GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו אהרוני:
בענף החקלאות יש נתח נוסף של עובדים שלא מדברים עליו וגם אלו עובדים זרים, זה משתלמים.
אליהו אהרוני:
ישנם אנשים שמגיעים לצורך השתלמות אבל הלכה למעשה מדובר במאות עובדים שמגיעים ועובדים אצל חקלאים.
אליהו אהרוני:
זה בעיקר באזור הדרום.
אליהו אהרוני:
במסגרת האכיפה שלנו אנחנו דואגים לזכויות העובדים כאשר אמרתי, ישנן כמה אפשרויות לטפל בעובדים זרים.
אליהו אהרוני:
אחת זה לבצע ניוד ללא מעצר כמו שעשינו באחיטוב, כמו שעשינו בגוש קטיף, כמו שיוסי מנסה לעשות והבעיה היא לא תמיד במגרש שלנו.
אליהו אהרוני:
לא תמיד לי יש את כל הכלים כי יש כוחות שעובדים ואם כוחות השוק אומרים שאני מעדיף כרגע לא לקחת ואני אגזור כמה אלפי דולרים אז זה בעצם מה שמשחק כי אין שום דבר אחר שיכול להתנגד לו, לסתור אותו או להוות משקל כנגדו.
אליהו אהרוני:
הדרך השניה זה במהלך המעצר, לפני ההכנסה למתקם משמורת לנסות למצוא לו מעסיק ולחבר אותו עם מעסיק לפני שהוא מגיע למתקן המשמורת וזה נעשה.
אליהו אהרוני:
והדרך האחרונה כאשר הוא מגיע למתקן משמורת זה לנסות למצוא לו מעסיק מתוך מתקן המשמורת כפי שראית, פתחנו את מתקן המנוידים ואנחנו עושים כל מאמץ כדי לשים כמה שיותר עובדים במקום להרחיק אותם.
אליהו אהרוני:
אני יכול לתת לך נתונים שהשנה עד עכשיו ניידנו 1290 עובדים, בשנה שעברה 2023 וזה בעצם השאיפה שלנו.
אליהו אהרוני:
זכויות העובדים, כאשר עובד נעצר לא רק דואגים לו להשמה אלא אם כן הוא לא בר השמה והדרך היחידה היא להרחיק אותו.
אליהו אהרוני:
במהלך השנה הזאת מתחילת השנה ועד עכשיו גבינו מעל 2.5 מיליון שקל במתקני המשמורת כסף שמעסיקים היו חייבים לעובדים ונתנו אותם לעובדים וזה שום ארגון לא עשה את זה.
אליהו אהרוני:
שום ארגון זכויות לא עשה את זה.
אליהו אהרוני:
זה אנחנו עשינו וזה עבודה של משרד התמ"ת וזה עבודה שלנו.
אליהו אהרוני:
עכשיו לגבי עמותת "מען".
אליהו אהרוני:
אני לא יודע מה זו העמותה הזו, מי מינה אותה ומי הסמיך אותה.
דני יתום:
בקשר לאיזה עניין אתה מדבר?
אליהו אהרוני:
אני מדבר על מה ההבדל בין העמותה הזאת לבין חברת כוח אדם?
אליהו אהרוני:
מה ההבדל?
דני יתום:
זה לא שייך לנושא.
דני יתום:
אני מדבר עכשיו על מה צריך לעשות טוב יותר כדי לנהל ולנייד ולשלוט ולהבטיח שהעובדים הזרים בתחום החקלאות אכן יעבדו בתחום החקלאות, יקבלו את שמגיע להם, לא יעשקו אותם, לא יכו אותם, לא ינצלו אותם לרעה והמדינה תבטיח שליטה כזאת שמספרם לא יעלה.
דני יתום:
לא רוצה לדבר עכשיו על עמותה כזאת או אחרת, זה לא מעניין אותי בכלל.
אליהו אהרוני:
אני חושב שצריך לדבר על העמותות ועל הארגונים האלו באיזו שהיא צורה.
אליהו אהרוני:
לגבי מה צריך לעשות.
אליהו אהרוני:
אז קודם כל אמנון העלה כאן איזו שהיא הצעה אני אומר, השולחן לדיון בין משרדי הממשלה לא צריך להיות פה, הוא צריך להיות בין משרדי הממשלה, אנחנו יודעים לדבר ואנחנו מדברים על כל מיני נושאים.
אליהו אהרוני:
ישבנו עם משר החקלאות בקשר לגוש קטיף ונדע אם לשבת אתם הלאה.
אליהו אהרוני:
צריך לשבת וכל הצעה שיש לכל גוף על מנת לייעל את מירב התוצרת מהעובדים הזרים אז זה אנחנו יכולים לעשות במגרש שלנו.
אליהו אהרוני:
זה דבר אחד, זו הידברות ישירה בין גופי הממשלה.
אליהו אהרוני:
דבר שני, יש כמות לא קטנה של עובדים בתחום החקלאות שהחקלאים השיגו אותם אני לא אגיד לך במרמה אבל אני אגיד לך שזה בנתונים לא נכונים ואני אתן דוגמה.
אליהו אהרוני:
יש גידולים שהם עתירי עובדים ויש גידולים שהם דלי עובדים וקח את ענף האבטיחים לדוגמה.
אליהו אהרוני:
בענף האבטיחים אם אתה מגדל אבטיח למאכל, כמות העובדים היא קטנה יותר מאשר אם אתה מגדל אבטיח לזרעים.
