GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל אברהם:
אני אשלח.
דניאל אברהם:
אנחנו עשינו תוכנית עם האגף להכשרה מקצועית.
דניאל אברהם:
אז קודם כל מה אנחנו עשינו, אנחנו עשינו לצערי הרב למדינה לא היה נוח, או שלא חשבה או שלא רצתה ואנחנו יוציאם הלא בסדר בסופו של דבר.
דניאל אברהם:
אנחנו נאלצנו להעסיק עובדים פלסטינים מאותה תקופה של מלחמת ששת הימים ברגע שהתחילו הסגרים, לא היתה ברירה, עברנו לעובדים הזרים.
דניאל אברהם:
אין לנו שום ברירה אחרת, זה כוח עבודה שלא יכולנו להישען עליו, אנחנו מאד נהנו מהפלסטינים באותה תקופה אבל זה דבר שחלף ונגמר ואנחנו היום עובדים עם עובדים זרים, זה הדבר היחידי שנשאר.
דניאל אברהם:
עכשיו, אני רוצה גם לגעת בשכר המינימום לפני שניכנס למהות.
דניאל אברהם:
שכר המינימום אני רוצה להגיד לכם שחבל מאד שאתם מדברים רק על אכיפה על העובדים הזרים.
דניאל אברהם:
למה לא על הישראלים בכלל?
דניאל אברהם:
מה פתאום רק לעובדים זרים לא משלמים?
דניאל אברהם:
אני רוצה לגלות לכם את הסוד, גם ממשלת ישראל לא משלמת וצריך קודם כל לאכוף את החוק על מדינת ישראל שהיא כן תשלם את שכר המינימום ולבדוק גם מעסיקים ישראלים אחרים.
דניאל אברהם:
פתאום את החקלאים שמו אותם באמצע, למה ולמה ולמה, מי שיש לו כזה מכל מגזר שהוא היה נעים יותר לשמוע שתפעל מערכת האכיפה נגדו, זה בסדר אבל לא להגיד רק העובדים הזרים.
דניאל אברהם:
אתם תופסים את זה על הכלל ורק אנחנו קיימים במדינה.
יוסי אדלשטיין:
אבל מגינים פה על העובדים הזרים בחקלאות, לא על העובדים הזרים במדינה.
דניאל אברהם:
אבל זה יותר ממוקד בנו.
יוסי אדלשטיין:
כי זה הדיון.
יוסי אדלשטיין:
מה אתה רוצה?
יוסי אדלשטיין:
אתה רוצה שאני אדבר על פועלי המוסכים?
יוסי אדלשטיין:
הפועלים הזרים במוסכים?
דני יתום:
אני יכול להבטיח לך אברהם שלדיון הענפי בנושא הבניין לא נזמין אותך, לא נבזבז לך את הזמן.
יוסי אדלשטיין:
השאלה אם זה נכון ומה אתם עושים כדי לשלם מינימום.
דניאל אברהם:
לדעתי זו עובדה בשוליים ועובדה היא , העניין של שכר מינימום.
יוסי אדלשטיין:
מי שלא משלם יש לפעול נגדו, אני אין לי ויכוח על העניין.
דניאל אברהם:
עכשיו אני רוצה גם לדעת בעניין של המאגר של העובדים הזרים ואחר כך אני אשאל את הדברים החשובים לי יותר.
דניאל אברהם:
מאגר העובדים הזרים למעשה הוא מספר של חקלאים שנתקעים אז אומרים להם, יש מאגר.
דניאל אברהם:
שהחקלאי פונה למאגר אז אומרים לו חכה, אין פועלים במאגר ואז נוצר מצב שהחקלאי נשאר תקוע והוא לא מקבל את העובד.
דני יתום:
זה קורה כל יום?
דני יתום:
זה קורה הרבה פעמים?
דניאל אברהם:
זה הרבה פעמים גם במקרים שאני טיפלתי באופן אישי מול הגב' קונפורטי, היה מגדל ששלחו אותו למאגר, הוא לא הלך, אמרו לו בסדר, אתה נפסלת אז ישבתי אתה, סגרתי את העניין והיום הפניתי אותו אל המאגר, הוא כבר 3 שבועות שם, על פי בקשתה של רינה קונפורטי הוא נמצא שם 3 שבועות שם במאגר, תבדוק אחר כך את זה.
דניאל אברהם:
אני אמשיך הלאה, העניין של המעסיקים למה שלא נדון בו?
דניאל אברהם:
תראו על מה אנחנו דנים.
דניאל אברהם:
משרד החוץ יש לו רעיון פנטסטי, מה הוא אומר לנו?
דניאל אברהם:
הוא אומר לנו תשמע, אנחנו נביא בתחום העבודה משהו מיוחד.
דני יתום:
אז מה ההצעה שלך?
דני יתום:
אברהם תן את השורה התחתונה.
דני יתום:
צריך לסיים.
דני יתום:
שים את השורה האחרונה.
דניאל אברהם:
בעניין הזה של הבאת העובדים הזרים אני אגיד לך את הפתרון הפשוט.
דניאל אברהם:
להסיר את הבירוקרטיה שכל חקלאי יוכל להביא את העובד בכוחות עצמו ואם הבירוקרטיה הזאת היא לא תהיה קיימת יהיה קל יותר, כי בעלי עניין מפעילים לחצים על מקבלי ההחלטות וזאת התוצאה.
