GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני יתום:
היום אנחנו נעסוק כאמור בהעסקת עובדים זרים בענף החקלאות וננסה להקיף בדיון את כל הסוגיות הנוגעות להעסקת העובדים הזרים בתחום הזה ואנחנו נתחיל בדיון כאשר כמובן אני אתן זכות דיבור והזדמנות שווה לכל אחד ואחד אבל הייתי רוצה להתחיל דווקא בתיאור המדיניות הממשלתית של הגורמים הרלבנטיים המיוצגים כאן בעניין שעליו אנחנו מדברים והאם יש לנו, יוסי ממשרד הפנים נמצא כאן אז נתחיל אתך.
דני יתום:
בבקשה.
דני יתום:
מדיניות המשרד או מדיניות הממשלה כפי שהיא באה לידי ביטוי בפעילות המשרד בנושא עובדים זרים בחקלאות.
יוסי אדלשטיין:
מבחינת משרד הפנים אנחנו עובדים כנגזרת מהחלטות הממשלה ומפרסום ההיתרים של משרד התמ"ת.
יוסי אדלשטיין:
בשנת 2005 וכנראה גם ב- 2006 קבוצת ההיתרים שניתנה לתחום החקלאות עומד על 26 אלף היתרים בכל הארץ בתחום החקלאות.
יוסי אדלשטיין:
בסך הכל מול המכסה הזאת, מכסת ההיתרים של 26 אלף יש היום בארץ כמעט את כל המכסה של ה- 26 אלף, יש קצת ויכוחים כאלה ואחרים לגבי משחקי חישובים לגבי נוקשים אם זה נחשב או לא נחשב אבל זה תצטרך להתקבל החלטה אם מזכים את הנוקשים באופן גורף או לא מזכים.
יוסי אדלשטיין:
בסך הכל היום, על פי נתונים שעומדים לרשותנו לא צריכה להיות בעיה בתחום החקלאות בין ההיתר לכמות העובדים שנמצאים פה בארץ.
יוסי אדלשטיין:
יש היום עדיין, אני לא יכול להגיד אם כמות גדולה או קטנה, של מעסיקים בתחום החקלאות שמעסיקים עובדים באופן לא חוקי ללא אשרות בכל מיני מקומות כאלה ואחרים.
יוסי אדלשטיין:
אנחנו במסגרת האכיפה מטפלים בזה, אמנם בחודשיים האחרונים לאור ההתנתקות היתה קצת פגיעה בתחום הזה אבל אנחנו משבוע הבא ביחד עם משטרת ההגירה נחזור לפעילות מלאה ואנחנו נאכוף גם את הנושאים האלה.
תומר מוסקוביץ:
אני היועץ המשפטי של משרד התמ"ת.
תומר מוסקוביץ:
בגדול זה לא סוד שיש דעות שונות בממשלה לגבי השאלה של בכלל עובדים זרים ועובדים זרים בכל ענף שהוא.
תומר מוסקוביץ:
הממשלה את הדעות השונות משמיעה בחדר פנימה, מה שיוצא החוצה זה עמדת ממשלה, החלטת ממשלה.
תומר מוסקוביץ:
יש סדרה שלמה של החלטות ממשלה שקובעות גם אצת המדיניות, גם את הקו וגם את המכסות.
תומר מוסקוביץ:
נכון להיום המכסה בחקלאות היא 26 אלף, סטטוטורית הגוף שממונה על קביעת המעסיקים בחקלאות זאת אומרת, מי יכול להעסיק עובדים בחקלאות וכמה עובדים הוא יכול להעסיק פורמלית זה יחידת הסמך במשרד התמ"ת אבל מזה שנים היא נעזרת בייעוץ המקצועי או בעמדה המקצועית של משרד החקלאות שעושה עבורה שני דברים.
תומר מוסקוביץ:
הוא גם קבוע את הקריטריונים ומביא אותם לאישור המשרד וגם קובע את הזכאות הספציפית של כל חקלאי וחקלאי.
תומר מוסקוביץ:
נגיד הוא קובע שברפת צריך עובד על כל עשרת אלפים פרות, נגיד יכולה להיות דעה אחרת בעניין אבל זו הדעה שלו והוא קובע שלחקלאי ספציפי יש 20 אלף פרות אז הוא יקבל שני עובדים.
תומר מוסקוביץ:
כמובן דוגמא והמספרים תלושים מהמציאות.
תומר מוסקוביץ:
מה שהמשרד עושה מעבר לזה זה אוסף את הבקשות ונותן את ההיתרים.
תומר מוסקוביץ:
עכשיו, אנחנו שותפים לגמרי לפחות עד כמה שידוע לי, אין עמדה אחרת לעמדה שהציג פה יוסי מבחינת ההתאמה בין המספר שהוא 26 אלף שהוא מספר שהממשלה קבעה אותו לבין המספר שנמצא היום בשטח בר השמה.
תומר מוסקוביץ:
אי אפשר להתעלם מזה שיש פה מתח תמיד קבוע שנובע מהמשולש הזה שאומר שהעובד תמיד ירצה להישאר בארץ כמה שיותר, החקלאי תמיד יהיה עובד נוסף שירצה להיכנס ומישהו מרוויח מזה שעובד נכנס.
