות, בעיותיו מבחינת תעסוקה יהיו כמו בעיות יתר התושבים, למרות שיש דברים ייחודיים שאני הייתי רוצה להציע מתוך החוויה שלנו עם העובדים הזרים, וזה כדי שהסידורים יהיו מתאימים יותר.
יורי שטרן:
מה שמאד מפחיד אותי זה מעמד של תייר עם רשיון עבודה, כי אם זה רשיון עבודה רגיל של עובד זר, זה אומר שיש הרבה מאד הגבלות, כמו: צמידות למעסיק וכל מיני דברים אחרים, שבסוף מקנים לאדם הזה מעמד נחות בשוק העבודה.
גדעון עזרא:
לדעתי, הנרמול של החיים שלהם זה הדבר הכי חשוב עתה.
גדעון עזרא:
כניסתם לעבודה גם על הרקע שדרושים עובדים בצפון, זה הדבר החשוב ביותר.
גדעון עזרא:
אם בישיבה הזאת נתווה קווים רק לעניין הזה ונעזוב את כל הדברים האחרים, לדעתי, הדיון הזה יתרום.
גדעון עזרא:
אם נתחיל עכשיו לדבר על התעודות למיניהן, זה סיפור ארוך, שכן אתה לא יודע מי יישאר בארץ, מי ייסע ומי יחזור ללבנון.
גדעון עזרא:
צריך לבדוק איך לגרום לכך שהאנשים האלה ייכנסו מחר לעבודה.
גדעון עזרא:
זו צריכה להיות מטרת הדיון היום.
גדעון עזרא:
על הכנסת או על ממשלת ישראל לקבוע איזה משרד יטפל בעניין הזה.
גדעון עזרא:
אני לא בטוח שהוועדה לבעיית עובדים זרים היא הכתובת לכך.
גדעון עזרא:
אני שמח שחבר הכנסת יורי שטרן "התלבש" על העניין, אבל אני לא בטוח שהוועדה הזאת היא הכתובת לכך.
יורי שטרן:
אמרתי שבשום פנים ואופן אין לראות בהם עובדים זרים.
גדעון עזרא:
אבל צריך לשים אותם באיזו נישה.
נחום לנגנטל:
חשוב לי מאד לדעת את מספר האנשים שהגיע לכאן כרגע.
נחום לנגנטל:
על פי האומדנים שקצת יותר מבוססים ממה שאנחנו קוראים בעיתונות, הייתי רוצה לדעת כמה אנשים, לפחות בטווח הקצר או הבינוני, רוצים להישאר.
נחום לנגנטל:
בוא נגיד שבטווחים רחוקים אף אחד לא יכול לצפות מה יקרה פה, אבל בטווחים הקצרים והבינוניים, מי רואה את אחיזתו כאן בארץ הזאת?
נחום לנגנטל:
הרושם שלי הוא שאתם לא הייתם ערוכים לעניין הזה - אני לא מחפש את האשמים כרגע - כי ראיתי את התגובה ביום הראשון לנסיגה, וראיתי מה קרה ביום השני והשלישי אחר כך.
יורי שטרן:
לכן אמרתי שאני מופתע מכך שהיום מדברים על גיבוש הנהלים.
נחום לנגנטל:
צריך להבין שכל עוד קולטים אותם במרכזי קליטה חדשים, שזאת האגודה למען החייל, זה דבר שנראה לא הגיוני, כי המקומות האלה לא קרובים למקורות התעסוקה הפוטנציאליים שלהם.
יורי שטרן:
הם גם לא מתאימים למשפחות.
נחום לנגנטל:
אם אתם צריכים עזרה מאתנו, קרי: בתקציבים, בחקיקה וכו’, אנחנו יכולים לעזור, כי אני חושב שהמטרה היא מטרה משותפת, אבל העובדה שעד לרגע זה לא הונח דבר על שולחן הכנסת, לא בחקיקה ולא בתקנות, זה דבר שנראה לי מאד תמוה.
