GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל צלנר:
אני חושב שהתמונות שרואים בשטח הן לא תמונות יפות, אבל צריך לזכור שאין תמונות יפות כשיש פליטים, לא יכול להיות מצב כזה.
יובל צלנר:
יחסית לפליטים, מצבם לא רע, והוא גם יישאר לא רע.
יובל צלנר:
בקטע הזה בפירוש אנחנו עדיין מגבשים את המדיניות, והמדיניות לא תיקבע עד שלא יהיה לנו מסד הנתונים המלא.
יובל צלנר:
בגלל שאנחנו רוצים להגיע לכל אחד ולדעת מה הוא רוצה, זה לא לוקח זמן.
גדעון עזרא:
מה עם עבודה?
גדעון עזרא:
איך תגרמו לכך שהם ייצאו כמה שיותר מהר לעבודה?
גדעון עזרא:
יובל צלנר: האם אתה מדבר על הפליטים או על אנשי צד"ל?
גדעון עזרא:
כולם.
יורי שטרן:
גם הפליטים באחריותנו, כי זאת אחריות שלנו למבוכה הזאת, לבלגן ולסכנות שיצרנו בנסיגה כפי שהיתה.
גדעון עזרא:
עכשיו צריך אותם.
גדעון עזרא:
תאמין לי שאחר כך התאילנדים יגיעו, וכבר לא יצטרכו אותם.
גדעון עזרא:
לפני שגומרים את השאלונים, צריך לחשוב איך מביאים את העובד למכונה.
איל שלו:
מי שרוצה לעבוד - -
גדעון עזרא:
איזה רוצה, מישהו צריך להציע לו ולומר לו שיש מקומות עבודה.
נחום לנגנטל:
מצד אחד התמונות מדברות בעד עצמן, ואנחנו נכנסים פה לאיזשהו תהליך מסוים.
נחום לנגנטל:
אני מדבר על עצמי, לא עליך שכן אתה יותר מנוסה ממני.
נחום לנגנטל:
כתוצאה מזה אתה – חבר הכנסת עזרא - נכנס לאיזשהו תהליך של עליהום של המערכת המארגנת את זה, וזה נובע כתוצאה מחוסר הארגון וחוסר הצפי שלהם, שעל זה אני מסכים אתך.
נחום לנגנטל:
אבל צריך להבין שעודף ה-DOING שלנו בעניין הזה יכול להביא לתוצאות שהן אחר כך מבחינתנו גם לא רצויות.
נחום לנגנטל:
אני כן עושה את ההבחנה בין צד"ל לבין פליטים.
נחום לנגנטל:
אני אומר את זה בצורה גסה, אבל הפועל בכרמיאל קודם לפליט מדרום לבנון מבחינתי.
נחום לנגנטל:
הוא לא קודם לאיש צד"ל.
נחום לנגנטל:
לכן צריכה להיות פה בדיקה יותר מדויקת.
נחום לנגנטל:
אדם לא הולך לעבודה כשלחץ לא מופעל עליו.
נחום לנגנטל:
כשאדם נמצא בתנאי הארחה באכסניה משופרת והחיים הם טובים והוא עם משפחתו, ואם הוא בנתניה או באשקלון זה לא כל כך נורא, זה יחסית דווקא בסדר.
נחום לנגנטל:
השריקות של מכונות הקרב לא מעל ראשך והאוכל מסופק בזמן, ולכן הדחיפות לצאת מייד לעבודה היא לא גדולה כל כך.
נחום לנגנטל:
חלק מהצד"לניקים הם חבר'ה צעירים מאד.
נחום לנגנטל:
האם אתם חושבים שהם יוכלו להשתלב באיזושהי צורה במערכת הביטחון?
נחום לנגנטל:
מערכת הביטחון צריכה לתת תשובה על זה.
נחום לנגנטל:
מה התכניות שלכם כלפי הצד"לניקים, כי לזה כן התכוננתם.
נחום לנגנטל:
התכוננתם לקבל 600 משפחות.
נחום לנגנטל:
מה אתם עומדים לעשות איתן מבחינה תעסוקתית?
איל שלו:
אסביר את התכנית הכללית.
איל שלו:
נחום לנגנטל: ברור שלא תכפו עליהם, אבל אני שואל מה אתם מציעים.
איל שלו:
בשלב הזה הם חיים במקומות שהם כנראה לא יהיו יישוב הקבע שלהם.
