GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ניזרי:
אני מאמין שלאחר שנקבל אור ירוק מהגורמים, נוכל לצאת עם הדבר הזה.
יורי שטרן:
רפי, אתם כמשרד החקלאות, תחזיקו אותי בתמונה, ואם יהיה צורך, נחזור לדון בזה.
יעקב ניזרי:
בענף המלונאות באילת רישתנו את כל בתי המלון על-פי קריטריונים שקבענו.
יעקב ניזרי:
עובדה היא שמאה אחוז של אותם בתי-מלון שפנו אלינו אכן קיבלו את המענה.
יעקב ניזרי:
ואנחנו עומדים היום בסדר גודל של כמעט 42 מלונות שפנו אלינו וקיבלו הקצאה בסדר גודל של אלף היתרים לעובדים זרים.
יעקב ניזרי:
כמובן זה מתמקד בשני ענפים שקבענו מראש: שטחים ציבוריים, ניקיון ושוטפי כלים.
יעקב ניזרי:
פרוייקט עקבה: אנחנו שותפים בכירים בעניין הזה.
יעקב ניזרי:
האיש שלנו מוביל מול כל הגורמים הרלוונטיים.
יעקב ניזרי:
על-פי הנתונים, ויש תחושה שאומרת, והיה והפרוייקט הזה יצליח, יכול להיות שזה יתן מענה רדיקלי לכל מיני ענפים נוספים.
יעקב ניזרי:
אבל התחושה שלנו מבחינת שירות התעסוקה, שיש ניצוצות בריאים לדבר הזה.
יעקב ניזרי:
כל העניין הטכני נבנה, זה מבוקר, כל המערכת משותפת, ובנוסף לזה, והיה וזה מצליח אני מאמין שזה יכול להגיע לממדים אפילו של מאות ואלפים.
אפרים כהן:
כמה ירדנים יש היום?
יעקב ניזרי:
כ-130.
אפרים כהן:
בעיקר בענף הבנייה?
יעקב ניזרי:
כמובן שאנחנו שואפים לעשות הכול על מנת להתמודד עם ניוד עובדים.
יעקב ניזרי:
בנינו יחד עם התאחדות הקבלנים מהלך של סדר עבודה, פס ייצור.
יעקב ניזרי:
גם עם ענף החקלאות יש לנו קשר – מצוקות של חקלאים שפנו לאחרונה, פניתי למי שפניתי וכמובן שיש לזה המשכיות.
יעקב ניזרי:
המוטו שעומד מול עינינו זה החלטת הממשלה שמחייבת לקראת 2001, בעזרת השם, לצמצם את העניין הזה ל-50,000 היתרים לעובדים זרים, לא כולל ענף הסיעוד.
יעקב ניזרי:
על-פי הביצועים שאנחנו עושים יש סיכוי גבוה שאנחנו נעמוד בזה, ואכן נעמוד בזה.
הרצל גדז':
כמה יש לסיעוד היום?
יעקב ניזרי:
14,000.
יעקב ניזרי:
בנוסף לכך אנחנו נערכים לקראת חובת דיווח בהתאם לחוק ההסדרים.
יעקב ניזרי:
פנינו לאוצר, ביקשנו כל מיני תוספות.
יעקב ניזרי:
לצערנו הרב, נענינו בשלילה.
יעקב ניזרי:
אני משמיע את זה פה בפורום הזה על מנת שכולם יידעו.
יעקב ניזרי:
שירות התעסוקה עשה את המכסימום בעניין של ההיערכות, אבל אם לא יינתן המענה התקציבי ספק אם נעמוד בעניין הזה, ואני אומר את זה בפורום הזה.
יורי שטרן:
עניין אחד שטיפלנו בו אני רוצה לציין: כשדיברנו על דרישת חברות ההיי-טק לתת להן אישור להביא עובדים זרים - - -
יעקב ניזרי:
לאור הפגישה האחרונה, איש הקשר שפנה אליי נתתי לו הנחייה למי לפנות.
יעקב ניזרי:
אני גם הודעתי לאנשים שלנו בנציגות בשטח, במיוחד בערים הגדולות, ליצור אתו קשר.
יעקב ניזרי:
הוא קיבל הנחייה איך מתקדמים בדבר הזה.
יעקב ניזרי:
והיה ותהיינה פניות ניערך לעניין הזה.
יורי שטרן:
יש קו?
יעקב ניזרי:
התחלנו כבר.
יורי שטרן:
נתקלתי עכשיו בתופעה הזאת דווקא בקטע של מומחים.
יורי שטרן:
פניתי לפני כחודש וחצי-חודשיים בקשר לרופא שנמצא פה באשרת תייר עם רשיון עבודה, שהוא מומחה ייחודי.
יורי שטרן:
כלומר, אי-אפשר להחליף אותו בשום רופא ישראלי.
יורי שטרן:
סירבו להאריך את שהותו בארץ בטענה שהוא תופס מקום עבודה של ישראלי.
יורי שטרן:
כתב סגן ראש העיר אשדוד ועוד כמה אנשים ואני הצטרפתי, ואמרנו שזה מומחה ייחודי שהוא יוצר מקומות עבודה לישראלים ולא לוקח מהם.
יורי שטרן:
אפילו אין לי תשובה, ומדובר בחודש וחצי לפחות.
יעקב ניזרי:
אני מוכן לבדוק את זה באופן אישי.
יורי שטרן:
שמעתי מחברה אחרת על מומחה שהם מבקשים עבורו אישור.