נחום לנגנטל:
עד לרגע זה לא הגיעה בקשה אחת להעברת כספים לאף גורם, ואני לא מבין איך זה, שהרי אין רזרבות כספיות לדברים שלא נולדו בתקציב המדינה.
יחזקאל לביא:
בחוקי מדינת ישראל, בחוקי המרשם הכניסה לישראל וכן הלאה ישנן תשובות.
נחום לנגנטל:
לא, הבעיה היא לא רק מרשם.
יורי שטרן:
אנו רוצים לדעת נתונים.
יורי שטרן:
כמו-כן, אני רוצים לדעת תשובה לגבי המעמד שקשור באפשרויות שלהם בתעסוקה וסידורים מהירים כדי להכניס אותם לעבודות השונות.
איל שלו:
לפני שבודקים מי אשם ומי לא, המנהלה הביטחונית לסיוע נערכת כבר מזה חצי שנה לאפשרות שיגיעו אנשים מדרום לבנון.
איל שלו:
יש ועדת היגוי שטיפלה בנושא.
איל שלו:
ההיערכות היתה למספר אחר של משפחות, כי הנחות העבודה של כל גורמי השטח היו שהיציאה תהיה במועד מסוים, ולכן יגיעו לישראל במקרה הכי גרוע עד 600 משפחות.
איל שלו:
לזה המנהלה היתה ערוכה בצורה הטובה ביותר שאפשר.
איל שלו:
אני חושב שזה הגוף היחיד שהיה מוכן וערוך כפי שצריך.
איל שלו:
בפועל, כפי שאתם יודעים, הגיעו הרבה יותר אנשים.
איל שלו:
בסופו של דבר, לאחר לילה אחד שחלקם לא ישנו על מיטה, כל האנשים שוכנו בבתי מלון, בתי הארחה או מתקני האגודה למען החייל, זאת אומרת:
איל שלו:
אחרי 24 שעות לא היה אדם אחד שלא ישן, אכל, התרחץ וכו'.
איל שלו:
זה רק רקע הדברים.
יורי שטרן:
אני ביקשתי וקיבלתי את הסכמתם של אנשי התקשורת פה לגבי מה שיוגדר מראש שהוא לא לתקשורת.
איל שלו:
קיים קושי עצום באיסוף נתונים מדויקים, מאחר שהאנשים נעים ונדים.
איל שלו:
הם לא נמצאים במעצר והם לא נמצאים במחנות סגורים.
איל שלו:
ישנם אנשים שנכנסים וישנם אנשים שיוצאים.
איל שלו:
מזה שלושה ימים אנחנו במבצע אינטנסיבי מאד של רישום כל האנשים שנמצאים כרגע במתקנים שלנו, או מגיעים אלינו ממקומות עבודה שהם עובדים בם כרגע בישראל.
איל שלו:
נכון לרגע זה אנחנו מדברים על סדר גודל של 1,663 משפחות, כשמשפחה מבחינתי זה או משפחה או רווקים, זאת אומרת: בתי אב.
איל שלו:
סך הכל נפשות נכון לרגע זה - 5,537.
איל שלו:
אלה המספרים שיש כרגע.
יורי שטרן:
אתמול דיבר ראש מנהל האוכלוסין על 6,600 נפשות.
איל שלו:
אף אחד לא ספר את האנשים למעט אנחנו.
איל שלו:
ההערכות היו לפי אוטובוסים.
איל שלו:
אנחנו שלחנו אנשים באוטובוסים, וההערכה בחלק מהמקרים היתה לפי מספר האוטובוסים, ובמקרים אחרים לפי מספר האכלוסים בבתי המלון.
איל שלו:
נכון לרגע זה, זה המספר שמתייצב.
איל שלו:
יכול להיות שיהיו 100 לכאן ו- 100 לשם, מאחר שיש אנשים שיש להם אינטרס להירשם ויש כאלה שמעדיפים לשבת בחדר, ואנחנו לא יכולים למשוך אותם בכוח.