אליהו אהרוני:
עכשיו, אם אתה מגדל אבטיח למאכל ואתה מגיש תצהיר שאתה מגדל אבטיח לזרעים, מן הסתם הכמות של העובדים שתקבל ממשרד החקלאות תהיה גדולה יותר ואין אף אחד במשרד החקלאות שיושב ובודק את זה אלא אם כן בדיעבד מסתבר ואז זה מאוחר יותר ולמה?
אליהו אהרוני:
כי מי שלא היה צריך לקבל את העובדים קיבל אותם ושכר אותם ומי שלא צריך לקבל את העובדים לא יקבל אותם ממילא.
אליהו אהרוני:
איפה אני אגלה את זה?
אליהו אהרוני:
אני אגלה את זה בתהליך האכיפה במהלך השנה.
דני יתום:
אז מה, אז אי אפשר רטרואקטיבית להעניש אותו?
דני יתום:
את זה שרימה וכתב בטופס משהו אחר.
דני יתום:
אני אגיד לך מתי זה יעזור לו.
דני יתום:
זה יעזור לו ברגע שהחקלאי שרימה ייענש, בפעם הבאה הוא לא ירמה ואז זה יעזור.
אליהו אהרוני:
אני מסכים אתך במאה אחוז אבל זה נושא שזימנו ישיבה אבל היא לא התבצעה בגלל תהליך ההתנתקות ואנחנו נזמן ישיבה לבדוק איך משפרים את תהליך האכיפה כלפי כל אותם אלו שהשיגו תצהירים כוזבים של העסקת עובדים.
אליהו אהרוני:
דבר שלישי, בזמנו היה דיון כאן בכנסת על עובדים מירדן, על הקטע של הערבה עובדים יומיים וזה היה אמור לתת מענה לעובדים העונתיים שצריכים אותם בפיקים מסוימים שאתה יכול לשלוט בכניסות וביציאות שלהם.
אליהו אהרוני:
זה עובדים ללא לינה ואתה יכול גם לתגבר את כמות העובדים בעונות מסוימות שאתה צריך.
אליהו אהרוני:
זה דבר שיכול לבוא בחשבון לפחות.
דני יתום:
ומה עלה בגורלה של הבחינה הזאת או של ההצעה הזאת?
אליהו אהרוני:
זה לא התקדם כי לא היה מי שיקדם את זה.
אליהו אהרוני:
אני חושב שבסך הכל כל הגופים ראו בזה חלק חשוב אין שום מניעה במידה ויש שליטה על המעברים של מי שנכנס הוא זה שיוצא.
דני יתום:
מי היה המשרד הממשלתי שריכז את העבודה?
יוסי אדלשטיין:
משרד החוץ.
יוסי אדלשטיין:
כרגע יש אוכלוסייה שנכנסים באילת בתחום הבניין.
דני יתום:
יוסי, אבל אנחנו מדברים עכשיו על תחום החקלאות.
דני יתום:
מה הבעיה להכניס גם בתחום החקלאות.
יוסי אדלשטיין:
היתה איזה החלטה והכניסו איזה קבוצה שנכנסים ויוצאים כל יום בתחום הבניין.
דני יתום:
רוני, תבדקי את זה במשרד החוץ.
יוסי אדלשטיין:
הדיון היה בשנה שעברה .
יוסי אדלשטיין:
עד כמה שאני זוכר טוב ולדעתי אני זוכר טוב, הירדנים דווקא די רצו את זה כי זה עוזר להם בהעסקה של אנשים.
יוסי אדלשטיין:
הם גם הבטיחו לעשות את הבדיקות הביטחוניות שזה החלק הבעייתי להבטיח שכל מי שנכנס יהיה בדוק.
דני יתום:
טוב, אנחנו נבדוק את זה.
דני יתום:
רוני, תבדקי לי מי במשרד החוץ מרכז את זה.
יוסי אדלשטיין:
דבר נוסף, אני חושב זה מתקיים, זה תהליך של ניוד עובדים בין אזורים על פי העונות ומשתמע מכך גם, יכול להיות שאם מישהו מביא עובדים לעונה של חודשיים בחקלאות אולי הוא לא צריך עובדים.
יוסי אדלשטיין:
יכול להיות שהוא יוכל לנייד ולא לקבל עובדים וזה תעדוף פנימי של מרד החקלאות.
יוסי אדלשטיין:
אז צריך לקבוע את התעדוף בצורה כזאת שמי שצריך את העובדים במשך רוב השנה הוא זה שיקבל ואפשר ליצור איזה שהיא מדיניות של ניוד לכאלו שצריכים את זה לעונה קצרה יותר.
אמנון נגר:
בנושא הזה יש בעיה.
אמנון נגר:
אני לא יכול לתת למישהו לנהוג ברכב כשאין לו רשיון.
אמנון נגר:
כך שמחייבים כל אדם שרוצה להשיג עובדים זרים בהוצאת היתר ממשרד התמ"ת גם אם הוא צריך לחודש או לחודשיים הוא חייב להוציא היתר ושאר החודשים מאפשרים לו לנייד אותם אבל בחודשיים שהוא מעסיק הוא מעסיק אותם בהיתר.
יוסי אדלשטיין:
יש הצעה כרגע שהיא נבחנת על ידי האוצר, התמ"ת ואנחנו.