יורי שטרן:
פה מדובר על מצב הפוך: מדובר באנשים שעצם שילובם בפעילות עסקית, כלכלית או אחרת פה יוצר מקומות עבודה.
ד"ר אלכס לבנטל:
ארצות-הברית עושה את זה.
ד"ר אלכס לבנטל:
בארצות-הברית ככה עובדים ישראלים.
יורי שטרן:
גם לנו העובדים הזרים היו רק מומחים.
יורי שטרן:
יש פה דברים שחייבים אולי בדיקה מחדש, גם לאור הסיפור של ההיי-טק.
יורי שטרן:
אולי נתייחס לסוגיה זאת בנפרד.
יורי שטרן:
נשמע עכשיו דיווח של ביטחון פנים.
חגי הרצל:
אני חייב לציין מקצת שבחו בפני יושב-ראש הוועדה, אבל אני חושב שעל דעת כולם – גם משרד העבודה, גם משרד הפנים - הוועדה בראשותך, יורי, באמת קידמה מאוד בכל מה שקשור לזכויותיהם של העובדים הזרים, המודעות לטיפול בהם, ובצביעות הישראלית הרבה יותר מודעים היום למה שכל קורה סביב העניין הזה.
חגי הרצל:
זה הרבה בזכות הוועדה, ובעיקר בראשותך.
חגי הרצל:
אני אומר את זה למרות שזה פחות ממה שרצינו אבל יותר ממה שציפינו, כי בסך הכול מצאנו את עצמנו הרבה פעמים בעמדת התגוננות, וכעובדה, גם לוועדה היה חלק במצב שהאכיפה הוקפאה או שלא היה רצון מצד אלו שהיו אמורים לקבל את ההחלטות לקחת את החלק הלא נעים והלא סימפטי של הגירוש.
חגי הרצל:
החלק הזה, לצערי, נפל בחצר שלנו, ואנחנו אמורים להתמודד אתו.
חגי הרצל:
זה לא סוד שעד 1999 היה איזשהו תהליך משותף שמשרד העבודה הוביל אותו, ואנחנו סייענו יחד עם משרד הפנים.
חגי הרצל:
אחרי שהיו ויכוחים בין המשרדים בסופו של דבר, על-פי הפסיקה של היועץ המשפטי לממשלה, קיבלנו את ההכרעה - וחשוב שנדע - שמדובר בהחלטה שהיא זמנית, שהאחריות היא של המשרד לביטחון פנים, המשטרה ושב"ס, לקחת אחריות כוללת על התחום של שהייה ללא היתר, כאשר הכוונה היא שזה יהיה זמני עד שיהיה תיקון לחוק הכניסה לישראל ו/או תקום רשות לאומית או גוף מתמחה, בלשון היועץ המשפטי, שיעסוק בעניין הזה.
חגי הרצל:
ברגע שהמשימה הזאת הוטלה עלינו נערכנו קודם כול במסגרת הסד"כ שהיה לרשותנו, שקיבלנו מהאוצר במתכונת הישנה, שזה היה בעיקר סיוע וליווי לתיאום תפיסות, להיערך לזה, לעשות את המשימה על-פי המתכונת החדשה.
חגי הרצל:
ביום חמישי האחרון אישרנו סופית, עם המפכ"ל, את התקנים החדשים, כאשר בנינו את זה בצורה שונה ואחרת לגמרי.
חגי הרצל:
נתנו יותר דגש גם למודיעין וחקירות.
חגי הרצל:
חשבנו שראוי ונכון לא רק להתעסק בהיבט של הגירוש הכמותי אלא בעיקר דווקא לגורמים להיווצרות של שהייה חוקית.
חגי הרצל:
קבענו כמה עבירות שאופייניות לזרים, כמו סחר בנשים, השגת מעמד במרמה, תיעוד מזויף, ופרסנו את התקנים הללו הקיימים בשלושה מחלקים: באזור בחיפה, באזור אילת ובתל-אביב, ויחידה מצומצמת מרכזית שתמשיך לעסוק בליווי והסיוע של הגירוש ותיאום הטיסות.
חגי הרצל:
העניין הזה נסגר.
חגי הרצל:
אנחנו כבר בשבוע הקרוב יוצאים עם התיקנון החדש לשטח, ונעשה שילוב בעיקר של גירוש איכותי.
יורי שטרן:
מה זה גירוש איכותי?
יורי שטרן:
במחלקת עסקים?
חגי הרצל:
לא.
חגי הרצל:
אנחנו בפירוש קבענו שעל-פי הכלים שהמדינה נתנה להם, על-פי סדרי האמצעים והכוחות שהעמידו לרשותנו, בסדר העדיפות הראשון נמצאים הפליליים.
יורי שטרן:
האיכותי הכוונה לפי קריטריונים?
חגי הרצל:
כן.
חגי הרצל:
לפי קריטריונים.
חגי הרצל:
יחד עם המשטרה קבענו את סדרי העדיפויות, ושאף אחד לא יבוא בטענות אם במסגרת של פעולה שגרתית של מוכווני מודיעין פתאום יש טענה שלכאורה נשמעת, מה פתאום אתם עוצרים גם שב"ח (שהייה בלתי חוקית) שנמצא בזירת הפשע.
חגי הרצל:
שיהיה ברור שברגע שנמצא שוהה ללא היתר במקום שהמשטרה פועלת, להזכיר לכולם, שהייה בלתי חוקית או הפרה - - -
יורי שטרן:
אני מתפלא, שעם כל הקיצורים שלכם, לזירת הפשע עוד לא מצאתם ראשי תיבות.