דניאל אברהם:
יש פה מסביב לעניין הזה הרבה שחיתות, הרבה כסף, הרבה מקורבים שצריכים לחיות מזה וזאת הבעיה.
דניאל אברהם:
אם אנחנו נסיר את הבירוקרטיה והחקלאים יוכלו להביא את העובדים לבד, אין לנו שום בעיה, תאמין לי, כל העסק הזה ייראה כאילו שהוא לא היה.
יוסי אדלשטיין:
אני אשאל אותך רק שאלה, חקלאי שיש לו פרדס וצריך לעשות קטיף הוא יביא את העובד לחודשיים?
יוסי אדלשטיין:
כשהוא צריך להביא אותו לבד?
דניאל אברהם:
אני אענה לך על זה.
דניאל אברהם:
אם אתה שואל אותי איך לחלק את זה, ענף הפרחים זה גידולים אינטנסיביים שלנו אין לנו הפסקות.
דניאל אברהם:
לא שבת ולא חג ואין לנו זמן לתת לך עובד ואם יכול להיות מצב כזה זה רק משולב לשעתיים, שלוש, ארבע.
דניאל אברהם:
אז איפה הבעיה האמיתית?
דניאל אברהם:
בפירות ובהדרים.
דניאל אברהם:
אז שמה שיקימו ניוד שינהל אותו מצדי משרד החקלאות, יעשו את הניוד בצורה מסודרת, אין בעיה.
דניאל אברהם:
דרך אגב, זה כך עבד הרבה שנים.
יוסי אדלשטיין:
אתה צריך להחליט או שאתה רוצה שהחקלאים יביאו את העובדים או משהו אחר.
דניאל אברהם:
אז עניתי לך על זה.
דניאל אברהם:
לפרחים ולירקות אין, לא מתאים לי משהו אחר, אני לא יכול לנייד.
דניאל אברהם:
אני להפך, אני זקוק שיניידו לי.
דניאל אברהם:
להפך, אני אין לי זמן לנייד ואני לא מסוגל לזה.
דניאל אברהם:
ולכן זה יכול להיות טוב אולי לפירות ולהדרים שמשרד החקלאות יהיה אחראי על ניוד.
דניאל אברהם:
פעם הלכו לבג"צ וכך זה היה וכך זה עבד.
דניאל אברהם:
שאמרו שהם רוצים לבד את העובדים ושבג"צ פסק לטובתם אז החקלאים חזרו בהם ואמרו, רגע, פה יש לנו בעיה אנחנו לא יכולים ואנחנו רוצים עוד פעם ניוד.
דניאל אברהם:
אז אם אתה שואל אותי אני חושב שניוד מתאים לפרחים ולירקות אבל בשום פנים ואופן לא מתאים לפירות.
דניאל אברהם:
לכן יש להסיר את הבירוקרטיה הזאת ולהביא את העובדים באופן עצמאי.
דני יתום:
יש לי ממך בקשה, תעביר לי לועדה הצעה שלך בכתב איך צריכים לנהל לפי דעתך את משק העובדים הזרים בחקלאות.
דני יתום:
הלאה, אני רוצה להתקדם.
דניאל אברהם:
יש לי עוד דבר שהוא מאד חשוב וזה הנושא שאני רוצה שהועדה תדע מהעניין הזה, נושא המס והתאגידים.
דניאל אברהם:
שקוראים לזה תאגיד זה שם יפה.
דניאל אברהם:
אז זה חברת כוח אדם לשמה שהמטרה שלה תעשייה, היא תטפל גם בעובד הזר וגם במעסיק, התאילנדים ואנחנו תאמינו לי נהיינו שבויים בכוחה של חברת הכוח אדם וזה דבר שהוא לא צריך להיות.
דניאל אברהם:
אנחנו מבקשים לתת לנו להביא את העובדים באופן עצמאי ולא דבר אחר, אנחנו לא נוכל לעמוד בעלויות האלה, לא נוכל לשלם את זה.
דני יתום:
בעבר היה מצב שבו החקלאים הביאו את העובדים הזרים בעצמם?
דניאל אברהם:
לעולם לא היה.
דניאל אברהם:
בעבר היה קמפיין של תנועת המושבים שאני יכול להגיד לך שאני, אברהם דניאל נלחמתי בשמחון עד חורמה עד שפירקתי לו את הדבר הזה.
דניאל אברהם:
אני היום מצטער ומתנצל בפניו, למה?
דניאל אברהם:
היום אתה יודע כמה גנבים שיש להאכיל אותם?
דניאל אברהם:
התרבו הגנבים.
דניאל אברהם:
אני לא מסוגל להבין ואני אומר לך, זה דבר היחידי שאני מצטער ואני מוכן להתנצל בפניו על זה.
דניאל אברהם:
אני חושב שהועדה חייבת לתת את עמדתה שהעניין של התאגידים לא יקום ולא יהיה בחקלאות.
דניאל אברהם:
מס מעסיקים.
דניאל אברהם:
אני רוצה לשמוע את עמדת הועדה בעניין הזה.
דניאל אברהם:
אנחנו לא יכולים לעמוד בדבר הזה ואם הממשלה החליטה היא הכירה בצורך שאין לנו אלטרנטיבה אחרת אז בשביל מה להעניש אותנו?
דניאל אברהם:
בשביל מה העונש הזה?
דניאל אברהם:
מה המטרה?