יורי שטרן:
אפרופו, האם להערכתכם זה מוגבל או לא מוגבל בזמן?
גדעון עזרא:
דע לך שאני נפגש איתם, וזה לא לוקסוס כמו שאתה אומר.
נחום לנגנטל:
אני ביקרתי שם גם.
גדעון עזרא:
יש מקומות יותר טובים ויש מקומות פחות טובים.
יורי שטרן:
זה לא ממש בית הבראה.
יובל צלנר:
חלק גדול מהם בבתי מלון.
יובל צלנר:
הצפיפות שם היא לא נוראית.
יובל צלנר:
המקום היחיד שבאמת היה בעייתי פונה אתמול.
יובל צלנר:
הם הועברו לבתי מלון ולמקומות יותר סימפטיים.
יובל צלנר:
אני הסתובבתי הרבה בשטח.
יובל צלנר:
לא שמעתי כל כך תלונות על תנאי ההארחה.
גדעון עזרא:
הם מקטרים אחד עם השני ואחד מחמם את השני.
גדעון עזרא:
כל יום אתה שומע יותר ויותר התמרמרות.
גדעון עזרא:
אם לא תיתן להם את האפשרויות לעבוד מחר בבוקר - כמובן ברצונם כי אתה לא יכול לחייב אותם - זה לא משרת אותנו.
גדעון עזרא:
כן פליט, לא פליט, הרי אתה רוצה שכולם יעבדו.
איל שלו:
אנחנו בקיאים בשיקום.
איל שלו:
אנחנו יודעים דבר אחד שהוא בטוח מעל לכל ספק: החיים במלון למשפחה, גם אם הוא יהיה חמישה כוכבים, הם קטסטרופה.
איל שלו:
יום, יומיים, שבוע זה נחמד, אבל אחר כך אוכלים אחד את השני.
איל שלו:
לכן, לאחר שנגמור את הרשימות, אני מקווה עוד הלילה, נתחיל להכניס את האנשים לדירות שכורות.
איל שלו:
שכרנו כבר כמות די נכבדת של דירות, שמתאימה אולי לסצנריו הקודם, אבל בכל מקרה אנחנו נערכים עכשיו לשכירת כמות גדולה מאד של דירות כדי להכניס אותם לדירות וכדי שיתחילו לנהל חיי משפחה נורמליים, לאכול את האוכל שלהם וללכת לבתי ספר, גני ילדים וכו'.
איל שלו:
אנחנו מתואמים עם משרד החינוך שברגע שהאנשים האלה יגיעו לדיור, הם יוכלו להתחיל ללמוד.
איל שלו:
לטעמנו, זה חשוב יותר כרגע מהעבודה.
איל שלו:
עם כל הכבוד, חשוב לנו יותר להעסיק את הילדים, להעסיק את המבוגרים.
איל שלו:
מי שרוצה להישאר בארץ, ילמד עברית.
איל שלו:
גדעון עזרא: איפה הם ילמדו?
איל שלו:
באולפנים וכו'.
איל שלו:
מבחינת הבריאות, הם מטופלים כרגע על ידי קופות החולים השונות.
איל שלו:
ברגע שתהיה להם תעודת התושבות, הם כמובן מחוברים באופן אוטומטי לביטוח לאומי, וזה אומר גם ביטוח בריאות.
יורי שטרן:
האם ביטוח בריאות ממלכתי יחול על כולם?
איל שלו:
כנראה שעל כולם.
יורי שטרן:
על כולם, כולל הפליטים?
איל שלו:
כן, כנראה.
איל שלו:
אני אומר את זה כמעט ב-100%.
איל שלו:
לאחר שהם יהיו בדירות שכורות ולאחר שהילדים ילכו לבתי ספר, גני ילדים, או קייטנות, למבוגרים יהיה חשק גם לצאת לעבודה, ואז אנחנו נדאג או למקומות עבודה או להכשרה מקצועית, כל אחד לפי כישוריו ולפי רצונו.
איל שלו:
אנחנו לא כופים על אף אחד לעשות שום דבר.
איל שלו:
ברור שמי שלא יעבוד, לא יוכל בסוף לפרנס את עצמו, זאת אומרת: באיזשהו שלב הם יצטרכו להתחיל להיות עצמאיים.
איל שלו:
זה ייקח זמן, זה ייקח חצי שנה או שנה, אני לא יודע לומר בדיוק.
איל שלו:
אנחנו משתדלים לשקם אותם בצורה מסודרת.