יורי שטרן:
האם המספר הזה הוא כמות כוללת של הלבנונים שנשארו בארץ, שעבדו פה ולא חזרו?
איל שלו:
כן, כולל חברת תעבורה שהגיעה עם עשרה אנשים שנמצאים כאן כבר חמש שנים.
איל שלו:
זה סך כל האנשים שכרגע הגיעו לישראל, והם מעונינים לבוא ולהירשם.
נחום לנגנטל:
כמה מהם מצד"ל?
איל שלו:
לצורך העניין, אנחנו נגדיר את כל אלו שהיו קשורים במערכות הביטחון השונות ולא נעשה הפרדה בין צד"ל ליחידות אחרות.
איל שלו:
בנתון גס 237 משפחות הן כנראה משפחות של פליטים, זאת אומרת: אנשים שברחו מלבנון מטעמים אישיים, כמו: אחד שרב עם אשתו והחליט לבוא לישראל, או אחר שעבד בישראל ולא רוצה לחזור ללבנון.
איל שלו:
הנתונים האלה עדיין לא מדויקים.
איל שלו:
יכול להיות שהמספר הזה יילך ויגדל.
איל שלו:
מאחר שאנחנו מראיינים את האנשים, יש כאלה שאומרים: אני הייתי בצד"ל.
איל שלו:
אנחנו עכשיו בתהליך בדיקה, ולגבי אלה שטוענים ששירתו בצד"ל, אנחנו נבדוק אם אכן הם היו בצד"ל.
איל שלו:
עדיין הרוב המוחלט זה אנשים שהיו קשורים לזה בדרך כלשהי.
איל שלו:
אני אומר עוד פעם שיכול להיות שיהיו שינויים במספרים.
נחום לנגנטל:
לפי מה שאתה אומר, כ- 1,400 משפחות הן משפחות צד"ל.
יורי שטרן:
כן, הרוב המוחלט - 80%.
נחום לנגנטל:
את זה אין בעיה לבדוק, משום שאנשי צד"ל קיבלו משכורות.
איל שלו:
נכון, אין בעיה, אבל זה לוקח זמן.
נחום לנגנטל:
דיברת על 237 משפחות מתוך 1,663 משפחות.
איל שלו:
עלתה השאלה איפה הם רוצים להיות ואיפה הם מעדיפים להשתקם.
איל שלו:
תלוי אם השאלון התבצע לפני ארוחת צהריים או אחרי, כי כשאדם רגוע ובמתקן נוח, הוא מעדיף להיות בישראל, וכאשר הוא במתקן פחות טוב, הוא מעדיף לחזור ללבנון - ונכון לנקודת הזמן הזאת, 547 משפחות מתוך הסך הכל מעדיפות לראות את עצמן משוקמות בישראל.
יורי שטרן:
שליש מהמשפחות.
איל שלו:
784 משפחות מעדיפות לצאת לחוץ לארץ.
איל שלו:
131 משפחות מעדיפות לחזור ללבנון ו- 201 משפחות עוד לא יודעות היכן הן רוצות להיות.
איל שלו:
אלה הנתונים הבסיסיים שאני יכול להציג כרגע.
נחום לנגנטל:
יש לך קצת יותר פירוט מסך כל המשפחות שציינת.
נחום לנגנטל:
היו"ר יורי שטרן: עזוב.
איל שלו:
מהנתונים שלנו מהאנשים שהצהירו, אנחנו מזהים 229 אנשים, כשיכול להיות שחלק מהם הם בני זוג ויכול להיות שאלה רק ראשי משפחות שעבדו בעבר הקרוב בישראל.
יורי שטרן:
שזה עשירית ממספר הלבנונים שעבדו בארץ.
יורי שטרן:
רק עשירית מהם נמצאים כרגע בארץ.
איציק נחמיאס:
משפחות או אנשים?
איל שלו:
אמרתי שאלה אנשים.
איל שלו:
אני לא יכול לומר כרגע האם זה זוג נשוי ששניהם עבדו בישראל.