דניאל אברהם:
אם המטרה היא סתם מס אז אני צריך לבוא אליך ולהגיד, תבוא תעזור לי אני לא יכול.
דניאל אברהם:
אבל אם המטרה היא בשביל לגרש את העובדים המטרה לא הושגה ולא תושג.
דני יתום:
יש בזה רק מטרה אחת.
דני יתום:
לעודד אותך להעסיק ישראלים.
דניאל אברהם:
אין, זה לא בקיים.
דניאל אברהם:
אני כרגע נתתי לך סצנריו של ממשלת ישראל וזה לא משנה איזה ממשלה היתה באותה תקופה, הממשלה אמרה, הישראלים לא יעבדו, אז מה, כל 5 דקות היא משנה את דעתה?
דניאל אברהם:
זה שר העבודה זה הממשלה מבחינתי.
יוסי אדשלטיין:
יושבים פה אנשים שכותבים לנו שהם מוכנים לתת לך כמה עובדים שאתה רוצה בחקלאות.
דניאל אברהם:
הם אומרים, אני מוכן לעשות אתך את העסק הזה והם מדברים לא לעניין.
דניאל אברהם:
אני רוצה להגיד לך בסרט הזה שאומרים, אנחנו נביא לך, אני הייתי.
דניאל אברהם:
אני רוצה ישראלי שאני אכשיר אותו לעבודה הזאת ולמה רוצה להכשיר אותו?
דניאל אברהם:
כי אני ניזוקתי.
דניאל אברהם:
תרים טלפון ללרנר, הוא איש שעסק בזה המון שנים, תשאל אותו ואני בטוח שהוא יגיד לך את דעתי ומבלי שהוא שמע אותי.
דניאל אברהם:
אני רוצה את הישראלי, ברגע שאתה הכשרת אותו והוא למד בשביל לעבוד בזה והוא מעוניין, והוא נשאר עד סוף ההשתלמות ויש לו איזה שהוא רצון, אני ביום , יומיים שלוש לא מסוגל ולא רוצה להעסיק עובד כזה מלבד הנזק שייגרם לי אני לא עשיתי כלום ואולי בסופו של דבר באותה תקופה פתרתי את הבעיה למשרד העבודה בזמנו, שהם לא שילמו דמי אבטלה כי כל מי שהיה סרבן אז שללו ממנו את הזכות של האבטלה ל- 3 חודשים.
דניאל אברהם:
לכן תאמינו לי, זה דברים שמחזירים אותם הרבה שנים.
דניאל אברהם:
אני מבקש, דני, בעניין הזה של המס מעסיקים והנושא של התאגידים שהועדה תציג איזה שהיא עמדה בעניין הזה.
דניאל אברהם:
אנחנו פנינו לאולמרט והם יושבים בקרוב על העניין הזה.
דני יתום:
בוא ניתן להם קודם לשבת ואנחנו נראה מה יעלה בפגישה ביניהם ואז נראה איך אנחנו מטפלים בעניין הזה.
דני יתום:
תודה רבה אברהם.
חנניה אזולאי:
בקשר לעובדים הישראלי.
חנניה אזולאי:
אני חקלאי, יש לי 120 דונם מעובדים על ידי הילדים שלי ואני ויש לנו גם פועלים ערבים.
חנניה אזולאי:
לצערי הרב אין לנו אותם היום ולכן אנחנו מעסיקים גם תאילנדים ובנושא של הבחור הצעיר הזה שאומר לי, ישראלים רוצים להעסיק את הישראלים, אתה ראית פעם איך נראית חממה?
חנניה אזולאי:
נכנסת לחממה?
חנניה אזולאי:
הלכתי לשירות התעסוקה ואמרתי, חבר'ה, יש לנו בעיה.
חנניה אזולאי:
תנו לי עובדים.
חנניה אזולאי:
שלחו לי אחד עם מכנסיים קצרים, מרלבורו ביד והוא אמר לי, תחתום לי.
חנניה אזולאי:
זה מה שהוא אמר.
דני יתום:
חנניה.
דני יתום:
אתה סיפרת את זה בפעם הקודמת.
דני יתום:
אל תחזור על זה שוב.
דני יתום:
או שתחליף את הסיפור או שתדלג עליו.
חנניה אזולאי:
זה מה שיש לי וזה מה שאני מספר.
חנניה אזולאי:
הישראלים לא רוצים לעבוד.
חנניה אזולאי:
אני מעסיק ערבי ישראלי, אני משלם לו יותר ממה שאת חושבת, הוא מקבל אצלי 180 שקל ליום.
חנניה אזולאי:
מה שאת לא מקבלת.
חנניה אזולאי:
והוא עובד 8 שעות.
חנניה אזולאי:
והוא עובד טוב.
חנניה אזולאי:
אין בעיות.
חנניה אזולאי:
עוד דבר יש לי בבקשה.
חנניה אזולאי:
על הנושא של העובדים שלנו הזרים.
חנניה אזולאי:
אנחנו מוכנים לעובד הישראלי, כמו שהיא אומרת, רוצה לעבוד ולהביא לנו עובדים משם, הוא העובדים שמגיעים אז אחד שיכור, אחד בוכה כל היום עזב את המשפחה, אחד, פה לא מתאים לו לעבוד, מי יטפל בו .
חנניה אזולאי:
ראיתם את הסינים בארץ עכשיו?
חנניה אזולאי:
מ- 5 דולר ל- 11 דולר אתה רוצה להביא אותנו.