נחום לנגנטל:
מה עם התכניות לגבי הצד"לניקים?
איל שלו:
אלה התכניות לגביהם.
נחום לנגנטל:
האם הכנתם להם מקומות עבודה?
איל שלו:
לא הכנו מקומות עבודה, כי אנחנו לא ידענו מי יגיע.
נחום לנגנטל:
הבנתי שנערכתם לשכן את 600 המשפחות שאליהן נערכתם בדירות שכורות, ואתם ערוכים לקלוט את ילדיהן במערכת החינוך.
נחום לנגנטל:
מה עם אב המשפחה?
נחום לנגנטל:
איל שלו: אב המשפחה יחליט אם הוא רוצה לעבוד או לא.
נחום לנגנטל:
הם כנראה יקבלו פנסיה מהצבא על מה שמגיע להם עבור שנות שירותם.
נחום לנגנטל:
לאחר מכן יחליט אם הוא רוצה לעבוד או לא.
נחום לנגנטל:
מי שרוצה לעבוד ויש לו מקצוע, נסייע לו להשתלב במקום עבודה.
נחום לנגנטל:
למי שאין מקצוע ומקצועו איש צבא, הוא יעבור הסבה מקצועית, ולצורך זה אנחנו מתואמים עם משרד העבודה והרווחה.
נחום לנגנטל:
נפתח קורסים להכשרה מקצועית.
יורי שטרן:
אני שוב חוזר לכמה דברים שאמרתי בהתחלה.
יורי שטרן:
העובדים הלבנונים שעבדו עד כה היו בתחתית, או היו עובדים זרים בקיצור.
איציק נחמיאס:
זאת הגדרה לא נכונה.
אפרים כהן:
מצבם הרבה יותר טוב, כי הם קיבלו שכר מינימום.
איציק נחמיאס:
מצבם נכון לרגע היציאה מלבנון היה מצוין.
איציק נחמיאס:
יחסית לעובדים אחרים שאתה רוצה להשוות אותם, מצבם כלל לא דומה.
איציק נחמיאס:
כל העובדים הלבנונים המאושרים בארץ עברו דרך מדור התשלומים.
איציק נחמיאס:
משכורתם שולמה באופן ישיר דרך המעסיק למדור התשלומים של שירות התעסוקה, והיה פיקוח צמוד על כל ההפרשות וכו'.
יורי שטרן:
אני ציינתי את הנישה שלהם בשוק העבודה.
יורי שטרן:
הנישה היתה נישה של עובדים זרים ושל עובדים פשוטים.
יורי שטרן:
צריך לזכור שמגיעים אלינו קצינים ואנשים ממעמד גבוה בחברה שלהם, וגם עלויות המחיה שלהם היום בארץ שונות.
איציק נחמיאס:
אין הרבה כאלה.
איציק נחמיאס:
אין הרבה קצינים בכירים.
יורי שטרן:
הם גם נכנסים פה למערכת ישראלית של עלויות.
יורי שטרן:
זה לא אותו דבר להרוויח פה כסף ולהשתמש בו בלבנון, כשהכל שם עולה הרבה יותר בזול, ויש לך בית משלך ומשק חקלאי וכו'.
יורי שטרן:
לכן ההתייחסות צריכה להיות שונה.
יורי שטרן:
אני מציע קודם כל, ללא הפרדה כבר היום לתת להם אפשרויות ורשיונות עבודה לא מוגבלים לכולם כולל לפליטים, זאת אומרת: שכל מעסיק שמעסיק אותם לא יצטרך אישור להעסקת עובד זר.
איציק נחמיאס:
קודם כל, אני מחזק את הדברים של חבר הכנסת גדעון עזרא שצריך להחזיר אותם מהר ככל האפשר למעגל העבודה.
איציק נחמיאס:
לאף אחד מהמעסיקים שהיה לו אישור בפועל ועדיין יש לו אישור בפועל לא נשלח מכתב שהחל מהרגע אין אישור להעסיק אותם.
איציק נחמיאס:
בפועל, יש כמה עשרות בודדות שעדיין ממשיכים לעבוד, בעיקר בבתי מלון בתל אביב, בבתי מלון בטבריה ובמסעדות למיניהן שם ממשיכים לעבוד, למרות שחלק מהמשפחה שלהם פה או חלק מהמשפחה נשאר בלבנון.
גדעון עזרא:
והם עובדים טובים.
איציק נחמיאס:
הם עובדים מצוינים.