איל שלו:
אני מעריך שרוב המקרים אלה ראשי בתי אב, זאת אומרת: ברוב המקרים אלה משפחות.
איל שלו:
אלה הנתונים שאני יכול להציג ברגע זה.
איל שלו:
אם מעניין אתכם, יש גם חלוקה עדתית ביניהם.
גדעון עזרא:
האם אתה יודע אם הם רוצים לעבוד מחר בבוקר?
איל שלו:
אנחנו יכולים להעריך שרוב האנשים שהיו קצינים בצד"ל ומפקדים בצד"ל רואים את עצמם כלוחמים, ואני לא בטוח אם הם מוכנים לקטוף כרגע תפוחים במטולה או לעבוד כפועלים על פס ייצור.
גדעון עזרא:
אבל מי בודק את זה?
איל שלו:
אנחנו נבדוק.
איל שלו:
עבר שבוע ימים בלבד מאז שהמשפחות הגיעו.
איל שלו:
אנחנו צריכים עוד זמן.
איל שלו:
אנחנו מראיינים את האנשים, ואנחנו נוציא אותם לעבודה.
איל שלו:
יש לנו קשר עם משרד העבודה והרווחה.
איל שלו:
כבר היינו בקשר קודם אתו.
איל שלו:
נערכנו למספרים קטנים יותר, אבל יש לנו איזה שהן יכולות.
איל שלו:
ייקח עוד קצת זמן ונתארגן.
גדעון עזרא:
כמה כסף הם מקבלים לחיים היומיומיים?
איל שלו:
עד היום הם קיבלו מענק מילוט, שזה סכום של 1,200 שקל למשפחה פלוס 200 שקלים לכל ילד או נלווה.
איל שלו:
היו"ר יורי שטרן: זה לגלידה, כן? ...
אפרים כהן:
לא, זאת קליטה ראשונית.
נחום לנגנטל:
רובם היו אנשים במסגרת המעוגנת של צד"ל.
נחום לנגנטל:
האם מזהים איזו מנהיגות בקבוצה שנמצאת פה?
נחום לנגנטל:
האם אפשר לדבר עם מישהו שיכול להיות ראש הפירמידה?
איל שלו:
בדרך כלל ההיררכיה היא ההיררכיה הצבאית, זאת אומרת: מי שהיו המפקדים הבכירים הם גם ראשי החמולות או ראשי המנגנונים.
איל שלו:
אלה מוקדי הכוח שאנחנו מדברים איתם.
גדעון עזרא:
המגמה של מי יותר להישאר בארץ?
איל שלו:
לפחות במתקן אחד שיש בו ריכוז די גדול של שיעים, רובם רוצים לצאת לחוץ לארץ.
גדעון עזרא:
דווקא השיעים רוצים לצאת לחוץ לארץ, ואילו המגמה של הנוצרים להישאר בישראל?
איל שלו:
אני לא יכול להגיד שזאת מגמה, כי בסך הכל אלה שרוצים להישאר בישראל הם אלה שמכירים את החיים פה.
נחום לנגנטל:
יש בזה הגיון, כי השיעי הוא "בוגד".
נחום לנגנטל:
לכן הוא רוצה להיות בחוץ לארץ.
יורי שטרן:
לפי הערכתכם, לכמה מהאנשים האלה תצטרכו לסייע בסידורי עבודה?
איל שלו:
לכולם.
יורי שטרן:
וזה גם ייקח זמן לגבי אלה שרוצים לצאת לחוץ לארץ, נכון?
יורי שטרן:
ומה לגבי מי שרוצה לחזור?
איל שלו:
מי שרוצה – יכול לחזור.
איל שלו:
חזרו משפחות.
איל שלו:
אנחנו לא מעודדים לצאת לחוץ לארץ ולא עוצרים.
יורי שטרן:
אני מניח שמבחינת הסיכונים וכו', לפחות חלק מאלה שרוצים לעזוב, בינתיים יישארו בארץ.