יוסי אדלשטיין:
לבחון להקים תאגידים באופן חלקי בתחום החקלאות שיהיו מוגדרים כעונתיים ברורים למשל בתחום ההדרים שהוא חד ערכי, עונתי וזה אז אנחנו בוחנים את זה.
יוסי אדלשטיין:
כרגע יש כל מיני התנגדויות אבל זה נמצא בבחינה באוצר אתנו ביחד.
משה בר סימן טוב:
מספר העובדים שנמצאים בארץ והם ברי השמה בענף החקלאות עולה על מספר ההיתרים שחולקו.
משה בר סימן טוב:
עכשיו, למה לכאורה יש פער בין מה שהחקלאים מדווחים עליו כעובדים שעובדים אצלם לבין העובדים שנמצאים בארץ, זה בגלל האינטרס שיש לא רק לחקלאים להביא עובדים זרים חדשים לארץ.
משה בר סימן טוב:
שמביאים עובדים זרים חדשים לארץ יש מישהו שאכן כמו שאמרו פה, גוזר קופון על הבאתם מחו"ל וככל הנראה קשה מאד לעקוב אחר מסלול הכסף.
משה בר סימן טוב:
מצד שני יש אינטרס ואנחנו אגב גם רואים את זה בכתבה שהיתה אתמול ב- YNET.
משה בר סימן טוב:
יש גם אינטרס לחקלאי עצמו לאו דווקא לא ממניעים פליליים אלא עובד זר חדש שהוא זול יותר, הוא צייתן, הוא זמין, הוא לא עומד על זכויותיו וקל יותר לא לשלם לו שכר מינימום ואת התנאים שמגיעים לו והנתונים של בנק ישראל והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שבודקת תשלום שכר לעובדים זרים מראה שבהחלט לא משולם להם השכר בהתאם לחוק וככל שהם ותיקים אני מעריך גם שככל שהם ותיקים פחות ככה פחות משלולם להם שכר.
משה בר סימן טוב:
האינטרס של המשק ושל הממשלה ושל משרד האוצר בודאי הוא לשלב עובדים ישראליים בכל ענף שבו ניתן לעשות את זה.
משה בר סימן טוב:
וזה אני אומר את זה גם בקונטכסט של הפנייה של הנייר שהניחו פה עמותת מען אבל יש חוסר שיתוף פעולה כמעט בוטה של החקלאים עם שירות התעסוקה.
משה בר סימן טוב:
שירות התעסוקה מכין אחת לחודש מה שקורה זה שאנחנו אומרים שירות התעסוקה אומר או אנחנו אומרים, שיש חוסר שיתוף פעולה של חקלאים עם שירות התעסוקה לשלב ישראלים אז הם אומרים, מה פתאום, אנחנו אומרים בסדר.
משה בר סימן טוב:
תגישו לנו רשימת דרישות עבודה כדי שאנחנו נוכל לשלב ישראלים ואז החקלאים לא מגישים את הרשימות.
משה בר סימן טוב:
אפשר להזמין לפה באמת בהזדמנות את מנכ"לית שירות התעסוקה שתספר על הניסיונות החוזרים והנשנים שלה לפחות בשנתיים שהיא נמצאת, כן ליצור השמות של עובדים ישראליים בענף החקלאות אבל חוסר שיתוף הפעולה הוא ברור מאד.
משה בר סימן טוב:
כל עובד אפשר להעסיק עובד זר שהוא זול בצורה משמעותית מעובד ישראלי והוא זמין והוא ישן שם והוא עובד 12 שעות ביום, 6 ימים בשבוע לפחות אז הוא לא יעסיק ישראלים.
משה בר סימן טוב:
לא יקרה פה, הנס הזה לא יקרה.
משה בר סימן טוב:
הנתונים אגב על העלייה במספר העובדים הזרים שציינת במשק הם נובעים בדיוק מהמסרים הלא אחידים שאני אומר, בממשלה שאנחנו נציגיה פה שמעבירים לשטח.
משה בר סימן טוב:
יש איזה שהיא אווירה שאולי מתי שהוא יפתחו שמיים, שאולי מתישהו האכיפה תהיה פחות הדוקה, דברים שיוותרו ואז באמת מספר העובדים הזרים עולה.
משה בר סימן טוב:
כמו שאמרתי, האינטרס העליון הוא לפעול לשלב עובדים ישראלים בכל מקום שבו ניתן לשלב אותם וניתן לשלב אותם הרבה יותר ממה שהם משולבים היום בענף החקלאות.
משה בר סימן טוב:
הדרך שללב עובדים ישראליים והדרך לדאוג שהעובדים הזרים בחקלאות יהיו מוקצים בצורה נכונה כמו שאמרו פה, אם זה בהדרים ואם זה בערבה התיכונה ואם זה בהתאם לצרכים, חודשיים בשנה ואם זה אבטיח לגרעינים או אבטיח למאכל, זה בכלל לא מעניין.
משה בר סימן טוב:
יש שיטה טובה שעובדת בענף הבניין ובוא נגיד, היא עובדת בענף הבניין טוב לא כדעת הממשלה אלא בעיקר לדעת הקבלנים.
משה בר סימן טוב:
זה נותן להם את גמישות ההעסקה שהם צריכים אם יש לו פרויקט שבו הוא צריך יותר עובדים באיזה שהוא שלב במהלך השנה, הוא יכול להשיג אותם.
משה בר סימן טוב:
הוא יכול גם ליצור לעצמו ודאות באשר למספר העובדים שמועסקים אצלו.