תומר מוסקוביץ:
אני לא אומר מי, מישהו מרוויח ונוצרת פה בעיה שתמיד תגרום לחקלאים נגיד בואו נאמר עלולה ליצור אינטרס אצל חקלאים להחליף עובדים גם ללא צורך ורק אתמול פורסמה ב- YNET כתבה שאני לא יודע אם הם ידעו על הדיון היום, אם זה היה קשור אבל זה יצא ממש מתאים לנושא הדיון ולפחות עובדה אחת שנותרת שם או מקרה אחד שאני לא יודע עד כמה הוא מעיד על הכלל אבל יש סיכוי לא רע שהוא מעיד על הכלל, זה שחקלאים פשוט לא משלמים שכר לעובד חודשיים ואז מגרשים אותו כי ברגע שהוא יגורש הם יוכלו לקבל עובד אחר במקומו, אז גם הם הרוויחו את החודשיים שכר.
תומר מוסקוביץ:
זו תופעה שאנחנו נחשפים אליה עכשיו אבל מה שודאי לא שולי שחלק לא קטן ואני ממש משתמש ב- UNDER STATEMENT הכי בריטי שאני יכול לגייס פה, חלק לא קטן מהחקלאים לא משלם את השכר מינימום הנדרש.
תומר מוסקוביץ:
כשאתה בודק אז רובם או כולם משלמים את השכר מינימום החודשי שהוא מתאים באמת ל- 8 שעות עבודה ביום, 5 ימים בשבוע או לפי מה שההסכם הקיבוצי קובע.
תומר מוסקוביץ:
יש הרבה הרבה מאד מקרים של חקלאים שלא משלמים שכר מינימום לפי היקף המשרה שהם עובדים בפועל כי הם עובדים מעבר למשרה מלאה ומקבלים במקרה הטוב שכר שמיועד למשרה מלאה.
תומר מוסקוביץ:
המשרד עושה בעניין הזה מה שהוא יכול לעשות.
תומר מוסקוביץ:
הוא גם מטיל קנסות ונוקט באמצעים נגד החקלאים וגם יותר ויותר בזמן האחרון מבטל היתרים לחקלאים כאלה ואז מנסה למצוא מקום אחר שהעובדים האלה יוכלו לעבוד כדי שהם לא יפסידו פעמיים.
תומר מוסקוביץ:
גם לא ישמרו על הזכויות שלהם וגם בסופו של דבר הם ייאלצו לעזוב את הארץ.
שאלה:
יש לכם נתונים מספריים לגבי חקלאים שנתתם להם היתרים בעקבות זה שלא שילמו שכר מינימום?
שאלה:
אתה יכול לתת לנו כמה?
תומר מוסקוביץ:
150 היתרים ולא 150 חקלאים.
תומר מוסקוביץ:
וגם חלק מההיתרים שבוטלו הם בוטלו על תנאי, זאת אומרת , אם החקלאי הוכיח במשך תקופה מסוימת שהוא כן עומד וכן נותן את הזכויות וכן משלם שכר מינימום בזמן אז יכול להיות שחלק מההיתרים יוחזרו.
דני יתום:
מי מקיים את הבדיקה הזאת והאכיפה הזאת?
דני יתום:
יחידת הסמך?
תומר מוסקוביץ:
כן.
תומר מוסקוביץ:
יחידת הסמך עם הלשכה המשפטית.
תומר מוסקוביץ:
יש עורכת דין בלשכה המשפטית שזה התפקיד שלה.
רוני ידידיה:
אנחנו עומדים בזמן הקרוב להתחיל לקבל בקשות מחקלאים לקבלת היתרים לשנת 2006.
רוני ידידיה:
הקריטריונים משנים קודמות שונו במעט.
דני יתום:
אני רוצה עוד לשאול, חקלאי שמעסיק היום עובדים זרים צריך מעבר לעובדה של חידוש השהייה והיתר העבודה שלהם, צריך להגיש מחדש בקשה?
דני יתום:
כל שנה הוא צריך לחדש את הבקשה?
תומר מוסקוביץ:
כל שנתיים.
תומר מוסקוביץ:
פורמלית כל שנה אבל מה שעישנו עכשיו עשינו הערכה גורפת אבל מבחינת החוק ההיתר ניתן לשנה.
תומר מוסקוביץ:
עוד נקודה אחת ששכחתי ברשותך, מכיוון שכולם מודעים לכך שאם יש איזה שהיא או אנחנו צריכים למקד בכלל בתופעת העובדים הזרים את הבעיה הכי חמורה אולי או את המכשול הכי חמור זה הכסף הרב שמשלמים בארצות המוצא שלהם שיוצר את הבעיה וכדי לנסות להתגבר על הדבר הזה אנחנו כבר נמצאים המון זמן בקשרים עם ארגון שהוא ארגון בינלאומי שחברות בו המון מדינות, משרד החוץ שנמצא פה יוכל להשלים בעניין הזה שהוא ארגון שעוסק בגיוס עובדים בכל העולם לעבוד בארצות אחרות.
תומר מוסקוביץ:
למשל הוא גייס עובדים שבאו בעירק עכשיו, הוא מגייס עשרות אלפי עובדים בכל מיני ארצות ומעביר אותם לארצות אחרות.
תומר מוסקוביץ:
עובדים שרוצים לעבוד בארצות אחרות הוא עושה עבורם פעולות גיוס ומיון.
תומר מוסקוביץ:
אנחנו מנסים להגיע למצב שבו העובדים בחקלאות שמגויסים יגויסו על ידי הארגון הזה.