חנניה אזולאי:
על מה אנחנו נשלם?
חנניה אזולאי:
על 80 אג' של העגבניה או על הפרחים שלפעמים אנחנו לא מקבלים עליהם גם כן.
חנניה אזולאי:
אנחנו רוצים לסגור את החקלאות הזאת, תסגרו אותה, אל תביאו לנו עובדים, תגידו אין עובדים, אתם הורגים אותנו פעם אחת, נותנים לנו לחיות ככה אתם הורגים אותנו.
חנניה אזולאי:
שירות התעסוקה גובה ממני על כל ערבי פלסטיני 700 שקל, איזה שירות נתת לי בשביל זה?
חנניה אזולאי:
איזה שירות?
חנניה אזולאי:
בלוף, נותן לי נייר, לוקח ממיני 1700 שקל בחודש.
חנניה אזולאי:
כל המדינה הזאת ככה, מי שרוצה לבוא לעבוד שיבוא לעבוד נראה אותו.
חנניה אזולאי:
הנה, תסתכל על הפרצוף שלי ותסתכל על הפרצופים שרק כותבים.
חנניה אזולאי:
אתה אומר תעסיק ישראלים, בוא תביא לי ישראלים.
חנניה אזולאי:
אני אעסיק אותם.
דני יתום:
בסדר, נתת אתגר.
דני יתום:
יהיו כאן כאלה שיביאו לך ישראלים.
דני יתום:
הלאה.
דני יתום:
רפי פה?
דני יתום:
אז קדימה.
דני יתום:
טוב, אז אנחנו מגיעים עכשיו לעמותות השונות.
דני יתום:
רום פה?
דני יתום:
קדימה.
רום לבקוביץ:
אני אעשה את זה קצר.
רום לבקוביץ:
אני אתייחס לנקודת מבטם של אלה שהוזכרו פה כמנוידים שהם עובדים.
רום לבקוביץ:
אנחנו במוקד מבקרים במתקני המשמורת השונים לפחות 3 פעמים בשבוע.
רום לבקוביץ:
מתקני משמורת זה בעצם שם מכובס למתקן כליאה לכל דבר, שם ממתינים העובדים שנעצרו, ימים רבים על מנת שישימו אותם מחדש.
רום לבקוביץ:
עכשיו נתייחס פה למשרד החקלאות לאיזה שהיא בעיה באמת אובייקטיבית של חקלאים שמעסיקים עובדים מסוימים, מה קורה אתם שנגמרת העונה הספציפית וזה בעצם מוביל אותנו לאבסורד של הסדר הכבילה.
רום לבקוביץ:
רק שמה שקורה בפועל זה שהרבה פעמים אנחנו נתקלים במקרים רבים והכל אגב מגובה, אנחנו מהווים את בית הדין לביקורת המשמורת, אנחנו יושבים שם, הכל מגובה בפרוטוקולים של בית הדין.
רום לבקוביץ:
חקלאים פשוט מניידים באופן בלתי חוקי עובדים, ברגע שנגמרה העונה למעסיקים חברים שלהם.
רום לבקוביץ:
העובדים כמובן לא יודעים אם המעסיק שלהם עושה את זה כדין, לא כדין, שום דבר לא נעשה בהסכמת העובד עצמו, אנחנו תכף נתייחס גם לנוהל עצמו שלא הניוד שגם בו מדובר בחתימות של מעסיקים בלי בכלל שום מעורבות של העובד שלא יודע מתי הוא עבוד באופן חוקי או באופן לא חוקי.
רום לבקוביץ:
אותו עובד שיעבוד אצל המעסיק החדש שלו ללא התר, ייעצר על ידי המשטרה, אותו עובד יגיע למתקן הכליאה ושם במקרה הטוב, אחרי כמה ימים של מעצר הוא ינוייד למרות שהוא נעצר בלי שהוא עשה שום דבר .
רום לבקוביץ:
שזאת תופעה מאד מאד חמורה.
רום לבקוביץ:
עכשיו אני אומר שהוא ינוייד במקרה הטוב כי הרבה פעמים אנחנו נתקלים במקרים שעובדים שמגיעים שנלקח להם הדרכון והמשטרה שעוצרת את העובדים ושחלק מהגדרות התפקיד שלה ויסכים אתי מר אהרוני, יש יחידה שלמה, יחידה ללוחמה בפשיעה, אותם שוטרים שעוצרים לא דואגים לקחת את הדרכונים, משרד הפנים לא מסכים לנייד עובדים ללא דרכון וכך נוצר מצב שבו הרבה מאד עובדים נעצרים אחרי פחות משנה ומגורשים.
רום לבקוביץ:
כל המחדלים האלה, מחדלי האכיפה האלה גומרים לזה שהרבה מאד עובדים מגורשים לפני שמילאו את מלוא הזמן שלהם בארץ בלי שהם עבדו יום אחד בניגוד לחוק מבחינתם וכמובן שמה שזה יוביל בסופו של דבר לזה שהעובדים שהגיעו לפה, שילמו סכומים גבוהים, חוץ מזה שנהייתה פגיעה מאד חמורה בזכויות שלהם, מגורשים אחרי זמן קצר ואז תגיע הדרישה להביא בעצם עובד עובדים כי נגמרו העובדים.
רום לבקוביץ:
וזה חמור מאד מכיוון שבבתי הדין למשמורת שכל העובדים שנעצרים יושבים נציגים של משרד התמ"ת, יושבים על ניודים בלתי חוקיים .