משה בר סימן טוב:
מה שמתאים לענף הבניין בהקשר הזה מתאים שבעתיים לענף החקלאות שהוא ענף שבהגדרה מאופיין בעונתיות.
משה בר סימן טוב:
ענף החקלאות ועל זה אני חושב שיש הסכמה, הוא ענף שמאופיין בעונתיות ובתנודתיות בהיקפי כוח האדם שנדרשים בו, אם זב בהדרים אז יש פיק של קטיף שבו צריך יותר עובדים משצריך בשאר השנה שצריך לתחזק.
משה בר סימן טוב:
יש הצעות קונקרטיות גם לעשות בידול מענף הבניין כלומר, שלא כל מכסת ההיתרים תוקצה באמצעות תאגידים אלא רק באמת איזה שהיא חלק מהמכסה בצורה שמתאימה לפיקים ואפשר יהיה לנייד את זה בין הענפים, בין האזורים.
משה בר סימן טוב:
לדעתי ההצעה הזאת מקובלת על משרד הפנים ועל משרד התמ"ת והנציגים שהיו פה בודאי וצריך לפעול באמת, צריף שהחקלאים יסירו את החששות ויראו שבאמת בבניין זה עשה טוב, בבניין זה פועל ממאי – יוני השנה הזאת.
אילן ליבוביץ:
אז איך אתה אחרי 3 חודשים כבר אומר לי שזה פועל טוב בבניין?
אילן ליבוביץ:
כי משרדים אחרים טוענים שצריך שנה כדי לבחון תהליכים ולראות אם הם עובדים, כולל משרד האוצר.
אילן ליבוביץ:
זה שזה כאן בגלל בעיות מסוימות אנחנו מכירים, תאמין לי.
משה בר  סימן טוב:
הדרך הטובה היא באמת להזמין את הקבלנים ולשאול אותם שהם הקליינטים.
משה בר  סימן טוב:
נמצאים פה גם נציגי ממשלה אחרים.
משה בר  סימן טוב:
לדעתי אנחנו לפחות פעם בשבועיים או פעם בשלושה שבועות נפגשים עם הקבלנים ועם התאגידים ואנחנו מלווים אותם בתהליך, אנחנו מכירים את התהליך באופן קרוב והדוק והאמירה שלי היא לא אמירה סתם.
אילן ליבוביץ:
בפרק זמן כל כך קצר התאגידים רק התחילו לפעול, אתה לא יכול להגיד לי שזה כבר עובד טוב כשאין לך מצב לבחון את זה.
דני יתום:
סליחה, יש הבדל בין חבר כנסת רגיל לבין חבר רגיל בועדה.
דני יתום:
חבר כנסת אני נותן לו, חבר רגיל צריך לשמוע בשקט.
דני יתום:
אנחנו בדרך כלל אוהבים להשמיע ולא לשמוע.
משה בר סימן טוב:
הנתונים שיש לנו על ענף הבניין רלבנטיים לתקופה שבה השיטה עובדת.
משה בר סימן טוב:
המדדים שאנחנו בוחנים את זה, היה לשביעות רצון של הלקוחות ובית, באמת אנחנו רואים שהעובדים הזרים שנמצאים בענף מדווחים על עלייה בשכרם ועל שמירת זכויותיהם כעובדים , הם גם יכולים לעבור בין ענפים שונים ואנחנו רואים גם שהמטרה העיקרית מתגשמת.
משה בר סימן טוב:
נכנסים עובדים ישראליים איפה שיש תועלת באמת מהעסקתם ואולי התועלת מהעסקת עובדים ישראליים לעומת עובדים זרים ששוב, זאת המטרה הראשית שלשמה אנחנו עובדים.
רוני ידידיה:
בחודש יוני הממשלה קיבלה החלטה להסמיך את ידיו של מנהל יחידת הסמך במשרד התמ"ת לפעול יחד עם ארגון ה- IOM לצורך גיוס עובדים לחקלאות.
רוני ידידיה:
כאשר אנחנו עושים תוכנית פיילוט מה שנקרא תוכנית נסיונית עם הארגון הזה כדי לראות איך זה עובד עם 2000 עובדים מתאילנד ולאחר ההצלחה או אי הצלחת התוכנית אז נראה איך אנחנו פועלים הלאה במטרה שבאמת נוכל לעבוד אתם בכל ענפי העובדים הזרים בארץ.
רוני ידידיה:
הרעיון הוא כפי שהוזכר מקודם כדי למנוע את גביית התשלומים שגובים מעובדים, אם זה 5000 או 6000 דולר בתאילנד , 10,000 דולר בסין, 3000 דולר ברומניה, כל מיני סכומים כאלה שאנחנו שומעים עליהם שהעובדים צריכים לעבוד חודשים רבים רק כדי להחזיר את החובות האלה.
רוני ידידיה:
אני רוצה לתת כמה מילות רקע על ה- IPM, נאמר כאן בישיבה הקודמת של הועדה שזה חברה פרטית, כאן מקודם תומר הזכיר שזה ארגון שעובד עם עובדים זרים, זה הרבה יותר מזה.
רוני ידידיה:
ה- IOM זה ארגון הגירה בינלאומי שהוקם אחרי מלחמת העולם השניה במטרה לעזור לכל האנשים שלא מצאו את מקומם אחרי המלחמה.