חגי הרצל:
שהייה ללא היתר דינה שנת מאסר, ולכן בעניין הזה גם כשהגברנו את הפעילות, אני חייב לציין, שבמקביל, אנחנו מרגישים את הלחץ של ארגונים וולונטריים,של אמצעי התקשורת, שפועלים בחוזקה על מנת – ואני אומר את זה כאן, אני רוצה להביא את זה לידיעתך, יורי – לרפות את ידינו, להחליש אותנו כרשויות אכיפה, ובשביל שלא נעשה את העבודה כפי שאנחנו חושבים לנכון.
חגי הרצל:
בעיקרון, אנחנו חושבים שלא צריכה להיות סתירה בין אכיפת חוק לבין הקפדה על זכויות עובדים זרים.
חגי הרצל:
זה מה שמנחה אותנו.
חגי הרצל:
לכן בעניין הזה גם כל התפיסה שלנו וההתמודדות מול הנושא של שהייה בלתי חוקית היא בזה שתגברנו מאוד את מערך ביקורת הגבולות, תגברנו גם את הנוא של מודיעין וחקירות של הקווים האחוריים, וזה כמובן בשיתוף משרד הפנים.
חגי הרצל:
ההשלמה של חוק עובדים זרים והתיקון לחוק הכניסה לישראל, שמסדירים בעיקר לטובת העובדים הזרים, במהות את כל ההתנהלות של הדברים, ומבטיחים את הזכויות שלהם בחוק, לפי דעתי, זו קפיצת מדרגה מאוד משמעותית מבחינת מדינת ישראל וכל ההתייחסות שלה לנושא של העובדים הזרים.
חגי הרצל:
אנחנו עדיין חושבים שצריך להעמיד בסדר עדיפות של טיפול בשהייה בלתי חוקית בראש הפירמידה מול חברות כוח-אדם ומעסיקים.
חגי הרצל:
אנחנו חושבים שאין מספיק הרתעה.
חגי הרצל:
אמרנו שאנחנו מתחייבים לפחות להתמודד עם כל עבירה שמתבצעת על ידם שקשורה למשטרה, לתחום של תיעוד מזויף, מרמה וכל מיני דברים מהסוג הזה.
חגי הרצל:
אנחנו נהיה הפעולה המשלימה של משרד העבודה.
חגי הרצל:
כי בעניין הזה אין ספק שצריך לתקוף את הביקוש וצריך לשבור את המשוואה הזאת.
חגי הרצל:
המעסיקים הם קבועים, העובדים הזרים מתחלפים.
חגי הרצל:
נגרש מתאילנד, יבואו מהודו, מבורמה, מכל העולם.
חגי הרצל:
הם יתחלפו כל הזמן אבל המעסיקים הם קבועים.
חגי הרצל:
כמו שבכל העולם במדינות שסובלות מהגירה הם מרכזים את מאמץ האכיפה מול חברות כוח-אדם ומעסיקים, אין לי שום צל של ספק שאנחנו נצמצם באופן משמעותי את התופעה של שהייה בלתי חוקית.
חגי הרצל:
ברגע שעובד זר לא יהיה לו לאן לבוא לעבוד, והמעסיק יחשוש מלהעסיק אותו, אין לי ספק שבעניין הזה אנחנו נתרום בצורה מאוד משמעותית.
חגי הרצל:
פיתחנו במשטרה תוכנה פנימית שלנו שעוסק בזרים, בעיקר בפיילוט במחוז תל-אביב.
חגי הרצל:
תוכנה זו קובעת את סדרי העדיפויות וכל פעם יהיו אלף בקנה שלנו, שהם יהיו המועמדים לגירוש וזה לא יהיה סתם בצורה לא אחראית.
חגי הרצל:
כי ללכת ולאסוף זה הדבר הכי פשוט וקל.
חגי הרצל:
אתמול נסגר סופית גם בשב"ס נושא העובדים הזרים.
חגי הרצל:
יצאה פקודה בנושא.
יורי שטרן:
יש כבר משמורת?
חגי הרצל:
במסגרת של תיקון החוק ירד הנושא של הקמת בתי משמורת תוך שנתיים מיום קבלת החוק.
חגי הרצל:
נקבע שזה יהיה במקום שהשר לביטחון פנים ושר הפנים יקבעו או במקום אחר.
חגי הרצל:
מקום אחר יכול להיות משמורת.
יורי שטרן:
זה לא בקרוב?
חגי הרצל:
יש התנגדות של האוצר לעניין הזה.
חגי הרצל:
מכיוון שהאוצר הוא גורם מאוד דומיננטי בעניין הזה, והתיקון לחוק אושר כבר בוועדת שרים לחקיקה במתכונת הזאת, אני מעריך שעניין של משמורת הכוונה שזה יישאר עדיין בשב"ס במתכונת הידועה.
חגי הרצל:
אתמול ישבתי עם הנציבה וקבענו הרבה מאוד דברים, לתת ייחודיות למתקן הזה, גם מבחינת איפיונים אזרחיים, גם מבחינת התייחסות אחרת ושונה של הסגל לאותה אוכלוסייה.
חגי הרצל:
הפקודה שיוצאת מבהירה בצורה חד-משמעית לסגל ולמפקדים שזו לא אוכלוסייה של אסירים אלא זו אוכלוסייה שנמצאת במעבר.