דני יתום:
מה ההצעות שלך לפתרונות?
דני יתום:
אתה מתאר פה תמונת מצב אז מה הפתרונות.
רום לבקוביץ:
לבטל את הסכם הקבילה, לעבור לקבילה ענפית שהיא פשוט מתאימה.
רום לבקוביץ:
אני מדבר על זה שהמשטרה צריכה לאכוף את הסמכות שלה לאסוף דרכונים ממעסיקים שלוקחים באופן בלתי חוקי וזה כבר הוסיפו לזה תיקון לחוק העונשין במיוחד הסעיף הזה שלא נאכף, אנחנו נפגשים עם עובדים שלא דיברו אתם על זה, לא שאלו אותם, השוטרים עצרו את העובדים ולא אספו יחד עם זה את הדרכונים.
רום לבקוביץ:
אני דורש שהנציגים של משרד התמ"ת שיושבים בדיונים לבית הדין למשמורת לא רק ידאגו להחזיר את השכר מהמעסיקים אלא גם ידאגו לשלול התרים.
רום לבקוביץ:
זה דבר שעכשיו קורה יחסית לאחרונה אבל במרוצת השנים כמעט ולא קרה ועדיין קורה מבחינה מינימלית ואני גם דורש ממשרד הפנים בהרבה מרים שאנחנו נתקלנו שעובד שנוייד על ידי המעסיק שלו באופן לא חוקי, נויידו פעם שניה אל אותו מעסיק שבעבר נייד אותם ואז הם נעצרו עוד פעם כי אותו מעסיק שוב נייד את העובד.
רום לבקוביץ:
יש לי את שמות המעסיקים הללו.
דני יתום:
יש לך את השמות?
דני יתום:
אז תעביר לועדה ותעביר גם לגורמים הרלבנטיים שעוסקים באכיפה.
רום לבקוביץ:
הגורמים הרלבנטיים אנחנו מעבירים להם את זה באופן תדיר.
דני יתום:
ומה?
דני יתום:
הם מחזירים לכם את זה?
אליהו אהרוני:
והעברת ולא טיפלו?
אליהו אהרוני:
את מה שאתה מדבר העברת ולא טיפלו או שלא העברת?
רום לבקוביץ:
העברתי.
רום לבקוביץ:
אני מעביר באופן תדיר למשטרה והתגובות שלי מהמשטרה.
דני יתום:
תעביר לניצב משנה אהרוני וגם עותק אלי.
יובל לבנת:
אני ממשטרת ההגירה מהיחידה של אגמי קבלתי כמה פניות.
יובל לבנת:
למשל במקרה של עיכוב דרכון שאלתי למה לא מגישים כתב אישום שיש החלטה שבמקרה שמדובר בדרכון או שניים לא מגישים כתב אישום ורק שמדובר בנושא מאד גדול של דרכונים רק אז יגישו כתב אישום.
יובל לבנת:
זה התשובה שאני קבלתי.
דני יתום:
אהרוני, תבדקו את העניין הזה.
רום לבקוביץ:
תגובה שאני קבלתי מאותה גברת אגמי היא זה שבמקרים שאנחנו העברנו וביקשנו לחקור מעסיק על נטילת דרכון שאנחנו נגיש תצהירים של העובדים ולא ניתן פרטים באוויר.
רום לבקוביץ:
אז עם כל הכבוד, אנחנו עמותה זה לא התפקיד שלנו, שי שוטרים במתקני המעצר שיכולים לבוא ולגבות, השוטרים שעוצרים את העובדים יכולים ללכת כמה דקות לבית של אותו מעסיק ולקחת אצת הדרכון.
דני יתום:
תודה.
דני יתום:
הבא בתור זה קו לעובד.
דני יתום:
כן יובל.
יובל לבנת:
אני לא ארחיב.
יובל לבנת:
הנושא שבעצם ישבנו כאן ויש הסכמה, אני חושב, כמעט גורפת שלפחות בחלק מענפי החקלאות מדובר בתחום מאד מנוייד.
יובל לבנת:
על זה נראה לי שיש הסכמה ולכן העובדים בגלל שזו עבודה עונתית עוברים ממקום למקום.
יובל לבנת:
יש בעצם נוהל שעכשיו סוף סוף הוא גם פורסם באתר התמ"ת לראשונה, שינו אותו קצת, שמדבר על ניוד עובדים זרים בענף החקלאות ויש לי כאן בקשה לניוד עובדים זרים בענף החקלאות.
יובל לבנת:
כלומר, זה כבר ממוסד.
יובל לבנת:
פעם ראשונה זה על האתר כלומר זה לא חשאי.
יובל לבנת:
אז אני יכול לקרוא את הנוהל.
יובל לבנת:
אני כבר רואה דבר אחד ברור לחלוטין, מעבירים את זה למעסיק האחר, שניהם חותמים, מפקססים את זה לרינה קונפורטי, רינה קונפורטי מחזירה את זה חתום ועכשיו הכל בסדר.
יובל לבנת:
העובד לא צריך לחתום בשום מקום.
יובל לבנת:
זה מקרה שהניוד היה חוקי כלומר, העובד, גם במקרה של ניוד חוקי אפילו לא יודע שניידו אותו.
יובל לבנת:
הנה הטופס, לא מבקשים שהעובד יחתום.
יובל לבנת:
העובד הו כמו חפץ שמעבירים אותו ממעסיק א' למעסיק ב', כך מעבירים סחורות.