תומר מוסקוביץ:
ואז הקופון שנגזר יהיה הרבה יותר קטן ואולי אפילו אפסי כי הארגון הזה לא יגבה מהם מעבר למה שאנחנו נתיר לו לגבות עבור בדיקות רפואיות, טיסה וכו'.
תומר מוסקוביץ:
ברגע שנצליח להתגבר על התופעה הזאת הרבה מאד תופעות אחרות ייעלמו כי העובד לא יצטרך לעבוד פה מעבר למכסה, כי לא יהיה לו חוק ענק להחזיר.
תומר מוסקוביץ:
למעסיק לא יהיה אינטרס לסחרר את העובדים כי הוא לא יקבל שום דבר מחברת כוח אדם שלא תקבל שום דבר מהעובד.
תומר מוסקוביץ:
דבר מאד מסובך שאנחנו עובדים עליו, משרד החוץ עוזר לנו וכו'.
רוני ידידיה:
אני רק רציתי לשאול אתכם שאלה אחת, אני מבינה שבזמן האחרון יש בעיה של עובדים שנפלטים ממקומות עבודה ואי אפשר לשים אותם במקומות חדשים.
רוני ידידיה:
יש איזה שהוא פתרון לדבר הזה?
יוסי אדלשטיין:
קודם כל יש פתרון.
יוסי אדלשטיין:
אחד הכוחות שפועלים בשוק זה שהמעסיקים מעדיפים לקבל עובדים מחו"ל.
יוסי אדלשטיין:
אנחנו מודעים לזה ולכן אנחנו לא מאפשרים להביא מחו"ל כל עוד שלא ימוצה הפוטנציאל בארץ ולכן יש היום כ- 1300 היתרים לא מאוישים של חקלאים שחלקם קבלו הצעה לקבל עובדים מהמאגר וסירבו ובמקומם הם לא יקבלו מחו"ל וכאלה שבכלל לא פנו אלינו לקבל עובדים בגלל שהם כל הזמן מחכים שהישועה תגיע ויפתחו את השמיים ויביאו להם מחו"ל.
יוסי אדלשטיין:
אז יש היום מצב שמול 16 אלף היתרים יש 1300 היתרים פנויים של כאלה שמחכים.
יוסי אדלשטיין:
ולמרות שאנחנו מציעים להם עובדים חלופיים, יש לנו למשל קבוצה של 40 עובדים שההיתר של המעסיק שלהם בוטל ואנחנו מציעים אותם למעסיקים בתחום החקלאות שהם לא מעונינים לקבל אותם כי הם מאמינים אולי יגיע הנס הזה ויפתחו את השמיים.
יוסי אדלשטיין:
אבל אנחנו לא נאשר את זה כל עוד הפוטנציאל בארץ לא ימוצה.
אילן ליבוביץ:
ואיפה 40 העובדים האלה נמצאים בינתיים?
יוסי אדלשטיין:
הם כרגע עדיין נמצאים אצל המעסיק המקורי שלהם שאנחנו בשבוע הבא כנראה נעכב אותם כי ההשמה מתוך המעסיק היא בעייתית.
יוסי אדלשטיין:
הוא גם לא משתף פעולה אז אנחנו בתיאום עם משטרת ההגירה נביא אותם אלינו לאחד המתקנים שלנו ונעשה יריד עבודה מול מעסיקים פוטנציאליים וננסה למצוא להם מעסיקים חוקיים.
אסף אדיב:
אפשר לשאול שאלה.
אסף אדיב:
אתה אומר שהם בקרוב עומדים להגיש בקשות לשנה הבאה.
אסף אדיב:
מה הרי לא היתה עדיין החלטת ממשלה לגבי המכסות לשנה הבאה.
אסף אדיב:
אבל מה התחזית, זה נשאר אותו דבר?
יוסי אדלשטיין:
זה נאשר 26 אלף.
יובל לבנת:
אני עורך דין יובל לבנת מקו לעובד.
יובל לבנת:
נאמר כאן לגבי עובדים אני אקח את המקרה הקיצוני של מעסיקים שנשללו מהם היתרים שזה מתחיל לקרות בזמן האחרון ואני חושב שאין חולק שהתזוזה היא די בתקופה האחרונה אולי בעקבות עתירת בג"צ, אולי לא אבל זה חדשות משמחות מבחינתנו בכל אופן.
יובל לבנת:
זה שמתחילים לשלול היתרים ממעסיקים בחקלאות שהפרו באופן גס את זכויות העובדים ועכשיו השאלה באמת מה קורה עם העובדים האלה.
יובל לבנת:
נניח אדם מסוים ששללו לו 54 היתרים לפני חודש וחצי אז עכשיו מה קורה עם 54 עובדים?
יובל לבנת:
הגברת מספרת לי עכשיו שכן דואגים שבכוונת
יובל לבנת:
כם לדאוג למעסיק חלופי, אני מקבל כאן תשובות סותרות.
יובל לבנת:
כשאנחנו פונים למשרד הפנים הרבה פעמים התשובה- אנחנו לא חברת כוח אדם- אז מה היא עמדתכם?
יובל לבנת:
האם במקרים כאלה אכן משרד הפנים או משרד התמ"ת ידאג בעצמו למעסיק חלופי כי אני יודע שבמקרה הזה למשל אם חודש וחצי עדיין אצל אותו מעסיק ששללו לו את ההיתרים וחודש וחצי הם עדיין שם אצל מעסיק שהפר את הזכויות שלהם, על כן שללו לו היתרים והם עדיין שם אז האם דואגים להם למעסיק חלופי או לא?