חגי הרצל:
הגשנו גם תכנית לאוצר בשביל לפרוס יותר את המניפה של אכיפה ללא היתר, כפי שמצפים מאתנו.
חגי הרצל:
הגשנו תכנית מסודרת, היא מונחת באוצר.
חגי הרצל:
אנחנו מחכים למענה מהאוצר, ואם נקבל את האמצעים ואת המשאבים, אנחנו גם ניתן בהתאם לזה את התפוקה.
יורי שטרן:
לגבי מקום למאסרים ועיכובים בשדה התעופה.
יורי שטרן:
ההתרשמות שלנו בביקור בשדה התעופה היתה שהמתקן לגמרי לא מתאים.
יורי שטרן:
למרות מה שהוחלט בזמנו לא היתה שם רשימה של הקונסולויות, לא אמרו לאנשים שזכותם להתקשר לקונסול וכו'.
יורי שטרן:
אני לא רוצה לפתוח עכשיו בדיון, אני רק מזכיר לך את זה ואני רוצה שתגיד לנו אחר-כך מה נעשה בקטע הזה.
חגי הרצל:
אני גם הופתעתי ממה שראינו בביקור הזה.
יורי שטרן:
זה תוקן?
חגי הרצל:
זה ודאי תוקן.
חגי הרצל:
תכנית המתקן נמצאת באחריותו של הרצל גדז', ואם הוא יסייע לנו בעניין, אנחנו מבחינתנו ערוכים לתת את המענה.
חגי הרצל:
כי אין ספק שהמציאות מחייבת היערכות אחרת.
יורי שטרן:
אנחנו נעקוב אחרי זה כי זה קשור.
יורי שטרן:
אני רוצה להזכיר שני דברים, שבעצם היו משימות: א.
יורי שטרן:
לגבי המשרד לביטחון פנים – דיברנו על כך שהדברים נעשים גלויות, כל המודעות האלה על עבודה לתיירים, עבודה לזרים וכו', וכל המשרדים שמפרסמים את עצמם על שירותי חוץ.
יורי שטרן:
תעשו פעולה יזומה בעניין הזה, כמו פעולה יזומה מול אותם גורמים שמסתובבים בשדה התעופה והם באופן קבוע מגיעים לקחת, או נשים שמגיעות כביכול כתיירות, או הפועלים הזרים שמגיעים כתיירים.
יורי שטרן:
אני מתכוון לאותם גורמים, שהמשטרה יודעת לזהות אותם אבל לא נוקטת פעולה יזומה.
יורי שטרן:
זה דבר שבאמת דיברנו עליו ורציתי שתעשו את מה שהומלץ פה.
יורי שטרן:
הבנתי שעדיין לא ירדתם חזק על הנושא הזה.
חגי הרצל:
מה שמעבירים היום כן זוכה לטיפול והתייחסות.
חגי הרצל:
אני חושב שבמתכונת הקיימת של חלוקת התקנים החדשים בדגש על מודיעין וחקירות, שהמחלקים והיחידה שבנתב"ג תוגברו, אין לי ספק שגם יהיו פירות לעניין הזה.
מתי הכהן:
אני מבקש גם ממשרד הפנים וגם מהמשרד לביטחון פנים, לתת לנו רשימות של אנשי קשר שאליהם נעביר מידע שיש לנו לגבי כל המודעות האלה גם בחו"ל, או כל הפעילות בחו"ל של כאלה שמייבאים עובדים זרים בלתי חוקיים.
חגי הרצל:
אתה רוצה את זה?
חגי הרצל:
אני מוכן להעביר את זה בשמחה.
מתי הכהן:
זה מאוד חשוב.
יורי שטרן:
לגבי משרד הבריאות שמענו את הדו"חות על התקנות.
יורי שטרן:
מה שאני מבקש ממך, ד"ר לבנטל, זה רק דבר אחד: למה רשימת המעבדות לא הושלמה?
יורי שטרן:
כי ד"ר ברלוביץ אמר שזה עניין של חודש.
ד"ר אלכס לבנטל:
הנושא של המרפאות בחוץ-לארץ שיבדקו את האנשים – אפשר לעשות אותו באחת משתי דרכים:
יורי שטרן:
כיוון שאני צריך לצאת, אני מבקש שתגיד רק את השורה התחתונה.
ד"ר אלכס לבנטל:
אנחנו מנסים לעשות את זה משרד החוץ בדרך הרגילה כמו שעשינו בשתי מדינות.
ד"ר אלכס לבנטל:
אם זה לא יצליח ואם זה יתעכב, נעשה את זה בדרך אחרת של הכרה שלנו במקומות האלה.
ד"ר אלכס לבנטל:
הדרך שיש לנו עכשיו היא קצת איטית מדי, ולכן נצטרך לקבל החלטה ולעשות בדרך אחרת.
יורי שטרן:
זה דבר דחוף.
יורי שטרן:
יש פה סיכונים שאנחנו לוקחים.
ד"ר אלכס לבנטל:
אומר מה דעתי הפרטית.
ד"ר אלכס לבנטל:
אני רואה שהדבר הזה מתעכב יותר מדי.
ד"ר אלכס לבנטל:
לדעתי, אנחנו יכולים לשלוח משלחת לבולגריה ולרומניה.
ד"ר אלכס לבנטל:
אם נקבל החלטה, אנחנו יכולים לגמור את זה תוך שבוע, כשאנחנו שולחים אנשים לשם, בודקים את המקומות, חוזרים לארץ, וזה לא יהיה באישורי משרד הבריאות המתאימים ולא משרדי החוץ וכו'.