יורי שטרן:
הצרכים שלהם היום, כשחלק מהמשפחות שלהם נמצאות בארץ ואין להם בית משלהם, הם שונים.
יורי שטרן:
הדרישות למשכורת תהיינה שונות.
יורי שטרן:
לכן, צריכים להתייחס לזה שהם לא רק יכולים לחזור למקום שהלבנונים היו מועסקים קודם.
יורי שטרן:
זאת צריכה להיות תכנית שלמה של שיקום, שקודם כל בנויה על כך שהם יכולים לעבוד באופן חופשי בכל ענף ושהמעסיק לא יצטרך אישור עבודה.
יורי שטרן:
אני מציע עוד משהו.
יורי שטרן:
בגלל שהזרים בארץ, כמו עוד חלשים בשוק העבודה וכמו העולים למשל, מנוצלים לרעה - כי הם לא יודעים את חוקי העבודה, הם לא יודעים להגן על עצמם ואין להם שליטה מספיק טובה בשפה וכו' – המערכת שעבדה עד כה צריכה לעמוד לרשותם מבחינת קבילות, מבחינת המעקב אחרי הסידורים בעבודה, שהמשכורת תהיה לפי דרישות החוק ושתנאי העבודה יהיו תקינים וכו', כדי שלא ייווצר פה ניצול נוסף של הזרים.
יורי שטרן:
לכן, זה צריך להיות ידוע להם.
יורי שטרן:
הם צריכים לקבל דף בדבר זכויות העובד בארץ, על הסידורים השונים ולדעת למי אפשר לפנות במקרים אלה או אחרים; ממש ליצור להם נציב קבילות לצרכים האלה של התעסוקה.
יורי שטרן:
אני מציע אפילו ללוות אותם בסידורים פרטניים במקומות העבודה, כי אנחנו ערים לצרות הרגילות בשוק העבודה שלנו, כל שכן בחלק הזה של העובדים הזרים.
יורי שטרן:
יש להם את כל ה"פגמים" האלה של אדם זר במדינה.
יורי שטרן:
האם יש היערכות לכך?
איל שלו:
שמענו ורשמנו את זה לפנינו.
יורי שטרן:
אז תרשום את זה כהמלצות.
יורי שטרן:
אני חושב שהנושא של מעמד הוא מאד חשוב, ולכן אגף ההכשרה המקצועית ואתם כשירות תעסוקה צריכים גם להציע לאנשים אופציות לקידום, כי אותו אדם שהיה שם אדם מכובד ועוד קצין, כאשר מציעים לו פה עבודה בחקלאות, אולי לחודשים הראשונים זה בסדר, אבל אחר כך בוודאי שלא.
יורי שטרן:
מייד ישתנו המושגים אצל בני המשפחה, והם יראו את האב שלהם כמושפל.
יורי שטרן:
אני מניח שיש לא מעט גיבוי מקצועי: פסיכולוגי, סוציולוגי ותעסוקתי לצורך העניין.
יורי שטרן:
זו פשוט תכנית, שכנראה משרדו של השר רמון הוא זה שירכז אותה.
גדעון עזרא:
מתוך כל השיחות שהיו לי איתם, חלק מאלה שהגיעו לארץ ולא ראויים להגיע לארץ, אמרו שמדינת ישראל תוכל לשלוח אותם לאוסטרליה או לכל ארץ בעולם, שכן יש לה קשרים בינלאומיים.
גדעון עזרא:
חלקם באו בגלל זה.
גדעון עזרא:
אנחנו צריכים לעודד בסך הכל את התופעה שכמה שיותר ייסעו לחוץ לארץ, כהנחת עבודה.
גדעון עזרא:
אני אומר את הדברים האלו, ואני משוכנע שבנושא הזה יש אחדות דעים.
יורי שטרן:
לא לפרוטוקול.
גדעון עזרא:
למה לא לפרוטוקול?
גדעון עזרא:
אם הם רוצים, אנחנו רוצים ואין בעיה.
גדעון עזרא:
דע לך שהאוכלוסייה השיעית במדינת ישראל היא אוכלוסייה שלא נדבקת למוסלמים הסונים.
גדעון עזרא:
ההידבקות שלה ליהודים היא בעייתית, אז זה לא פשוט.
גדעון עזרא:
גם המרונים הנוצרים הם אוכלוסייה חריגה בנוף הנוצרי בארץ.
גדעון עזרא:
אני רוצה להגיד כאן כמה נתונים.