רוני ידידיה:
עם קום המדינה הוא עזר למדינת ישראל הרבה מאד כדי להביא יהודים לפה מאירופה וגם מצפון אפריקה וממדינות ערב.
רוני ידידיה:
היום הוא נושא את דגל הלחימה בתופעות הסחר בעולם והוא עובד עם מדינות רבות בכל העולם על מנת למנוע את התופעות האלה.
רוני ידידיה:
אנחנו פנינו אל הארגון על מנת שיעזור לנו כדי שאנחנו לא ניתן לעובדים שמגיעים הנה ליפול קורבן לתופעת הסחר כשהם מגיעים.
רוני ידידיה:
כרגע התוכנית נמצאת כבר בשלבים של התחלה, אנחנו פנינו בשבוע שעבר, השגרירה שלנו בתאילנד הגישה איגרת לממשלה שבה היא מסבירה את המטרות שלנו בשיתוף הפעולה עם הארגון ומבקשת את שיתוף הפעולה של הממשלה שם.
רוני ידידיה:
בתאילנד זה מאד חשוב היות ורוב העובדים מגויסים דרך משרד העבודה התאילנדי.
רוני ידידיה:
כלומר, החברות כוח אדם שם עובדות בשיתוף פעולה עם הממשלה ואנחנו רצינו לקבל לצורך העניין הזה גם את שיתוף הפעולה.
רוני ידידיה:
יש לי כאן לוח זמנים שקיבלנו מהארגון, כפי שאמרתי, בשבוע שעבר היתה פנייה של השגרירה שלנו לממשלה, במחצית ספטמבר תהיה פגישה של נציגי הארגון במשרד העבודה התאי בחתימת הסכם שם להפעלת הארגון בין ה- IOM בתאילנד.
רוני ידידיה:
מדינת ישראל לא חותמת על הסכמים בנושא של עובדים, אנחנו עשינו פנייה ומכתב ל- IOM אבל לא חתמנו אתם על הסכם.
רוני ידידיה:
ההסכם יהיה בין תאילנד ל- IOM.
רוני ידידיה:
אישור ההסכם על ידי ממשלת תאילנד במהלך אוקטובר ונובמבר, אני מקווה שזה יעבור חלק.
רוני ידידיה:
נובמבר ודצמבר פרסום והתארגנות לגיוס העובדים על ידי ה- IOM בתאילנד, הם יקימו משרדים בצפון מזרח המדינה משם מגיעים רוב עובדי החקלאות שמגיעים לישראל, תחילת יישום השיטה החדשה בינואר 2006 .
רוני ידידיה:
זאת אומרת, אנחנו בשאיפה שב- 1 לינואר 2006 כל העובדים למטרות חקלאות שמגיעים לישראל יגיעו דרך ארגון ה- IOM .
דני יתום:
איזה עיוותים זה יתקן?
רוני ידידיה:
זה יתקן בעיקר את הנושא של התשלומים שהם משלמים בארצות מוצאם.
רוני ידידיה:
במקום לשלם שם 6000 או 7000 דולר הם ישלמו בסביבות ה- 600 או 700 דולר ל-IOM אבל אנחנו בשאיפה שזה יהיה עוד פחות.
יוסי אדלשטיין:
מה עם מדיניות השמיים הסגורים?
יוסי אדלשטיין:
שמענו גם על זה.
רוני ידידיה:
אז הממשלה החליטה לא לצורך העניין הזה אלא בגלל שהיתה גם פנייה לקבל עובדים חקלאיים אז הממשלה החליטה לפתוח את השמיים ל- 2000 העובדים האלה וזה משרד התמ"ת מטפל.
יוסי אדלשטיין:
היתה אמירה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה באיזה פורום של ישיבת מנכ”לים.
יוסי אדלשטיין:
זה דברים שלא בסמכותו של מנכ"ל משרד רה"מ להחליט.
יוסי אדלשטיין:
אם הממשלה תחליט לפתוח את השמיים אז יפתחו.
יוסי אדלשטיין:
המנכ"ל בישיבת מנכ”לים הצהיר הצהרה להביא 2000 עובדים.
יוסי אדלשטיין:
אבל זה עדיין לא בסמכותו ולכן אף אחד עוד לא מביא עובדים.
תומר מושקוביץ:
והאחד תמורת אחד זה כן עומד בקנה אחד עם החלטות הממשלה?
יוסי אדלשטיין:
אחד תמורת אחד זה אומר עובד שסיים את תקופת שהותו בישראל הוא יוצא ואז תמורתו נכנס אחד אחר.
יוסי אדלשטיין:
זה המצב היום.
דני יתום:
סיים זה לא בהכרח השלים את אורך התקופה כולה.
יוסי אדלשטיין:
הוא יכול להגיד, אני רוצה להתחתן, לא רוצה להמשיך לעבוד.
משה בר סימן טוב:
הכתבה שהיתה אתמול ב- YNET אתה מדבר על זה?
תומר מושקוביץ:
זה לא רק כתבה.
תומר מושקוביץ:
היה מקרה שהגיע לבית המשפט העליון.
דני יתום:
לא עכשיו, אנחנו נתחיל בסקירות ואחרי זה כל אחד מכם יציג את עמדתו.
דני יתום:
רוני בבקשה.
רוני ידידיה:
זהו, זה העיוות העיקרי.
רוני ידידיה:
מישהו מאחורי כאן שאל לגבי מי יטפל בהם פה בארץ.