ד"ר אלכס לבנטל:
אבל כל האנשים במשרד שלנו וגם אנשי משרד החוץ טוענים, שזו לא דרך כל כך נאותה.
ד"ר אלכס לבנטל:
הדרך המסודרת היא קצת יותר מדי איטית, לדעתי.
יורי שטרן:
נשמע את אנשי מס הכנסה.
חנה בטלסון:
מס הכנסה יש לו נגיעה לעובדים החוקיים בדרך כלל.
יורי שטרן:
לא יכול שיושב-ראש ועדת הכנסת כותב מכתב על גבי מכתב וחודשים אין לזה התייחסות.
יורי שטרן:
זה לא קורה באף משרד אחר.
חנה בטלסון:
אני מצטערת.
חנה בטלסון:
למיטב ידיעתי, היית אמור כבר לקבל תשובה משר האוצר.
יורי שטרן:
הייתי אמור אבל לא קיבלתי.
חנה בטלסון:
למרות שמה שאני מחזיקה זה טיוטה ולא מכתב חתום, אני מוכנה לקרוא את זה.
יורי שטרן:
שיניתם משהו?
חנה בטלסון:
השלמנו תקנות שלפיהן עובד זר שאינו מומחה – כלומר, נבדיל בין מומחים לבין העובדים הזרים שבהם אנחנו מדברים - נכון שלפי המלצות הוועדה הבין-משרדית הם היו אמורים לקבל נקודת זיכוי אחת, אבל אחרי שבחנו את זה מחדש החלטנו להמליץ לוועדת הכספים לתת להם שתיים ורבע נקודות זיכוי כמו לכל תושבי ישראל, וביקשנו שהתחולה גם תהיה מתחילת 2000.
יורי שטרן:
ולגבי גבייה רטרואקטיבית?
חנה בטלסון:
לגבי גבייה רטרואקטיבית אני לא חושבת שתהיה בעיה כי כל הסיפור התחיל ב-1999.
יורי שטרן:
דווקא בגלל שזה התחיל מ-1999 וכל השגרירויות קיבלו הודעה שככה זה וחייבים לשלם מיסים, זה חשוב.
חנה בטלסון:
מי שמשלם זה המעבידים ולא העובדים.
יורי שטרן:
אבל את יודעת מה קורה לכל דבר שהמעבידים משלמים, מי בסוף סובל.
חנה בטלסון:
יש לנו בעיה חוקית שאנחנו לא יכולים לתת.
חנה בטלסון:
יש לנו חוות דעת של היועץ המשפטי שאנחנו לא יכולים לתת בניגוד לחוק, אבל ברגע שזה יעבור בכנסת זה יהיה מוסדר.
חנה בטלסון:
כלומר, מתחילת 2000 יקבלו שתיים ורבע נקודות זיכוי כמו תושבי ישראל.
יורי שטרן:
כמה מילים לסיכום: לא התייחסנו להרבה מאוד סוגיות, קודם כול בתחום הבריאות.
יורי שטרן:
אני חושב שיצרנו פה בוועדה צוות של שותפים למשק שיודעים לאיזו תסבוכת הם נכנסו, כל אחד בתחומו, אבל אני חושב שגם רמת התקשורת ביניכם עלתה בעקבות הישיבות התכופות שלנו והסיורים המשותפים והדברים שאנחנו מעלים.
יורי שטרן:
ישנן סוגיות מרכזיות וקשות בתחום המדיניות, שלא נגענו בהן בדיווח הזה, אבל מבחינתי כיושב-ראש הוועדה מרכז הדיונים שלנו יהיה באמת בתחומים האלה.
יורי שטרן:
כוונתי לנושא הלגליזציה, שלדעתי, לא צריכים להוריד אותו מהפרק.
יורי שטרן:
כמו-כן העניין של מדיניות הגירושים מול אמצעי אכיפה אחרים, והרעיון של הקמת רשות הגירה כפתרון ארגוני נכון , וזו יכולה להיות רשות בין-משרדית או משרדית במשרד הפנים.
יורי שטרן:
אני ממשיך עם ההתנגדויות וההסתייגויות שלי באותם החלקים של חוק העובדים הזרים, שמתייחסים לעמלה.
יורי שטרן:
החוק קבע שהמעסיקים צריכים לשלם עד 3,000 ₪ לפי קביעת השר.
יורי שטרן:
אני לא יודע אם השר כבר קבע, אין שר בעצם, שזה יהיה דווקא 3,000 ₪.
חגי הרצל:
יש שר, הוא בקמפ-דיוויד.
יורי שטרן:
הוא שר לאחד-עשר משרדים אז אינני יודע מתי הוא יגיע לאגרה הזאת.
יורי שטרן:
אבל אני חושב שזה דבר אבסורדי.
יורי שטרן:
הוא מקשה על מי שמעסיק באופן חוקי – דיברנו על זה לא פעם – והוא מעלה את היתרון היחסי שיש לעובד לא חוקי.
יורי שטרן:
לכן אני לא יכול לבקש מכם לא להעביר את הנוהל, כי זה מחובתכם, אבל אני לפחות אפנה שוב לשר שינצל את סמכותו לפי חוק כדי לא לקבוע את האגרה הזאת.
יורי שטרן:
אני לא רואה לה שום מקום.
יצחק גורביץ:
שר האוצר יתנגד למה שאתה אומר.