יוסי אדלשטיין:
אנחנו נדאג להם למרות שנתנו לכם את האפשרות לחברת כוח אדם במסווה של עמותה לטפל בהם ולא הצלחתם לטפל בהם.
יובל לבנת:
כי אנחנו לא חברת כוח אדם.
יוסי אדלשטיין:
אתם עמותה במסווה של חברת כוח אדם.
יוסי אדלשטיין:
קבלתם את האפשרות, קבלתם רשימה של מעסיקים כי אתם הרי יוזמים, קבלתם רשימה של כל המעסיקים שדרושים ולא הצלחתם לפתור את העניין.
יוסי אדלשטיין:
אז אנחנו נפתור את הבעיה.
יובל לבנת:
זו עמדה עקרונית או שזה כל פעם במקרה אחר?
יוסי אדלשטיין:
ברמה העקרונית אנחנו מטפלים בזה.
יוסי אדלשטיין:
בסוגייה אתם התערבתם.
דני יתום:
יש אפשרות, יובל, שאת השאלות האלה אתה תעביר ליוסי לאו דווקא במסגרת הדיון הזה שצריך לעסוק בדברים שהם קצת יותר גנרלים, קצת יותר כלליים.
דני יתום:
משרד החקלאות ופיתוח הכפר בבקשה.
אמנון נגר:
אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה לפני בקשר ל- 150 היתרים שהם פנויים, מעסיקים שלא שילמו לעובדים.
אמנון נגר:
אז מדובר פה ב- 150 היתרים שנשללו בסך הכל בממוצע זה 35 מעסיקים אז זה בטל בשישים לעומת 7500 מעסיקים שמעסיקים עובדים בחקלאות אז ככה אי אפשר להכיל את מה שנאמר פה על כלל המעסיקים.
אמנון נגר:
זה דבר ראשון.
אמנון נגר:
לעניין 1300 ההיתרים שלא מומשו.
אמנון נגר:
לא כולם לא מומשו בגלל שהם לא רצו או בגלל שלא נוח להם או בגלל שלא נוח להם לקבל עובדים מהמאגר.
אמנון נגר:
יש כאלה שפשוט כאלה הם נדחו בלך ושוב וכל מה שאני אומר אני גם יכול להציג את זה לועדה.
אמנון נגר:
מכתבים של אנשים ומקרים שאדם היה בחו"ל ואז שללו לו את ההיתר, אז כל דבר שנאמר פה אפשר להציג הוכחה כלעומת הטענה.
אמנון נגר:
לבי רשימת העובדים שקיימים כיום במאגר ורוצים לשים אותם במקום כזה או אחר.
אמנון נגר:
העצה פשוטה, יוסי, אני אומר לגבי ה- 50 עובדים או 100 עובדים שישנם ולא יודעים איפה לשים אותם, יש חברות כוח אדם שגוזרות קופונים, יש חקלאים שגזרו קופונים, את העובדים האלה מוודאים שחברת כוח אדם X Y הביאה לשים אותם לאותם חקלאים שעובדים עם אותה חברת כוח אדם אז אף אחד לא יגזור קופון.
אמנון נגר:
זה מה שצריך לעשות.
אמנון נגר:
לא צריך לחפש הרבה.
יוסי אדלשטיין:
את העצות והפתרונות אנחנו מכירים כבר.
אמנון נגר:
העצה היא עצה בינינו.
אמנון נגר:
עכשיו לענייננו.
אמנון נגר:
אני רוצה להציג את הנושא של העובדים זרים לא בקטע של ההיתרים ולא בקטע של האכיפה אלא לעניין ההקצאה וכל התהליך מההקצאה ועד לקבלת העובד ואחרי זה האכיפה.
אמנון נגר:
משרד החקלאות בשיתוף עם משרד התמ"ת פועלים משנת 2003 בתיאום.
אמנון נגר:
התיאום מתבטא בזה שאנחנו מבצעים את הקריטריונים, בודקים, בוחנים אותם לאחר מכן חוברת הגשה הקלדת הבקשות, קבלת הבקשות במחוזות והקובץ מועבר סופי ליחידת הסמך שהוא אחראי להקצאת העובדים והוצאת ההיתרים וגם לפרסום.
אמנון נגר:
בדף הזה, בחוברת שהגשנו פה יש פה הצעה ופשוט מאד לשדרג את השיטה הקיימת ולהכניס בה כמה שינויים על מנת שהתהליך יזרום ולא יתעכב, לקצר הליכים בירוקרטיים וגורמי האכיפה יכולים אחר כך לעבוד בצורה יותר יעילה וגם החקלאים לא יסבלו.
אמנון נגר:
מצד שני כל המשרדים הממשלתיים יעבדו בשפה אחת משותפת ולא כל אחד יעבוד לכיוון אחר.
דני יתום:
מה השינויים שאתם מציעים בהצעה?
אמנון נגר:
השינויים הם כאלה.
אמנון נגר:
בסעיפים 1-5 למעשה העבודה היא משותפת עם משרד התמ"ת כך שבין המצב הקיים למצב הרצוי זה בדפים האחרונים.
אמנון נגר:
יש פה טבלת השוואה בין המצב הקיים למצב הרצוי כאשר בסעיפים 1-5 מי שרואה רואה שהמצב הקיים לעומת המצב הרצוי אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד התמ"ת והמצב הקיים יישאר כפי שהוא.