רוני ידידיה:
אנחנו העובדים יגיעו לארץ, חברות כוח האדם בארץ ימשיכו לעבוד מול החקלאים ומול ה- IOM ואנחנו מקווים שהטיפול שהם יקבלו בארץ יסתדר.
אמנון נגר:
חברות כוח האדם בארץ יעבדו בחינם?
אמנון נגר:
מי ישלם להם?
רוני ידידיה:
בארץ יש לחברות כוח האדם אישור לשלם לגבות עד 1000 דולר.
רוני ידידיה:
העובד ישלם בסופו של דבר משהו כמו 1600 דולר.
דני יתום:
אז איזה נציגים יש לנו עוד פה?
דני יתום:
יש לשכת עורכי הדין פה?
דני יתום:
רוצה להוסיף משהו.
אהובה זלצברג:
לי יש שני נושאים שהייתי רוצה לקבל עליהם תשובה.
אהובה זלצברג:
האחד, מגיעות מאות ואפילו אלפי תלונות של עובדים מתחום החקלאות לשגרירויות.
אהובה זלצברג:
מפני שבעצם לכל האנשים האלה הכתובת היחידה היא הכתובת שמדברת בשפתם.
אהובה זלצברג:
ויחסית למספרים ששמעתי כאן אין מתאם בין כמות התלונות בשטח לבין כמות המקרים שנחשפים.
אהובה זלצברג:
רציתי לדעת קודם כל אם יש לכם קשר ישיר עם השגרירויות, אם אתם מקבלים מהם באופן סדיר מידע על שמות של חקלאים, שמות של חברות כוח אדם וכדומה שלא שומרות על תנאי מינימום, שכר מינימום וכו'?
אליהו אהרוני:
לנו יש חוליה שמתעסקת בקשר עם שגרירויות כאשר יש לה שתי מטרות עיקריות, אחת זה הקשר מול השגרירויות למיצוי זכויות עובדים ושתיים זה השגת מסמכי נסיעה על מנת להחזיר את מי שהוחלט להרחיקו אז להחזירו לארץ מולדתו.
אליהו אהרוני:
יש לנו קשר יומיומי עם השגרירויות, אני לא מכיר תלונות שאת מדברת עליהן, על מאות ועל אלפי תלונות יש לנו ישיבות קבועות אתן במהלך כמעט כל חודש אנחנו נפגשים אתם.
אליהו אהרוני:
מפקד מנהלת ההגירה נפגש עם כל השגרירים .
אליהו אהרוני:
בנפאל אין שגריר אלא יש קונסול כבוד אז נפגשנו איתה, יותר מזה, בחודש האחרון נפגשנו עם שתי השגרירויות העיקריות שמעסיקות עובדים זרים.
אליהו אהרוני:
זה נפאל וזה תאילנד, אני לא חושב שבחקלאות יש עוד עובדים אחרים בכמויות ולא שמעתי מילה וחצי מילה ממה שאת אומרת.
אליהו אהרוני:
והישיבות הן טריות.
אליהו אהרוני:
לפני שבוע וחצי ישבנו אתם יחד, לא שמענו מילה על מה שאת אומרת.
אליהו אהרוני:
בכל מקרה את מה שאת אומרת אני אקח את זה אחורה, אנחנו נעשה אתם פגישה ונבדוק אתם אם יש תלונות כפי שאת אומרת, אני אעדכן את הועדה.
אהובה זלצברג:
נושא נוסף, אני נתקלת במקרים של אנשים שמובאים לחקלאות ונפצעים בתאונות עבודה דווקא בנגריה, במפעל לעיבוד חיטה וכדומה.
אהובה זלצברג:
כלומר, נעשה איזה שהוא ניוד זמני.
אהובה זלצברג:
אפילו בתוך אותו משק כשהחקלאי משתמש בעובד לצרכים אחרים או בין מעבידים שונים וכשמגיע זמן תאונת העבודה, בסוף כולם מתכחשים לאירוע ומפחדים לחתום שאכן היה אירוע כזה כי הרי הניוד, ההעברה כי אני לא רוצה לקרוא לזה אפילו ניוד, נעשתה שלא כדין.
אהובה זלצברג:
כעת, עד כמה אתם בודקים בתוך המשקים עצמם קיום של מפעלונים נוספים כדי למנוע מצב של העסקה של הפועלים לחקלאות.
אהובה זלצברג:
אני שואלת את התמ"ת ואת החקלאות ואותך.
אליהו אהרוני:
ברגע שצוות שלנו ניגש לביצוע פעולת אכיפה באתר מסוים, בין יתר הדברים שאנחנו בודקים זה גם את נושא זכויות העובדים כאשר בדרך כלל הגישה היא עם צוות משולב, נמצא אתנו פקח של משרד התמ"ת ומעסיק שלא דואג לזכויות העובדים שלו הן על ידי זה שהוא מלין אותם בתנאים שהם לא תנאים, הן שאין את המפרט שאמור להיות לו, לדוגמא, צריך להיות על כל 10 מכונת כביסה, גם אם אין דבר כזה הוא מקבל קנס וקנס לא קל.
אליהו אהרוני:
אז בתוך מסגרת הליך האכיפה וכן במסגרת בקרות שוטפות של משרד התמ"ת שאנחנו מתלווים אליהם, כי יש משקים שלא בדיוק נותנים להיכנס לא ששים וכנראה הם יודעים למה, אנחנו בודקים את זה.