יצחק גורביץ:
מדובר ב-150 מיליון שקל בשנה.
יורי שטרן:
שר האוצר רצה לצמצם את המכסה לעובדים זרים.
יורי שטרן:
אני שוב מברך את מר ג'אנו, ואני לא יודע כמה דיון הבזק הזה נתן לך רושם על מה שאנחנו עושים בוועדה, אבל אני מקווה שתהיה אצלנו אורח קבוע.
יורי שטרן:
העובדים שלך, קודם כול מר ניזרי, משתמשים בוועדה שלנו, ואנחנו נעזרים על ידם כל הזמן.
יורי שטרן:
אני פותח את הישיבה שהיא ישיבה כפולה - גם ישיבה מסכמת של עבודת הוועדה הזאת בכנסת החמש עשרה במושב הקיץ, הסתיו והחורף, והיא גם ישיבה בנושא של אתר הקרוואנים בחולות ראשון שבו שוכנו עובדים זרים והיו דיווחים שתנאי המגורים שלהם הם בלתי תקינים לחלוטין.
יורי שטרן:
יש פה דו"ח של קבוצת סטודנטים למען הקהילה שבדקו את האתר והם הזעיקו את האחרים.
יורי שטרן:
חבר הכנסת דוד טל העלה את זה כהצעה לדיון מהיר בוועדה, זה הופנה על-ידי נשיאות הכנסת אל הוועדה.
יורי שטרן:
עד שהמציע יגיע, אגע בנושא השני.
יורי שטרן:
אנחנו הכנו דו"ח של פעילות הוועדה מאז שהיא הוקמה בכנסת הזאת, כלומר כשנת פעילות.
יורי שטרן:
כיושב הוועדה אני חייב להגיד שאני שבע רצון מקצב העבודה שלנו, מההתמקדות שלנו בעיקר ומתוצאות הפרקטיות שהן אמנם פחות משמעותיות בכמה תחומים ממה שציפיתי, אבל אני חושב שבתור ועדה לא סטטוטורית שלא יכולה להחליט על תקציב או על חקיקה, אנחנו עשינו פה דברים שבאמת השפיעו ישירות על ההתפתחויות בשטח.
יורי שטרן:
אני מצפה מהגורמים השונים לתת לנו דיווח קצר מה הם עשו בעקבות ההערות וההמלצות שקיבלו מהוועדה וגם שיספרו לנו על ההיערכות לביצוע חוק העובדים הזרים החדש.
יורי שטרן:
אני רוצה לציין שהוועדה שלנו מצד אחד נתנה יד למעסיקים במקום שדרישותיהם, לפי דעתם של חברי הוועדה, היו מוצדקות.
יורי שטרן:
לכן הצלחנו לשמור על מכסת העובדים הזרים החוקיים בענף הבנייה וענף החקלאות כך שבסופו של דבר היא לא קוצצה, כפי שהממשלה החליטה לעשות.
יורי שטרן:
לא נתנו יד להחלטה שהיתה רק מגדילה את כמות העובדים הלא חוקיים.
יורי שטרן:
עזרנו לבתי מלון באילת לפתור את הפלונטר של חודשים רבים של דיונים; אמנם לא הכל סגור עדיין אבל רוב הדברים כבר התבצעו, יש החלטות והם קיבלו הקצבה לעובדים זרים ואפשרות להסדיר את מעמדם של העובדים הלא חוקיים שעבדו אצלם עד כה.
יורי שטרן:
מצד שני, עמדנו חזק על זכויותיהם של העובדים, גם בתחום המאסר, והשפענו על שינוי במדינות המעצרים של העובדים וגירושם.
יורי שטרן:
הכנסנו כמה שינויים בחוק העובדים הזרים, לרבות אחריות פלילית של החברה הישראלית על כך שהיא גובה כספים עבור הגורם החיצוני שלקח שיעבוד או תשלום מהעובדים על מציאת מקום עבודה, דבר שלא היה בטקסט המקורי של החוק.
יורי שטרן:
תרמנו רבות לבניית נוהל חדש בתקנות משרד הבריאות בדבר ביטוח בריאות של ילדי העובדים, ילדי המהגרים הלא חוקיים, וגם תרמנו לבניית קונצפט חדש של ביטוח בריאות לעובדים עצמם.
יורי שטרן:
בוועדה הזאת נתנו במה, שלהערכתי לא היתה קודם, לארגונים הוולונטריים ולארגוני זכויות האדם וגם יצרנו פורום חדש להידברות בין הארגונים הוולונטריים לבין מוסדות השלטון, ואני חושב שההידברות הזאת היא טובה לכל הצדדים והיא השפיעה על רוח הדברים.
יורי שטרן:
אני חושב - וזה הדבר הכי מהותי - שהצלחנו יחד אתכם להסב את הדגשים בפעילות האכיפה מאכיפת החוק מול העובדים עצמם, ציד אחר העובדים, גירושם וכל מיני רעיונות כמו צמצום המכסות והיטלים, לפעילות נגד המעסיקים שמפירים את החוק, שמעסיקים עובדים שאין להם רשיון, שמעסיקים עובדים כאשר להם, למעסיקים, אין היתר לכך.
יורי שטרן:
השינוי הזה בדגש יחד עם תשומת לב גדולה יותר לעבודה לא חוקית לעומת עבודה חוקית, בזה אנחנו תרמנו לשינוי האווירה ושינוי המגמות.