יובל לבנת:
בני אדם, בתפיסת, אני לא חושב שאני נאור מאף אחד אחר כאן, אבל תפיסה של חברה נאורה, לא מעבירים אותו כחפץ.
יובל לבנת:
זה מה שקורה בענף החקלאות.
יובל לבנת:
וזה במקרה החוקי, כלומר, גם שניידו אותו באופן חוקי הוא אפילו לא יודע.
יובל לבנת:
אז איך הוא יידע אם ניידו אותו באופן לא חוקי.
יובל לבנת:
הוא עבד בענף הבטטה כאן בנחלה א', נגמר הבטטה רוצים שהוא יעבור לדלעת, אומר לו, תעבוד עכשיו כאן גם כשזה חוקי הרי לא מחתימים אותו.
יובל לבנת:
אז איך הוא יודע?
יובל לבנת:
באה היחידה של יוסי ואדלשטיין והיחידה של אדוני ואמרת, הוי , אתה עובד בנחלה של הבטטה אבל אתה לא צריך לעבוד בבטטה, אתה צריך לעבוד 2 ק"מ ליד בתפוח אדמה, בוא ניקח אותך לכלא, נכניס אותך מאחורי סורג ובריח, אולי גם נגרש אותך, במקרה הטוב נלבין אותך בכל מיני תנאים.
יובל לבנת:
אם יש לך דרכון, אם זה פעם ראשונה שנעצרת כי פעם שניה לא מניידים ובכלל, זה סוג של חסד, זה לא סוג של זכות וזה מה שקורה עם העובדים התאילנדים.
יובל לבנת:
העובדים האלה נעצרים על לא עוול בכפם.
יובל לבנת:
הם לא יודעים, הם דוברים רק תאילנדית, הם נמצאים באיזה אזור בדרום או בצפון, אפילו לא ליד מקום שיכולים לבוא לעמותות כוח אדם, אם בכלל היינו יכולים לתקשר אתם, מניידים אותם מאחד לשני, אומרים להם, תעבדו כאן וכאן ואז באים ועוצרים אותם.
דני יתום:
הבנו, יובל, הבנו אותך.
דני יתום:
נקודה ברורה , אני אתייחס אליה.
דני יתום:
מי מ"מען"?
דני בן שמחון:
אני דני בן שמחון, אני מתאם העמותה באזור המשולש.
דני בן שמחון:
יש לנו במשרדים שלנו בנצרת ובאום אל פחם מאות עובדים ישראלים, ערבים ישראלים שעובדים בחקלאות, עבדו כל חייהם בחקלאות ומוכנים לעבוד בחקלאות.
דני בן שמחון:
אנחנו קוראים פה בנייר העמדה הזה שהפצנו וחילקנו כאן להפחית את המכסות של העובדים הזרים ולתת את ההזדמנות לעובדים המקומיים להיכנס לעבודה.
דני בן שמחון:
לא יכול להיות שהממשלה הזאת מצד אחד משקיעה 80 מיליון שקל מתוכנית מהלב ומהכנסה לא בטוחה להכנסה כן בטוחה וכשיש הזדמנות להכניס ולהעסיק אנשים בצורה מסודרת, לא נותנים להם את ההזדמנות הזאת.
דני בן שמחון:
אני לא מדבר ממשרדים, אני לא מתקתק על המחשב יותר מדי, אני גם אבל אני הרבה מאד בשטח.
דני בן שמחון:
עכשיו, היינו אצל אמנון בפגישה במשרד, אמנון אמר שיש איזה שהוא חקלאי שרוצה עובדים.
דני בן שמחון:
למחרת, אני התייצבתי אצלו ותוך שבוע ימים נכנסו עובדים מאמצע אפריל ועד היום קבוצה של 10 אנשים.
דני בן שמחון:
זה לא המון אבל ההזדמנות היתה, נפתחה הדלת, נכנסו עובדים.
דני בן שמחון:
עכשיו, אנחנו הפצנו את הכרוז הזה, אני הולך אתו מדלת לדלת, במושבים באזור אחיטוב, מאור, שדה יצחק, וכו', באזור התענכים, מקבלים אותי בסדר פנים מאד יפות אבל הם צוחקים.
דני בן שמחון:
מה אני צריך אותך בעצם?
דני בן שמחון:
מאחורי הבית יש קרוון, וילה למופת, מאחורי הבית קרוון עם עשרות עובדים זרים, אני נשאר להפסקת הצהריים ואני רואה את הטרקטורים עמוסי עשרות ומאות תאילנדים שחוצים את המושבים האלה ואני בא ומפיץ פלייר מאד נחמד, צבעוני, יפה, אוי , איזה יופי, נהיה אתך בקשר.
דני בן שמחון:
אין קול ואין עונה.
דני בן שמחון:
אני רושם לעצמי תזכורת כעבור שבועיים, כעבור חודש, אני נהיה נודניק ומתקשר ואין כלום.
דני בן שמחון:
אני מגיע, אני רואה עוד פעם עובדים זרים.
דני בן שמחון:
אני אל מציע פה מאה אחוז הצלחה, אין דבר כזה שהוא מאה אחוז הצלחה.
דני בן שמחון:
אתה גם דיברת על העובדים הזרים שמגיעים והם לא מתאימים.
דני בן שמחון:
יש גם כישלונות אבל יש גם הרבה הצלחות.