יורי שטרן:
זה אומר שעבור משהו כמו 2,000 איש צריך למצוא סידורים.
יורי שטרן:
אני פונה גם לנציג משרדו של חיים רמון.
יורי שטרן:
נשאלו פה שתי שאלות: אחת – מה הקו שלכם מבחינת המעמד?
יורי שטרן:
באיזה תנאים הם יחפשו תעסוקה?
יורי שטרן:
האם בתנאים של חופש תעסוקתי?
יורי שטרן:
אם אתם נותנים להם מעמד של עובד זר, זה מעמד שמחייב אותם להיות צמודים למעסיק ומוגבלים.
יורי שטרן:
מה יהיה מעמדם לפי תפיסתכם?
יורי שטרן:
שתיים – איך מבטיחים להכניס אותם לעבודה כמה שיותר מהר?
גדעון עזרא:
צריך לערוך יריד תעסוקה.
יורי שטרן:
יכול להיות שצריך לערוך יריד תעסוקה, אבל יש גם משקים שהיום נשארו בלי העובדים הלבנונים למשל.
יורי שטרן:
איך אתם עובדים פה לא רק עם שירות התעסוקה, אלא עם ארגוני המעסיקים – עם התעשיינים בצפון ועם החקלאים?
נחום לנגנטל:
אני רוצה לשאול משהו מקדמי לזה.
נחום לנגנטל:
המספר 5,537 הוא מספר ביניים.
נחום לנגנטל:
האם אתם נערכים לקליטה של עוד אנשים?
איל שלו:
אנחנו לא פירקנו את המתקנים שלנו, זאת אומרת: אנחנו ערוכים בצפון למקרה שיגיעו עוד.
נחום לנגנטל:
מה ההערכה שלכם?
איל שלו:
אנחנו לא גורם מעריך.
נחום לנגנטל:
אם באופן עקרוני יגיעו עוד פליטים שירצו להיכנס, האם יש לכם מדיניות?
נחום לנגנטל:
האם פותחים את השערים או לא?
איל שלו:
זאת לא מדיניות שלנו.
נחום לנגנטל:
האם אתה יכול לספר לנו מה המדיניות?
נחום לנגנטל:
איל שלו: אני לא יודע.
נחום לנגנטל:
כשיוחלט אם ייכנסו או לא – הם יגיעו אלינו, ואני יכול להגיד לך איך נטפל בהם.
יורי שטרן:
בוא נחזור לשיקום.
יורי שטרן:
מה התשובות לשאלות ששאלתי?
איל שלו:
מאחר שהדברים עדיין לא סגורים באופן סופי, אומר בזהירות שכנראה שתהיה הבחנה בין מה שנקרא פליטים, כאלה שהגיעו הנה על דעת עצמם ממניעים שלהם, לבין אלה ששירתו את כוחות הביטחון.
איל שלו:
אלה יהיו שני הפרמטרים הבסיסיים של החלוקה.
איל שלו:
הנושא הזה לא סוכם.
איל שלו:
אנחנו נמצאים בדיונים, ומאחר שהנתונים שהבאתי לכם עדיין לא הגיעו לא לשר רמון ולא למקבלי ההחלטות אצלנו – אלה נתונים ממש טריים מהבוקר – הנושא עוד לא סוכם סופית.
איל שלו:
כנראה שיינתן לאותם אלה שהיו גורמי הכוח בלבנון מעמד א5 – תושב ארעי עם אפשרות אחר כך להפוך לאזרח.
יורי שטרן:
אחר כך, או גם מי שירצה באופן מיידי?
איל שלו:
את זה אני עוד לא יודע.
איל שלו:
לגבי מדיניות העסקה, כל מי שירצה לעבוד, יוכל החל ממחר לצאת לעבוד.
איל שלו:
אני יודע שיש משפחות שהמעסיקים שלהן יצרו איתן קשר, והן חופשיות לנסוע לעבודה.