יורי שטרן:
אני מקווה שבסוף זה ישתקף גם במדיניות אחרת, שתהיה מדיניות יותר שקולה, שתחבר את שלושת המרכיבים - הצרכים של המשק, הזכויות והצרכים של העובדים ואת ההיבטים התעסוקתיים, כאשר אנחנו חייבים בכל החלטה והחלטה לראות קודם כל אם זה ישפיע על תעסוקת הישראלים או לא; אם הכנסת העובדים הזרים והעסקתם בתחום הבנייה יוצרת תעסוקה לעובדים מקצועיים ישראלים או גונבת מהם את התעסוקה, אם כניסת עובדי היי-טק זרים תתרום לתעסוקת ישראלים בתחום או תיקח מקומות עבודה של הישראלים.
יורי שטרן:
אני חושב ששיקול הדעת הזה וההתערבות שלנו בתחום הימאים או בתחום הטייסים או בתחום חברות ההיי-טק היתה התערבות שבאמת תרמה בפועל לשמירת מקומות עבודה לעובדים ישראלים.
יורי שטרן:
לכן אני חושב שאנחנו יכולים לסכם את השנה הזאת כשנה טובה מבחינת תפקידה של הכנסת בגיבוש המדיניות.
יורי שטרן:
בהמשך נרחיב על כך את הדיווח.
יורי שטרן:
למרות שאנחנו חייבים לחכות לחבר הכנסת דוד טל, אין מנוס מלהתחיל בדיון בנושא הראשון - אתר הקרוואנים בחולות ראשון.
יורי שטרן:
היו דיווחים על המצב באתר, היו כתבות, הועלתה ההצעה של חבר הכנסת טל, היא הופנתה לוועדה, אנחנו קיימנו התכתבות בנושא הזה וקיבלנו מסרים מרגיעים מהמוסדות, אני לא בטוח שהמסרים האלה הם באמת בהתאם למה שהיה בשטח.
יורי שטרן:
ארגון אחוה - סטודנטים למען הקהילה - אתם הייתם הראשונים שהזעקתם את הסיוע בנושא הזה.
יורי שטרן:
הנה חבר הכנסת טל הגיע.
יורי שטרן:
אני קודם כל רוצה להודות לחבר כנסת דוד טל שהביא את מצלמות הטלוויזיה לוועדה לענייני עובדים זרים...
יורי שטרן:
חבר הכנסת טל, בבקשה.
דוד טל:
אני מעלה את הנושא הזה משום שמעבר למה שדווח בעיתונות, גם מבדיקה שנעשתה, אני קיבלתי את הבדיקה של נציג משרד העבודה שסבור שהדברים הם לא כך.
דוד טל:
גם אתמול באתי בדברים עם גורם חשוב מאוד במדינה, שהוא רופא במקצועו, וקיבלתי נתונים מדהימים על דברים שאני חושב שהם צריכים להדליק לא נורית אדומה אלא אבוקה גדולה בשל התנאים המחפירים שהעובדים הזרים חיים בהם שם, כולל מחלת שחפת.
דוד טל:
אם פעם היה מדובר על מקרה אחד של שחפת לעשרת אלפים, היום המספר כבר מגיע לארבעה-חמישה מקרים לעשרת אלפים.
דוד טל:
ככל שנעשות בדיקות יותר רחבות, מתגלות גם מחלות אחרות כמו צהבת וכל מיני מחלות שיכולות לגרום להדבקה, כולל איידס.
דוד טל:
היום או מחר תתבצע בדיקה על-ידי אותו גורם שביקשתי ממנו להיכנס לעובי הקורה.
דוד טל:
לאחר שהגורם הזה העביר לי את הבדיקה בצורה מסוכמת, אני בוודאי אעביר את זה ליושב ראש הוועדה כדי להציג את המצב הקשה והנורא שבו חיים העובדים הזרים הללו.
יורי שטרן:
כשהתכוננתי לדיון הזה החלטתי שיש לנו שני נושאים - גם המצב באתר וגם עצם העובדה שהיו בדיקות, היו שליחים של המימסד שלנו והם לא גילו את אותם הדברים.
יורי שטרן:
כפי שאמרתי קודם, הם שלחו מכתבים מרגיעים שכביכול הכל בסדר.
יורי שטרן:
אני חושב שלא ייתכן שככה עושים בדיקות.
דוד טל:
את המכתב הזה קיבלתי.
דוד טל:
אני דיברתי עם אותו גורם שביקשתי ממנו לבצע בדיקה, ונמסרו לי דברים יותר חמורים.
דוד טל:
אין לי כוונה להבהיל פה את אזרחי מדינת ישראל, אבל אני רוצה שתדעו שיש עובדים זרים שיש להם מחלות מדבקות שונות והם עובדים בכל מיני מפעלי מזון, ואנחנו אחר כך נצטרך לאכול את המזון הזה.
דוד טל:
לדעתי בקטע הזה אנחנו צריכים לאכוף - -
יורי שטרן:
זה כבר לא חוקי שהם עובדים במפעלי מזון.
דוד טל:
אז אנחנו צריכים לאכוף את החוק.
דוד טל:
אתמול נמסר לי נתון, אני לא אומר אותו כרגע כאן עד שלא אקבל אותו בכתב כדי להיות יותר מבוסס; מדובר על אנשים שהגיעו מהפיליפינים, שם התחלואה הולכת וגוברת, וכל מיני עובדים זרים שעוסקים בכל מיני מקצועות, כך שבסופו של דבר אנחנו, בצורה כזו או אחרת, נחשפים למחלות הללו.