אליהו אהרוני:
ובמקום שיש להטיל קנס על המעסיק בעקבות העסקה לא הוגנת אנחנו עושים את זה.
אליהו אהרוני:
גם בכל מקרה שבו אנחנו מגלים עושק על פניו אז אנחנו מוציאים את העובדים משם.
אליהו אהרוני:
היו לנו מקרים שגילינו מעסיק שהעסיק אותם בתוך שכונת ארגזים, בתוך שכונת משטחים.
אהובה זלצברג:
זה לא מה ששאלתי.
אהובה זלצברג:
אני שאלתי על העסקה של עובדים לחקלאות בתוך מפעלונים משפחתיים שאינם קשורים לחקלאות.
אליהו אהרוני:
זה העסקה לא חוקית.
יוסי אדלשטיין:
ברגע שמגיעים לאתר בחקלאות או לא חשוב במה והעובד מועסק שלא על פי החוק, המעסיק מקבל קנס.
יוסי אדלשטיין:
תפסנו לפני שבועיים או שלושה במפעל לאריזת תפוחי אדמה בגבעת חן, עובדים תאילנדים שהמעסיק אומר, תשמע, זה תוצרת שלי.
יוסי אדלשטיין:
אמרתי לו, בסדר, זה תוצרת שלף, זה מפעל מבחינתי שהוא לא שלך ולעובד אסור לעבוד שם.
יוסי אדלשטיין:
אז הוא קיבל את הקנסות שלו.
יוסי אדלשטיין:
והעובדים הועברו למעסיק חוקי.
אמנון נגר:
לגבי העובדים בחקלאות.
אמנון נגר:
ישנם מקרים להעסקת עובדים זרים כפי שמופיע בדו"ח בוכריס, חקלאי רשאי להעסיק עובדים בבית אריזה שנמצא בתחום המשק שלו.
אמנון נגר:
בית אריזה שהוא בית אריזה שלו.
אמנון נגר:
לפני שהוא מוביל את זה לבית האריזה המרכזי וליצוא יש לו בית אריזה בתוך חצר המשק ואז הוא יכול להעסיק אותם שם.
אמנון נגר:
אבל ישנם מקרים ואם העובד הגיע לארץ גם חובה עליהם לעשות לו ביטוח רפואי.
אמנון נגר:
אז אם הוא נפצע במשק, נפגע במשק, מטבע הדברים הוא מבוטח ואז מכוסה.
אהובה זלצברג:
הוא אמור.
אמנון נגר:
אמור?
אמנון נגר:
אז צריך לפנות למשרד הבריאות למה הוא לא מכוסה.
אהובה זלצברג:
מדווחים על אנשים פצועים שעובדים בשטח עם שברים בידיים ועם שברים ברגליים ומכריחים אותם לחזור לעבוד כי המעביד לא בסדר.
אהובה זלצברג:
זה לא חוקי ואני שואלת מה עושים עם זה.
אליהו אהרוני:
יש לך נתונים שאת יכולה להעביר אלינו שנצא לאכיפה?
אמנון נגר:
אז בכל משק הפעילות היא לא רק לקטוף או לקטום או לארוז.
אמנון נגר:
הפעילות במשק היא כוללת גם לפעמים שהחקלאי צריך לרתך או צריך להחליף משהו והעבודה הוא לא לכל דבר מביא בעל מקצוע שהוא רשום גם כן במשרד העבודה כבעל מקצוע.
אמנון נגר:
למשל, אם הוא מרתך אז הוא יכול לרתך בעצמו או שהפועל שלו עושה את זה.
אמנון נגר:
אז ככה שאם תופסים אותו במפעל בתוך המשק, מפעל או נגריה או משהו שיש לו ח.
אמנון נגר:
פ או עסק רשום על שם מישהו אחר, אז אפשר לכפות עליו את הדין.
אמנון נגר:
אבל אם זה בית אריזה ששייך לאותו מעסיק ובית האריזה הזה עוסק רק באריזה של הסחורה שלו אז אין שום מניעה להעסיק אותו.
אהובה זלצברג:
באיזה מקרה יש קשר למשל בין דיווחים על תאונות עבודה.
דני יתום:
אני צריך לעצור אותך כאן מכיוון שזה גולש כבר לפ.א ביניכם.
דני יתום:
אתם יכולים להיפגש לאחר מכן בחוץ ולדבר על זה ואז תקבלי גם את התשובות.
דני יתום:
ודרך אגב, אפשר גם להפנות שאלות בכתב, לא צריך לחכות עד שהועדה הזאת תתכנס בטובה.
דני יתום:
יש המון דברים שהם בחיי היום יום ושאתם חייבים לקיים בהם קומוניקציה ביניכם לבין עצמכם ולא לחכות רק לרגע שבו אנחנו מתכנסים ובאותה ההזדמנות החגיגית להעלות את הדברים.
דני יתום:
אני מקווה מאד שהפעילות בין הגורמים השונים הרלבנטיים, מתקיימת גם שלא במסגרת החדר הזה.
דני יתום:
אחרת אוי לנו ואבוי לנו.
דני יתום:
איגוד לשכות המסחר יש פה?
דני יתום:
חנניה בבקשה.
דני יתום:
אתה אברהם?
דני יתום:
כתוב לי שאתה עמותת חקלאים עצמאיים.
דני יתום:
אברהם דניאל הוא באיגוד לשכות המסחר, חנניה אזולאי הוא יושב ראש עמותת החקלאים הצבאיים.