גדעון עזרא:
הרי היה שיקום מסיבי של השב"כ, כאשר יצאנו מיהודה ושומרון, ויש לשב"כ לקחים.
גדעון עזרא:
יש הרבה אנשים שמסתדרים בעבודה, ויש הרבה אנשים שלא מסתדרים בעבודה.
גדעון עזרא:
תאמין לי שאלה שמסתדרים בעבודה הופכים להיות אזרחים.
גדעון עזרא:
בקרב אלה שלא מסתדרים יש גלישה לסמים, ובעיקר בלבנון.
גדעון עזרא:
מפני שמשני עברי הגבול ישנם אנשים, "זריקות" מעבר לגדר של שלום זה סיפור לא פשוט.
גדעון עזרא:
אני מקווה שיהיה שלום, כך שיוכלו לזרוק סמים ולא לחטוף כדור, אבל אני אומר שהסיפור הזה יתפתח.
גדעון עזרא:
הנורמליזציה היא הכי חשובה.
גדעון עזרא:
למיטב הבנתי, אם תעמוד על כך שתגמור את הרשימות שלך ואחר כך תגמור לספק פרטים ותגמור את זה ותגמור את זה, אתה תגרום להתמרמרות לא נורמלית.
גדעון עזרא:
אתם צריכים להיות בנושא הזה קלי רגליים מאד - העבודה היא חיינו.
גדעון עזרא:
זה הנושא הראשון שיגרום להם להפסיק לבכות על מה שאיבדו שם.
גדעון עזרא:
זה גם ייתן להם כסף שאתה בסופו של דבר לא תיתן להם.
יובל צלנר:
המחשבה היא בפירוש לא ללכת פה בטור, אלא במקביל.
גדעון עזרא:
אם הייתי יכול, הייתי לוקח את האיש ב"גיבור" שמארגן עובדים ברכב של השיקום.
גדעון עזרא:
הייתי לוקח אותו מנקודת ריכוז לנקודת ריכוז ואוסף עובדים למחר בבוקר.
גדעון עזרא:
מה שאתה מתאר זה תהליך שאולי נכון לעשות אותו בטור, אבל ככה לא נצא מהפלונטר.
יובל צלנר:
המטרה שלנו היא לעבוד במקביל ולא בטור.
יורי שטרן:
אני מסכם את זה כהמלצת הוועדה, לאפשר לאנשים להסתדר במקומות עבודה, אפילו זמניים, כמה שיותר מהר ולדאוג לתכניות ההכשרה, בהתחשב גם במעמדם הקודם.
יורי שטרן:
אני הייתי מציע להמשיך, לפחות בהתחלה, את ההפעלה של מדור התשלומים כדי שלא יהיו פה זיופים, לתת לאנשים ליווי צמוד בסידורי העבודה וליצור נציב לקבילות ולתלונות שלהם מבחינת תנאי העבודה, בדיקת החוזים וכו'.
יורי שטרן:
לפחות בשלבים ההתחלתיים אני חושב שזה יימשך די הרבה זמן.
יורי שטרן:
לא צריך להבדיל בקטע התעסוקתי בין פליטים לבין אנשי צד"ל ולא לתת להם מעמד של תייר עם רשיון עבודה של עובד זר רגיל, כי זה יגביל אותם ויהפוך אותם לעבדים.
דסי צנגן:
זה לא ניתן להם.
דסי צנגן:
בלי הגבלה - -
יורי שטרן:
לכולם?
איציק נחמיאס:
לא לכולם, לאלה שירצו.
יורי שטרן:
בוודאי, שום דבר לא בכפייה.
אלי פדה:
משרד העבודה והרווחה הכין מערך קליטה קהילתי שכבר עובד, עם עובדים קהילתיים ועם מגשרים שהם מתוך האוכלוסייה.
אלי פדה:
יש תכניות ויש כבר התחלה של העברת כספים.
אלי פדה:
מפקחת מחוזית שלנו בצפון אחראית על הנושא.
אלי פדה:
גייסנו כוח אדם.
אלי פדה:
כל התכנית היתה מבוססת על 600 משפחות.
אלי פדה:
אני חושב שאפשר יהיה להכפיל את זה.
יורי שטרן:
האם יש לכם תקציבים וכוח אדם לזה?
אלי פדה:
לא, התקציבים צריכים לבוא ממשרד הביטחון.
יורי שטרן:
כפי שאני חש את האווירה בארץ, צריך לבצע גם עבודה צמודה עם ארגוני מעסיקים, עם התאחדות התעשיינים, עם ארגוני חקלאים, עם בתי מלון ועם התאחדות הקבלנים.