דוד טל:
אני סבור שאף לא אחד מאיתנו, אדוני היושב ראש, רוצה שאותן מחלות שהדברנו כאן כבר בשנות החמישים יתחילו לצוץ ולהתפשט רק בגלל חוסר אכיפה.
יורי שטרן:
החוק מחייב לעשות בדיקה במקום.
יורי שטרן:
החוק החדש גם מבוסס על כך שתהיה רשימת מעבדות או מרפאות מאושרות, שרק בדיקות שלהן נחשבות אצלנו למבוססות ולאמיתיות.
יורי שטרן:
אבל הדבר לא כל כך מסודרים.
יורי שטרן:
עם חלק מהמדינות זה פועל כמו שצריך.
יורי שטרן:
הבנו שעם רומניה זה די מוסדר.
יורי שטרן:
כנראה שיש פה פרצות ואנחנו חייבים לעמוד על המשמר.
יורי שטרן:
זה לא ייתכן.
יורי שטרן:
שוב, החוק קובע את זה אבל החוק בזמנו לא קבע איזוהי המרפאה המאושרת, לכן אפשר להביא כל פתק שהוא ויש מקומות שלא קשה להשיג פתק.
יורי שטרן:
החוק החדש יותר מקפיד, אבל כנראה שהוא עוד לא מתבצע כמו שצריך.
יורי שטרן:
אתה יושב ראש ועדה שהיא גם לענייני בריאות, ואני מקווה שביחד נוכל לבנות מחסום אמיתי כנגד התופעות האלה.
דוד טל:
אחרי שאקבל את כל הדברים שציינתי כרגע בכתב, אני מתכוון לקיים דיון.
דוד טל:
זה ייעשה ברצון יחד עם הוועדה המכובדת הזאת, כדי לשנות את מה שקורה היום.
דוד טל:
מעבר לכך, אולי יהיה נכון את כל הנושא של הרפואה התעסוקתית להכניס ביתר שאת גם לאתרים הללו, ואני כרגע לא מדבר רק על בדיקות שמיעה או בדיקות חשיפה לחומרים מסרטנים כמו אסבסט, אני מדבר כרגע על כל מיני מחלות שיכולות להיות מאוד-מאוד-מאוד חמורות אם הן יתפשטו.
דוד טל:
כפי שאמרתי קודם, הדברנו את המחלות הללו בשנות החמישים וזה לא יהיה נכון לאפשר להן להתחיל להתפשט ושיהיה צריך להדביר אותן גם היום.
יורי שטרן:
לגבי האתר עצמו - אני גם דיברתי עם כמה אנשים שגרים שם בסביבה - אני מבין שהיו שם בדיקות של משרד העבודה.
אפרים כהן:
אכן.
יורי שטרן:
עכשיו נשמע את אביב וסרמן מ"קו לעובד".
אביב וסרמן:
אני מבקר באתר הזה כבר שבעה חודשים, כמעט מדי שבוע למעט הפסקה של חודש וחצי שבה בגלל אי בהירות משפטית לגבי הביקורים האלה ניסו למנוע אותם.
אביב וסרמן:
עכשיו זה סודר.
דוד טל:
מי ניסה למנוע?
אביב וסרמן:
אדם שאחראי על האתר.
אביב וסרמן:
בכל אופן, אנחנו חזרנו לשם.
אביב וסרמן:
ראיתי את התקנות, הגיעו אליי התקנות החדשות לגבי נפח הקירור והמטר המרובע שמגיע לכל עובד.
אביב וסרמן:
אני לא ראיתי את התקנות האלה עד עכשיו ואני רוצה להעביר - -
יורי שטרן:
הן לא היו קיימות עד עכשיו.
אביב וסרמן:
אני רוצה להעביר לך את החוויה מהשטח.
אביב וסרמן:
מדובר על שתי טענות עיקריות.
אביב וסרמן:
טענה אחת היא לגבי תנאי המגורים והיחס בין תנאי המגורים לעלות שלוקחים מהפועלים, הטענה השנייה היא לגבי תנאי השכר.
יורי שטרן:
תזכיר קודם כמה גובים ועל מה.
אביב וסרמן:
אי אפשר לתת מספר קבוע כי כל חברה גובה סכום אחר, אני יכול לומר מה הסכומים לפי מה שהפועלים אומרים, אבל חלקם מתבססים על שמועות כי הם לא מקבלים תלושי משכורת.
אביב וסרמן:
לכן אני אשמח אם מחלקת האכיפה תציג פה על מה היא מבססת את הנתונים בדו"חות שלה, כי העובדים עצמם לא רואים לפעמים תלוש משכורת.
אביב וסרמן:
אני מאוד אשמח לשמוע את זה עכשיו בפעם הראשונה.
אביב וסרמן:
אבל לפי מה שהעובדים אומרים, מי שמקבל תלוש משלם גלובלית תשלום של 150 דולר על המגורים ועל הביטוח הרפואי שלו, וזה מגיע עד 400 דולר.
אביב וסרמן:
זו הטענה של הסינים, שהם לא יכולים להוכיח אותה בתלושי משכורת אבל הם אומרים: אין לנו תלוש משכורת, המעביד אומר שמנכים לנו 400 דולר מהשכר.
אביב וסרמן:
אלה סכומים פשוט מוגזמים עבור האנשים האלה.
יאיר פרץ:
מה משכורתם נטו אחרי ההורדות?
ציפי שנקמן:
3,200 שקל.