דני בן שמחון:
אנחנו באים לפה כנציגים של ציבור שמעוניין לעבוד ומעוניין באמת, כמו שאתה הצגת את התמונה, מאד יפה אתה אמרת, אני רוצה ישראלי שאוכל להכשיר אותו.
דני בן שמחון:
אנחנו מבקשים שהועדה תיקח עמדה בעניין הזה ותגבה באמת את הדברים של האוצר שהמטרה הראשונית היא לשלב ישראלים בעבודה בחקלאות ולמה שלא מול כל עובד , אני מניח שהחקלאים זקוקים לעובדים, לכן הם מבקשים היתרים לעובדים זרים אז למה שמול כל 10 עובדים זרים יהיה לנו לפחות עובד מקומי אחד, שניים מקומיים?
דני בן שמחון:
למה שלא תהיה מכסה ברורה של עובדים ישראלים שיקלטו מול העובדים הזרים?
משה בר סימנטוב:
התקבלה החלטת ממשלה לפני כ- שבועות שלשרות התעסוקה יהיה זכות וטו שהם נותנים היתרים להעסקת עובדים זרים.
משה בר סימנטוב:
זה אומר שאם יש עובד ישראלי שאפשר לשים אותו בעבודה במקום העובד הזר אז לא יינתן היתר להעסקת עובד זר.
משה בר סימנטוב:
צריך לנצל את החלטת הממשלה הזאת, ליצור קשר עם שירות התעסוקה, אני אעשה את זה וזו דרך לעשות את זה.
אסף אביב:
אם אפשר רק מילה אחת.
אסף אביב:
בענף הבניין בשנת 2001 היו 45 אלף עובדים בהיתר, היום יש 17,500 .
אסף אביב:
נכנסו ישראלים לענף הבניין מעל עשרת אלפים חדשים בעקבות הדבר הזה.
אסף אביב:
בענף החקלאות באותם 4 שנים היתה עלייה במכסה של עובדים זרים ולכן אי אפשר להכניס ישראלים.
אסף אביב:
זה פשוט מאד.
אסף אביב:
המתמטיקה פה היא מאד פשוטה.
אסף אביב:
אי אפשר להגיד שרוצים ישראלים ולתת עדיפות לישראלים ולהמשיך 26 אלף.
דני יתום:
בסדר, הבנתי, נגמר.
דני יתום:
תם אבל לא נשלם.
דני יתום:
זה גם לא יפתור את כל הבעיות עכשיו.
דני יתום:
ואני לא רוצה שנחזור על עצמנו פעם נוספת וזה לא הולך להיות כאן מועדון לויכוחים בים הצדדים השונים.
דני יתום:
אתם כיולים דרך אגב, אמרתי לכם, יש לכם אישור ממני, מה שאתם לא צריכים בכלל לקבל, לעבוד ביניכם באופן ישיר ולא רק כאשר הועדה הזאת מתכנסת.
דני יתום:
לכאן צריך להגיע עם הדברים העקרוניים ומכאן צריך לצאת עם הנחיות וכיוונים לגבי הדברים העקרוניים ולא לגבי הצורך לתאם ברמת הפרטים הקטנים ביותר בין המשרדים השונים.
דני יתום:
עכשיו, כמה דברים.
דני יתום:
ראשית, הכיוון של העסקת ישראלים בעדיפות ראשונה הוא כיוון שמקובל עלי לחלוטין וצריך לעשות כל מאמץ כדי שמספר המובטלים במדינת ישראל שהם ישראלים אזרחי מדינת ישראל, יקטן למינימום, הכי טוב לאפס.
דני יתום:
היום היקף המובטלים הוא ענק בכל קנה מידה של מדינות מפותחות הרבה יותר גבוה מאשר במדינות ה- OECD שזה המדינות המפותחות, ואנחנו לא נוכל להמשיך כחברה להתקיים עוד הרבה שנים עם היקף אבטלה שנוגע ב- 11 אחוז, הוא מתנדנד בין 10 אחוז ל- 11 אחוז מכוח העבודה בישראל אבל זה ממדים ענקיים כאשר האבטלה היא כחצי מזה, זה 5 אחוז שיש מקומות תעסוקה תמיד תהיה אבטלה וזה כתוצאה מכך שאנשים מנויידים או מניידים את עצמם ממקום עובדה אחד למקום עבודה אחר.
דני יתום:
זה נקרא אבטלה חיכוכית.
דני יתום:
אבל להיות פי 2 בממדים מן האבטחה החיכוכית זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת וזה מלמד אנשים לא לעבוד, זה מלמד אנשים לקבל דמי אבטלה, זה מטיל עומס אדיר על הכלכלה הישראלית וזה מטיל עומס אדיר על משלמי המיסים האחרים.
דני יתום:
שכולנו או אני מקווה כולנו, נמנים עליהם.
דני יתום:
אז זה צריך להיות הכיוון.
דני יתום:
להעדיף עובדים ישראלים, מדינה דמוקרטית חייבת להבטיח ביטחון פיסי וביטחון סוציאלי או ביטחון כלכלי וזה ביטחון כלכלי.
דני יתום:
מי שמובטל אין לו ביטחון כלכלי.
דני יתום:
זאת נקודה ראשונה.
דני יתום:
הנקודה השניה, עניין האכיפה.