איל שלו:
אם יש משפחה שגרה כרגע בדיור זמני שהוא מרוחק ממקום העבודה, אנחנו נדאג להעביר אותה למלון שהוא קרוב יותר למקום העבודה.
איל שלו:
בדברים האלה צריך להיזהר.
איל שלו:
יש גם ניצול כמובן של כל מיני מעסיקים, זאת אומרת:
איל שלו:
אם עד היום הם שיקמו את העובדים שלהם ודאגו להם למקום מגורים, עכשיו הם "שמו אותם אצלנו".
איל שלו:
זה נוח מאד: גם ישלמו להם שכר נמוך וגם מדינת ישראל תדאג להם למגורים.
יורי שטרן:
מה זה שכר נמוך?
איל שלו:
לא יודע.
איל שלו:
מה ששולם להם עד היום.
איציק נחמיאס:
שכר מינימום, מר שטרן.
איל שלו:
אם עד היום עלות השכר כללה גם לינה, היום הלינה היא על חשבון מדינת ישראל, וצריך לעשות סדר בדברים האלה.
איל שלו:
אנחנו מטפלים בזה.
איל שלו:
זה ייקח זמן, כי מדובר בהרבה מאד אנשים.
איל שלו:
היו"ר יורי שטרן: לאלה מהם שיקבלו תושבות ייפתרו הבעיות שמטרידות אותי מבחינת מעמדם בתעסוקה, אבל האם הרשיון של אלה שהם במעמד של פליטים יהיה רשיון של תושב, או שאתם תתנו להם מעמד של עובד זר?
איל שלו:
אני לא יודע להגיד לך כרגע.
גדעון עזרא:
דבר עם נציג השר רמון.
יורי שטרן:
האם יש לכם מדיניות בקטע הזה?
יובל צלנר:
אנחנו מגבשים אותה.
יובל צלנר:
לגבי הסיבה שכולם פה טוענים שזה לוקח הרבה זמן, זה לא סוד שהגיעו קצת יותר אנשים ממה שחשבנו.
יורי שטרן:
זה לא קצת, חשבתם על שליש ממה שהגיע.
יובל צלנר:
אנחנו רוצים להגיע לכל אחד ולשאול אותו באמת מה הוא רוצה.
יובל צלנר:
השאלונים האלה לוקחים זמן, כי אנחנו רוצים להגיע לכל אחד ספציפית ולדעת בדיוק מה הוא רוצה.
יובל צלנר:
זה האינטרס העליון שלנו.
יובל צלנר:
אני מדבר בעיקר כרגע על אנשי צד"ל שהם הרוב המכריע, כמו שאמרתם.
יובל צלנר:
מסד הנתונים עוד לא הושלם לחלוטין, ועד שלא יהיה מסד נתונים מושלם, אנחנו לא ניקח החלטות, כי אנחנו לא רוצים לעשות טעויות.
יובל צלנר:
אנשי צד"ל יקבלו את כל התנאים.
יובל צלנר:
מי שירצה להישאר בארץ – יישאר.
יובל צלנר:
מי שירצה לעבור לחוץ לארץ – ייסע.
יובל צלנר:
מי שירצה לחזור ללבנון – אנחנו כמובן נאפשר לו.
יובל צלנר:
לא ממש צפינו את הפליטים.
יובל צלנר:
אני יכול להגיד שמלשכת השר רמון קיבלנו את התיק רק לאחר קבלת הנסיגה.
יובל צלנר:
אני לא הייתי מעורב בקבלת ההחלטות אחרי, אלא רק מרגע הנסיגה פחות או יותר.
יובל צלנר:
זה נכון שהעניין של הפליטים לא היה ממש מאורגן, שכן ציפינו שיבואו בעיקר אנשי צד"ל.
יובל צלנר:
בגלל זה עוד אין החלטות בדיוק מה יהיה.
יובל צלנר:
כמובן לא נחזיר אותם ללבנון ולא נכפה על אף אחד דבר.
יובל צלנר:
הם יקבלו פה זכויות של פליט, שאני בטוח שכל פליט בעולם יתברך בהן.