אמנון נגר:
וזה עד להוצאת הקובץ למשרד התמ"ת.
אמנון נגר:
לאחר מכן יש תיקון טעויות הקלדה וחישוב, יש מקרים שמתוך 7000 בקשות מוגשות או 7500 בקשות מוגשות קורות טעויות הקלדה.
אמנון נגר:
אם זה בשם, אם זה בנתון של הגידולים או בכל דבר אחר.
אמנון נגר:
התיקונים האלה נעשים היום במשרד התמ"ת, זה אורך זמן ואנחנו רוצים לקצר את ההליך מאחר ואנחנו הבקיאים במשרד החקלאות יש את בעלי המקצוע שבקיאים בנושא אז כל התיקונים האלה יכולים להיעשות במשרד החקלאות וזה יכול להיעשות ON LINE.
אמנון נגר:
זאת אומרת, חקלאי קונה וטוען שאינו יכול למשוך יותר בגלל טעות זו או אחרת או שההקצאה שלו נפגעה בגלל נתונים לא מדויקים שהוקלדו, אצלנו במערכת הממוחשבת אפשר לתקן את זה בו זמנית באותו רגע וזה מקצר את ההליך.
אמנון נגר:
אז זאת אומרת שהמצב הרצוי הוא שאנחנו נעשה את התיקונים והטעויות.
אמנון נגר:
המצב הקיים משתנה למצב הרצוי כאשר נבצע את זה.
דני יתום:
כתוב כאן שהמצב הרצוי הוא המצב הקיים.
אמנון נגר:
לא, לא.
אמנון נגר:
תיקון טעויות הקלדה וחישוב.
אמנון נגר:
בעמ' 2 .
אמנון נגר:
עכשיו, לעניין ועדת ערר, יש ועדת ערר שקיימת במשרד התמ"ת, אנחנו שותפים לועדת הערר, היא מתנהלת כמו שצריך, אנחנו שותפים לה וכל דבר שמוגש לועדת ערר נדון בועדה, המצב הזה יכול להישאר מבחינתנו כי זה גם אנשי מקצוע יושבים שם אז אין בעיה.
אמנון נגר:
הנושא הבא זה קבלת היתר במדורי התשלומים.
אמנון נגר:
יש מצב שבו החקלאי אחרי פרסום ההיתרים באתר האינטרנט של משרד התמ"ת צריך להגיע למדור התשלומים כדי לקבל את ההיתר אבל בשלב א' הוא צריך לקבל את השובר לשלם, הוא צריך ללכת לשלם אותו בדואר או במקום אחר, חוזר למשרד התמ"ת כדי לקבל את ההיתר, לאחר מכן הוא ממתין מספר ימים עד שההיתר הזה יעודכן במשרד הפנים וזה לוקח מספר ימים.
אמנון נגר:
בימינו אנו זה יכול לעבור ON LINE .
אמנון נגר:
באותו רגע הוא מקבל את ההיתר, באותו רגע הוא משלם את השובר באותו מקום ולא צריך להריץ אותו למספר מקומות וההיתר צריך לעבור למשרד הפנים בו זמנית מאחר ואנחנו בעידן המחשב.
אמנון נגר:
לא יכול להיות שמספר ימים לאחר מכן הוא צריך לוודא במשרד הפנים אם זה הגיע, לא הגיע והוא צריך לחפש אותו.
אמנון נגר:
אז אנחנו מבקשים שזה ישתנה ותשלום האגרה, קבלת ההיתר והכל ייעשה במעמד אחד ולאחר מכן יעברו למשרד הפנים לבצע את מימוש ההיתר.
אמנון נגר:
לגבי איזון תיקים במשרד הפנים.
אמנון נגר:
זאת אומרת שכל חקלאי ששילם את האגרה והכל צריך להופיע באותו יום או למחרת אבל לא אחרי מספר ימים או שבועות, השם שלו צריך להופיע כמי ששילם במשרד הפנים ואז הוא יוכל לבצע את האיזון תיקים זאת אומרת, לבדוק מה מצבו, האם הוא בכלל בלי העובדים , האם הוא עם העובדים וצריך להשלים וכו'.
דני יתום:
אבל כאן כתוב דבר אחר.
דני יתום:
כאן כתוב שעל המעסיק לוודא במשרד הפנים ששמו הועבר.
אמנון נגר:
זה המצב הקיים.
אמנון נגר:
המצב הרצוי זה שהוא לא צריך לוודא, הוא צריך לבוא יום אחרי והשם שלו צריך להיות מופיע אם הוא כבר שילם.
דני יתום:
זאת אומרת שזה באחריות המשרד.
אמנון נגר:
זה צריך להיות באחריות משרד התמ"ת.
דני יתום:
משרד התמ"ת ידחוף את האינפורמציה למשרד הפנים.
דני יתום:
בסדר.
אמנון נגר:
כן, זה מה שצריך לעשות.
אמנון נגר:
טוב, תשלומים, קבלת עובדים והיתר במשרד הפנים.
אמנון נגר:
עכשיו, במשרד הפנים כאשר בא חקלאי וצריך להשלים עובדים להיתר או לקבל עובדים בכלל אז יש מצבים שהוא מקבל, הוא משלם במשרד הפנים את אגרת האשרה ואז הוא צריך לקבל את השלמת העובדים או לקבל את המכסה כולה כי ההיתר שלו חסר והוא פעם ראשונה הגיש את זה.