דני יתום:
אני שמעתי כל מיני הערות לא בדקתי את אמיתותן ונכונותן, אבל אני פונה אליך אהרוני אליהו ואילך יוסי, כל נושא האכיפה, אם יש מקרים רבים שבהם מציגים תצהירים כוזבים, מגדלים אבטיח גרעינים אבל בעצם זה משהו אחר, בבקשה להיכנס ולהבטיח שמי שמשקר במצח נחושה במטרה לעשות כסף כתוצאה מכך שהוא מקבל יותר עובדים זרים, שלא יוכל לעשות זאת במדינה מתוקנת.
דני יתום:
הוא זקוק לאבטיח למאכל, יקבל עובדים לאבטיח למאכל, הוא זקוק לאבטיח לגרעינים, יקבל עובדים אבל הוא לא יגיד שהוא צריך אבטיח לגרעינים ויקבל יותר עובדים עבור אבטיל למאכל ויעשה מסחרה עם יתרת העובדים.
דני יתום:
אם זה מה שקורה.
דני יתום:
אחרת אני לא מבין למה הוא רוצה יותר עובדים.
דני יתום:
אלא אם כן הוא עושה אתם מסחרה.
דני יתום:
הנושא השלישי, עניין שכר המינימום, צריך לאכוף גם את זה.
דני יתום:
יש חוק במדינת ישראל ואנחנו אמונים על החוק ואנחנו חייבים להבטיח שהחוק הזה מתקיים ואם יש כל מיני דוגמאות אז נא להעביר את זה כמו שאמרתי.
דני יתום:
אם אתה מתכוון את הנתונים הללו לשמור בבטן או מתחת לחולצה, זה לא יעזור שום דבר.
דני יתום:
אני לא יודע איך מטפלים בסוגיית, הרעיון של ה- IOM .
דני יתום:
הרעיון הזה נראה לי הגיוני מכיוון שאם ברעיון של ה- IOM חנניה ודניאל אברהם.
דניאל אברהם:
לשלם עוד אלף דולר נראה לך הגיוני?
דניאל אברהם:
על כל המיסים האלה?
דניאל אברהם:
חמור אתה שם עליו 50 ק"ג הול, 100 הולך, 150 נופל ומת.
דניאל אברהם:
זה בדיוק מה שאתם עושים.
דני יתום:
אז תחליף אותו לסוס.
דני יתום:
תקשיב.
דני יתום:
אברהם, תיתן לי עכשיו לדבר.
דני יתום:
הפתרון של ה- IOM הוא פתרון טוב מאד אם הוא יחסוך אלפי דולרים מהתאילנדים המסכנים האלה ומהנפאלים האלה, אם הם לא יצטרכו לשלם לחברת כוח אדם שם 7000 דולר אלא רק 700 דולר אבל זה לא אומר שצריך לפגוע בחקלאים, תשמע גם מה אני מתכוון להגיד, זה לא אומר שצריך לפגוע בחקלאים וזה יהיה טמטום אם כל הכסף שמשולם בחוץ לארץ יושת על החקלאים.
דני יתום:
לא זאת הכוונה, אין לי שום כוונה כזאת, חקלאות זה ענף חשוב , במדינות עולם רבות הממשלות מסבסדות את החקלאים, זה נכון באסם התבואה של ארצות הברית, זה נכון בצרפת, זה נכון בגרמניה, סיפרו לי שבגרמניה אם אתה מגדל פרה גרמנית אז נותנים לך סובסידיה.
דני יתום:
כשחוסכים כסף מפועל תאילנדי שלא צריך לשלם לצ'ו צ'ה צ'ו בתאילנד 7000 דולר זה לא אומר שאתה צריך להיפגע ולהידפק.
דני יתום:
אני לא רוצה שזה יקרה.
דני יתום:
ואם זה יקרה לא השגנו את מה שאני מתכוון שצריך להשיג.
דני יתום:
ואסור לפגוע בכם מעבר למה שכבר קורה וצריך לעזור לכם ובשביל זה יש לכם שרק שלם שנקרא שר החקלאות.
דני יתום:
הדבר הבא, רבותיי, נוגע לעובדים הישראלים.
דני יתום:
אני רוצה לעשות פיילוט.
דני יתום:
דניאל, סליחה, חנניה, אני מבקש אתה תהיה בקשר עם דני בן שמחון ודני בן שמחון יהיה בקשר אתך ואני מבקש לדעת בישיבה הבאה אם הצלחת לקבל מדני בן שמחון עובדים ישראלים ואתה מעסיק אותם.
חנניה אזולאי:
אני אענה לך מיד.
חנניה אזולאי:
אותם העובדים עובדים במושב שכן לידי, שני מטר מהמשק שלי, אני לא מוכן להעסיק כאלה.
חנניה אזולאי:
אין לי סיבות.
חנניה אזולאי:
לא רוצה להגיד שום מילה.
חנניה אזולאי:
אני יש לי פועלים מטייבה ויש לי מקלנסאווה ויש לי גם פלסטינים.
דני יתום:
טייבה וקלנסאווה זה בסדק גמור מבחינתי.
דני יתום:
הם ישראלים.
דני יתום:
תגיד לי, שמואל צמח מעסיק ישראלים?
דני יתום:
פשוט היה יחד אתי חייל באותו צוות בסיירת מטכ"ל ואם אתם צריכים שאני אפעל שם כדי שהוא יעסיק ישראלים תגידו לי.
דני יתום:
אברהם, אתה מעסיק עוד עובדים?
דני יתום:
בחקלאות?