דני יתום:
לכן צריך לשנות את זה.
דניאל אברהם:
אני יושב פה ואני שומע את כולם ויש לי הרגשה ששמנו את החקלאים באמצע באיזה שהוא כלוב וכל אחד מנסה לצלוב ולפגוע.
דניאל אברהם:
עכשיו, בואו תחשבו טיפה, כולה 7000 חקלאים יש בקושי לדעתי יש 5000 שמתפרנסים מחקלאות, ה- 7 זה אולי יש לו מטע כזה או מטע כזה אבל זה לא משהו רציני.
דניאל אברהם:
עכשיו תחשבו כמה אנחנו מעסיקים.
דניאל אברהם:
כל אלה שיושבים סביב השולחן הזה הם מועסקים על ידינו.
דניאל אברהם:
90 אחוז מהם.
דניאל אברהם:
עם כל זה , עם כל מה שקורה היום אני משתומם, מה אתם רוצים מהחיים שלנו?
דניאל אברהם:
הגיע הזמן פעם אחת לדון על החקלאים גם.
דניאל אברהם:
מה קורה אתם?
דניאל אברהם:
פעם הועדה הזאת ברשותו של יורי שטרן ואתה חדש בועדה אז אנחנו נדע להגיד עליך בהמשך, היא עסקה בחקלאים, גם בחקלאים.
דניאל אברהם:
ממתי שבא זה שהיה לפניך, רן כהן, אז דנים כמה תביעות הגשת, כמה זה ומה אתנו?
דניאל אברהם:
שכחו אותנו.
דניאל אברהם:
החקלאים לא קיימים.
דניאל אברהם:
אז עכשיו תאור לכם כמה מחוסרי עבודה וכמה האבטלה היתה עולה אם אנחנו לא היינו.
דניאל אברהם:
עכשיו בואו נגיע טיפה בעניין.
דניאל אברהם:
אני רוצה לגעת בעניין באמת ובאופן רציני ולכל אלה שחושבים שהם מבינים הם ממחזרים את השטויות שלהם פעם אחר פעם.
דניאל אברהם:
ונסביר להם.
דניאל אברהם:
אני ב- 93 ' ביחד עם השר רפול ז"ל ויעקב צור ודוד לפלר ואורה נמיר, הובלנו תוכנית להעסקת עובדים ישראלים חקלאות.
דניאל אברהם:
אנחנו עשינו מאמצים, לקחנו אותם לאזור חדרה באזור נתניה אנחנו בוקר בוקר התלבשנו על לשכות העבודה, העמסנו אוטובוסים והעסק הזה לא עבד.
דניאל אברהם:
מה התברר בסופו של יום למה נכשלנו?
דניאל אברהם:
התברר שהעובד בא, עבד יום יומיים ואחר כך הוא הפסיק לעבוד בחקלאות.
דניאל אברהם:
אז יצא מצב שאני למעשה שילמתי על תמורה שלא קבלתי ואף נזוקתי מזה.
דניאל אברהם:
התחלנו לחשוב איך נעשה את זה שיהיה דבר יותר גם חינוכי.
דניאל אברהם:
אז אמרנו, רגע, בואו נלך לאגף להכשרה מקצועית.
דניאל אברהם:
ובאנו לשם ואמרנו, בואו נכשיר מנהלי עבודה לענף הפרחים.
דניאל אברהם:
למה מנהל עבודה?
דניאל אברהם:
מהטעם הפשוט, אני לא מאמין לאף אחד מהיושבים האלה פה ולאחרים גם שהוא מעוניים שהבן שלו ילך לעבוד בשמש בחקלאות.
דניאל אברהם:
הוא לא מעונין, הוא רוצה שיהיה דוקטור, יהיה פרופסור, עורך דין כמה שיש אז רוצים עוד.
דניאל אברהם:
זה מה שרוצים.
דניאל אברהם:
אני לא מאמין שמישהו מעוניין לשלוח את הבן שלו לעבוד בחקלאות.
דניאל אברהם:
אבל מה?
דניאל אברהם:
גם אם קרה שמישהו רוצה לעבוד בחקלאות אז לפחות שיהיה לו עתיד, שתהיה לו איזה שהיא מוטיבציה שלא לעבוד בין פלסטינים ותאילנדים אלא תהיה לו מוטיבציה גם להיות מנהל עבודה, ליצור איזה שהוא רף של חשיבה חינוכית שיהיה כדאי לו להגיע לזה.
דניאל אברהם:
האגף להכשרה מקצועית, אני רוצה להגיד לכם, צחק ממני בהתחלה, ירד לשטח וישנה תוכנית על העניין הזה.
דניאל אברהם:
למה היא לא בוצעה?
דניאל אברהם:
סיבה אחת פשוטה, היה חסר 20 אלף שקל, ריב בין משרד החקלאות לבין משרד העבודה דאז.
דניאל אברהם:
בסופו של דבר הפשירו את התוכנית, פניתי לשרון שמחון, אז הוא גם היה חבר כנסת, הגיש שאילתא לשר העבודה אלי ישי, אלי ישי עמד מעל דוכן הכנסת ואמר, ישראלים לא רוצים לעבוד בחקלאות.
דניאל אברהם:
קודם כל שתדעו, אם תרצה אדוני את התוכנית אשלח לך אותה.
דני יתום:
תשלח לי אותה, אני כבר אומר לך.