אמנון נגר:
אז יוצא מצב שבמשרד הפנים מחוסר מקצועיות ואני אומר את זה לא בגלל שמשרד הפנים עושה את זה או מישהו אחר, בגלל חוסר מקצועיות, הם לא יודעים את עונות השנה, הם יודעים שיש קיץ, חורף, אביב וסתיו אבל לעומת זה הם לא יודעים מה צריך ומתי אז הם יכולים להזמין עובדים לחקלאי מסוים שהוא לא צריך וחקלאי אחר שהוא כן צריך והעונה כן בוערת לו לדוגמא בבציר, אז הם ייקחו אותו.
אמנון נגר:
הדבר הזה לא נכון, זה צריך להיעשות על ידי המלצה של משרד החקלאות למשרד הפנים למי ומתי צריך לתת את העובדים.
אמנון נגר:
זה יפתור הרבה מאד בעיות ואז לא יצטרכו אדם שקיבל עובדים כאשר הוא לא צריך לא יצטרך גם לנייד אותם באותו זמן שהוא לא צריך.
יוסי אדלשטיין:
ההיתר הוא לא שנתי, ההיתר הוא עונתי?
אמנון נגר:
ההיתר הוא שנתי.
אילן ליבוביץ:
אז אני לא מבין את הבעייתיות.
אמנון נגר:
הבעייתיות היא כזו.
אמנון נגר:
ישנו חקלאי פעם ראשונה שהגיש וכרגע יש לו היתר ל- 5 עובדים, צריך להביא אותם.
אמנון נגר:
אבל לעומת זה ישנו חקלאי נוסף שיש לו גם כן היתר ל- 3 עובדים ואז צריך להביא לשניהם עובדים.
אמנון נגר:
אחד יש לו את הבציר וזו העונה ואחד יש לו את התפוזים וזה לא העונה.
אמנון נגר:
אז אם יביאו לזה מהתפוזים הוא יצטרך לנייד אותם כי הוא לא צריך אותם.
דני יתום:
מה שנגר אומר בעצם זה נכון שההיתר הוא שנתי אבל העונות החקלאיות הן לא בהכרח שנתיות.
דני יתום:
הן לא נמשכות על פני כל השנה.
דני יתום:
ולכן אם מישהו רוצה עובדים לקטיף תפוחי עץ שקורה בדרך כלל בקיץ אז אין טעם שבינואר הוא יקבל את העובדים.
אילן ליבוביץ:
שלא ימשוך אותם, הוא מושך אותם, אף אחד לא מביא לו אותם, לא דוחפים לו אותם.
אמנון נגר:
כן, אבל אז הוא לא מימש את ההיתר.
אילן ליבוביץ:
אבל הוא יכול לממש את ההיתר ביולי הוא לא צריך לממש אותו בינואר.
אמנון נגר:
אבל יש מכסה.
אמנון נגר:
אם הוא לא ימשוך את ההיתר הוא לא מימש ואז יבטלו לו את ההיתר.
דני יתום:
תוך כמה זמן הוא צריך לממש?
אמנון נגר:
פרק זמן שנקבע על ידי משרד התמ"ת.
דני יתום:
האמת היא שהחקלאי שצריך לקטוף תפוחים ברמת הגולן צריך לדאוג לזה שהעובדים יתייצבו אצלו נניח חודש לפני הקטיף.
דני יתום:
אם הוא מזמין אותם 10 חודשים לפני הקטיף והוא לא מושך אותם הוא עלול להפסיד את ההיתר, אם הוא מזמין אותם ומושך אותם, יכול להיות שהוא יכול לעשות אתם מסחרה.
דני יתום:
לתת אותם למישהו אחר תמורת כסף מסוים ולקבל אותם חזרה אליו רק חודש לפני הקטיף.
אמנון נגר:
אם אני אמשיך ברצף אז גם ניתן לעניין הזה תשובה.
אמנון נגר:
נניח שנתנו המלצנו לתת לחקלאי מסוים לפי העונה את העובדים היום והשני יקבל אותם בעוד חודש.
אמנון נגר:
וגם הוא לא צריך אותם באותו זמן, אנחנו צריכים לממש את 26 אלף ההיתרים שנתנו לענף החקלאות.
אמנון נגר:
אותו אדם שקיבל חודש לאחר מכן את העובדים והוא צריך אותם רק בעוד חצי שנה הוא יכול לנייד אותם אבל הקטע הזה בשלב של הניוד אני גם אתן הסבר ואז לא תהיה מסחרה.
אילן ליבוביץ:
דווקא אני חושב שכאשר אתה מתחיל לנייד אותם בדיוק אז תהיה המסחרה.
דני יתום:
ולכן אם אתה מנייד אותם, מתי אתה יכול לנייד אותם, כשאתה לא צריך אותם.
אילן ליבוביץ:
לא, הוא אומר לי, תן לי, אני כבר אנייד אותם אז הוא יעשה את המסחרה.
דני יתום:
אז אני אגיד לך מה, שינייד אותם אחרי ושלא ינייד אותם לפני, ייקח אותם לקטיף וימשיך לנייד אותם אחרי.
דני יתום:
ינייד אותם פעם אחת ולא פעמיים.
אמנון נגר:
אני רוצה להמשיך עוד שני סעיפים.
אמנון נגר:
עכשיו בהמשך למה שנאמר, הגיע הנושא של הניוד.
אמנון נגר:
זה לעשות סחר וכל הדברים האלה.
אמנון נגר:
כאשר יש ניוד יזום על ידי חברות כוח אדם אז הן מניידות למי שעובד איתן ולמי שיעבוד איתן בתנאי שיעביר להן עובדים מאדם שהוא לא צריך.
אמנון נגר:
אנחנו רוצים למנוע את זה.
אמנון נגר:
הדרך למנוע את זה זה על ידי זה שמשרד החקלאות ינייד למי שצריך לפי העונה ולפי הצורך ולא לפי מה שחברת כוח אדם רוצה ומעבירה את זה בהסכמה מאולצת של שני הצדדים למשרד הפנים לאישור.
אמנון נגר:
משרד הפנים הוא המאשר, הוא הגוף שמאשר אבל כאשר יש הסכמה בין שני צדדים בין המוסר לבין המקבל, משרד הפנים בדרך כלל מאשר אבל בלי המלצה של גורם מקצוע שאכן אותו אדם צריך לקבל עובדים בניוד והוא צריך אותם וזקוק להם באותה עונה.
אמנון נגר:
אז פה נעצרת המסחרה ואתה אמרת שמי שיעשה את המסחרה זה אנחנו.
אמנון נגר:
אנחנו לא רוצים לעשות מסחרה.
אמנון נגר:
אם אתה חושב שזה מסחרה אז אני עוצר פה.
אמנון נגר:
עכשיו לגבי ביצוע האכיפה.
אמנון נגר:
היום מבוצעת אכיפה על ידי מספר גורמים זה כולל משטרת ההגירה שמתלווה ליחידת הפיקוח והאכיפה של משרד הפנים, של משרד התמ"ת וכו'.
אמנון נגר:
אני אתן דוגמה אחת על ביצוע האכיפה שהוא לא תקין ולמה הוא לא תקין כי עוד פעם, אם לא נעזרים בגורם מקצועי אז זה נדון לכישלון.
אמנון נגר:
משרד הפנים אין לו את כל נתוני הבקשה של כל חקלאי ויכול להיות אדם בכפר הס וזה דוגמא שהיתה בכפר הס ובחירות.
אמנון נגר:
הוא גר בכפר הס במשרד הפנים הכתובת שלו מופיעה בכפר הס אבל לא מופיעה אצלו שיש לו אדמות גם בכפר הס וגם בחירות ובעוד מקום אז לקחו לו 8 עובדים ממשמרת.
אמנון נגר:
זה דוגמא שקרתה ויש עוד דוגמאות כאלה.
אמנון נגר:
כאשר משרד החקלאות ייתן את המידע המידע הוא אמין וזמין ונכון לאותו רגע.
אמנון נגר:
זה אומר שאני באותה בקשה במערכת ממוחשבת שיש לי יכול להוציא למשרד הפנים או למשטרת ההגירה לאותם גורמים שהלכו לבצע אכיפה, לתת להם את נתוני השטחים המעובדים על ידי אותו מעסיק בכל המקומות שיש לו אדמות ושם הוא מעבד.
אמנון נגר:
ואז לא תהיה אכיפה מיותרת ועוגמת נפש לעובדים ולחקלאים ולכולם.
אמנון נגר:
אני אמרתי מה שצריך לעשות.
אליהו אהרוני:
מה שטוב אצלנו זה שכולנו נותנים עצות בתחום של האחר אבל אף אחד בתחום שלו לא נותן.
אליהו אהרוני:
כשיגיע תורי אני אגיד לך גם כמה דברים אצלך לא בסדר שאתה לא עושה אכיפה ואתה לא יודע מה קורה אצלך אז בוא נתמקד במטרה של הדיון.
דני יתום:
במקרה הזה הוא לא פנה בטענות אליך.
אמנון נגר:
אני בסך הכל אמרתי שאין לי כלבים לגורמי האכיפה.
אמנון נגר:
אני סיימתי.
דני יתום:
בסופו של דבר אני אסכם את הישיבה ואז אני בין היתר גם אתייחס לעניין הזה.
דני יתום:
מה המעמד של ההצעה הזאת?
דני יתום:
משרד החקלאות מנסה ליזום עכשיו עבודת מטה עם משרדי הממשלה האחרים כדי שההצעה הזאת תיבחן על ידי כל המשרדים ויחליטו אם כן או לא?
דני יתום:
אז מה המעמד שלה?
אמנון נגר:
מנסים ליצור עובדה משותפת והדוקה עם כל משרדי הממשלה וכל הנוגעים בדבר.
דני יתום:
בקיצור, האם אני מדייק בזה שאני אומר שזאת עמדת משרד החקלאות.
דני יתום:
עכשיו משרד החקלאות ינסה לשכנע את משרד הפנים ואת משרד התמ"ת ואת משטרת ההגירה שזאת הדרך הנכונה לעבוד.
דני יתום:
אז בסך הכל הנחת כאן על השולחן רעיון שעדיין לא בחנתם את היכולת לממש אותו ולא בחנתם עדיין את תגובתם או את תגובותיהם של השחקנים האחרים שצריכים לשתף אתכם פעולה.
דני יתום:
תבוא העת הזאת, אני בטוח אז יוסי תהיה לך הזדמנות לדבר עם אמנון ולקצין האג"ם של משטרת ההגירה תהיה הזדמנות לדבר עם אמנון ולא בהכרח חייבים לעשות את זה כאן.
דני יתום:
אמנון העלה הצעה לא חייבים להגיב על זה כי זה לא הולך היום להצבעה.
דני יתום:
זה היה משרד החקלאות הבא בתור זה משטרת ההגירה.
אליהו אהרוני:
אני אתייחס כרגע רק למגזר החקלאי ולא ליתר המגזרים.
אליהו אהרוני:
אנחנו בתחילת השנה נקלענו למציאות שלא ביצענו אכיפה למעט כאלו שעל פניו אין להם מעמד של עובד בארץ והכוונה היא למסתננים ויש כאלו, החקלאים העסיקו או תיירים שהגיעו למשך 3 חודשים ונשארו על מנת לעבוד והיו כאלו בכמות לא מבוטלת, בזה התמקדה האכיפה שלנו כאשר בסביבות מרץ ההיתר הוסדרו, ישבנו עם החקלאים בצורה מסודרת, אני יכול לתת את מודל אחיטוב ששם יש כמות לא קטנה של עובדים זרים, ישבנו איתם במספר ישיבות, עזרנו להם לבצע ניודים, עזרנו להם להשלים את המכסות שלהם, נתנו להם פרקי זמן על מנת להשלים את העובדים והגיע למצב שבו הם מיושרים ורק לאחר מכן ביצענו אכיפה.
אליהו אהרוני:
אני יכול לתת לך את המודל עכשיו של גוש קטיף שעשינו כאשר זה מעיד על השיטה .
אליהו אהרוני:
אני גם בהזדמנות הזאת אצא חוצץ על מה שכתב כאן מעמותת "מען" הוא כותב, מסע רדיפות ברוטלי, אני חושב שאתה כותב כאן דברים לא אחראים, אין לך שום בסיס למה שאתה אומר ואני חושב שכדאי שתחזור בך ממה שאתה אומר.
אליהו אהרוני:
זה לא לעניין מה שאתה כותב ואני תיכף אעמוד על העמותה הזאת בסוף.
אליהו אהרוני:
במקרה של גוש קטיף מתוך 650 עובדים לערך חוקיים שהם מקושרים ועוד בערך 200 עובדים שהם לא חוקיים ולא מקושרים שהיו שם ואולי כמות יותר גדולה אז נכון להיום אני יכול להגיד לך שיש לנו מפגשים עם 54 עובדים שהגיעו אלינו לאכסניה.
אליהו אהרוני:
אנחנו, בטרם ההליך ההתנתקות יצרנו קשר עם הועדה החקלאית, עם חברות כוח אדם, עם הקונסוליות של נפאל ושל תאילנד שמחזיקים את הנתח העיקרי של העובדים הזרים כאשר המטרה היתה ליצור מצב שבו עובדים זרים במהלך ההתנתקות לא ייפגעו.
אליהו אהרוני:
הכנו להם אכסניה מכובדת כאשר הבהרנו להם חד משמעית שהתנאים באכסניה לא יהיו תנאי מעצר.
אליהו אהרוני:
מי שרוצה להתייצב באכסניה ואחר כך לברוח יכול לעשות את זה, אני לא ינסה לעצור בעדו.
אליהו אהרוני:
אפילו לא הצבנו שמירה על האכסניה הזאת.
אליהו אהרוני:
ליווינו את התהליך עצמו גם מבפנים כדי לראות אם יש עובדים שננטשו בתוך המסגרת עצמה אני יכול להגיד שלא היו עובדים שננטשו, בסך הכל מתוך התוצאה הזאת 54 עובדים הגיעו אלינו , מתוכם עובד אחד, עובד סיני שהסתנן דרך מצרים נעצר, כל היתר הועברו בתהליך של ניוד לחקלאים אחרים מתוכם 34 היו עם בעיות שכר אבל זה לא בעיות של עושק שאני יכול להגיד שניצלו אותם שם אלא זה המשכורת של החודש חודשיים אחרונים שאמורים לשלם להם אותה אז פנינו וטיפלנו בזה.
אליהו אהרוני:
כל יתר העובדים אינם בגוש קטיף.
אליהו אהרוני:
המעסיקים שלהם העבירו אותם.
אליהו אהרוני:
אם היום תשאל את משרד החקלאות לכמה מתוך החקלאים שעבדו בגוש קטיף יש כרגע אדמות מוסדרות אתה יכול לספור אותם על אצבע של יד אחת.
אליהו אהרוני:
זאת אומרת שרוב העובדים וזה מתוך בדיקה שעשינו נמצאים בתוך הליך של ניוד לא חוקי בכל חלקי הארץ.
אליהו אהרוני:
במהלך השבועיים האחרונים תפסנו 10 עובדים כאלו וניידנו אותם.
אליהו אהרוני:
המדיניות שלנו בענף החקלאות ובכלל וזה משרת גם את האינטרסים של הממשלה, את הוראות הממשלה, היא להעדיף לשים עובד אצל מעסיק אחר ולא להרחיק אותו כי בעצם בזה שאני עושה את זה אני מונע מאחרים לגזור קופונים על הבאת עובדים מחו"ל לארץ.
אליהו אהרוני:
אני חושב שהמודלים האלו עבדו ואיפה שצריך לגלות סובלנות ואכיפה יותר סובלנית, אנחנו עושים את זה.
אליהו אהרוני:
אני לא רוצה להגיד לרגע שאין חריגים, יש חריגים בכל מערכת אבל אנחנו הגוף בין היחידים שבחריגים האלו מטפלים בצורה הכי קשה שישנה.
אליהו אהרוני:
צריך לזכור עוד דבר.