יורי שטרן:
שיתופם בפעולה הזאת הוא מאד חשוב.
אפרים כהן:
זה לא קשור למנהלת עובדים זרים, זה באחריות שירות התעסוקה במשרד העבודה והרווחה בצפון.
איציק נחמיאס:
יש לנו פניות ממעסיקים שמעונינים מאד לקבל חזרה את העובדים שלהם.
איציק נחמיאס:
אני מקווה מאד שהקבוצה של אייל תסיים את העבודה, כי ברגע שאני אקבל את הנתונים מהמנהלת, אוכל לעשות את ההצלבה מול המעסיקים שלנו ולחבר אליהם את העובדים שעבדו אצלם בעבר, או להשלים להם עובדים אחרים שנמצאים פה.
יורי שטרן:
מי הם העובדים האחרים?
איציק נחמיאס:
מהפליטים או מאלה שלא עובדים.
איציק נחמיאס:
במידה שהם יעברו את הבידוק הביטחוני ובוועדת ההיגוי יגידו שהם יכולים להישאר פה והם יהיו מעונינים לעבוד, אני אדע לחבר אותם למעסיקים.
איציק נחמיאס:
לצורך העניין, אייל שלו יודע שאני מחכה לתוצאות שלו.
יורי שטרן:
כמה יעכב הבידוק הביטחוני - דבר שלא עלה פה קודם - את הסידורים?
איל שלו:
אני מעדיף לא להתייחס לזה כרגע.
יורי שטרן:
לדעתי, אדם יכול להתחיל לעבוד גם כאשר הדברים האלה מתבצעים במקביל.
איציק נחמיאס:
זה לא פשוט, זה בעייתי.
איל שלו:
זה יטופל וזה יהיה מהר.
יורי שטרן:
אני רק מקווה שזה לא ייקח הרבה זמן.
אפרים כהן:
ממידע שהגיע אליי לאחרונה, חברות כוח אדם זריזות וטובות נעות צפונה עם העובדים הזרים הלא חוקיים כדי למלא את החסר.
אפרים כהן:
הגיעה אליי אתמול תלונה שקבוצות סינים ורומנים נעות צפונה.
יורי שטרן:
לכן עכשיו, כשיש עוד דקות ספורות לפני שהעסק הזה יהפוך לעוד מרחב של עבודה לא חוקית, אני קורא לכם לקבוע סידורים ולתת רשיונות להזמין עובדים זרים באופן חוקי.
איציק נחמיאס:
אי אפשר לערב פה את העניין של העובדים הזרים.
איציק נחמיאס:
יש החלטה, גם של שר העבודה והרווחה וגם של השר רמון, שעדיפות עליונה תינתן לעובדים הלבנונים.
איציק נחמיאס:
לא יוחלף אף לבנוני בעובד זר אחר, למרות לחצים של המון סקטורים בעניין הזה שטוענים ש"לקחו" את הלבנונים ולכן צריך להחליף אותם בעובדים זרים.
יורי שטרן:
כמה עובדים לבנונים היו?
איציק נחמיאס:
1,990.
יורי שטרן:
מתוך פחות מ-6,000 איש שהגיעו כעת, זה פחות או יותר סך הכל מספר האנשים שכשירים לעבודה.
יורי שטרן:
אבל בוודאות אפשר לראות שלא כולם ימלאו את אותם המקומות בחקלאות או במפעלים.
איציק נחמיאס:
נכון, יש חלופות ישראליות.
איציק נחמיאס:
צריך למצות אותם.
יורי שטרן:
הכי חשוב פה זה למנוע מצב שהמקורות האלה יתמלאו על ידי עובדים זרים לא חוקיים.
אפרים כהן:
לכן מערכת אכיפה נערכת לאכיפה מעמיקה בעניין הזה על מנת לבלום את זה.
יורי שטרן:
צריך ליצור מגע עם כל מעסיק ומעסיק, ולהזהיר אותו שמצד אחד המערכת תהיה מוכנה – משרד העבודה והרווחה, שירות התעסוקה וכל מי שמטפל בפליטים הלבנונים – להיות לרשותו כדי לענות לצרכיו כמעסיק, אבל יהיה פה פיקוח אמיתי על האופציה של מתן עבודה לעובדים לא חוקיים.
אפרים כהן:
ביום שישי קיבלתי דיווח מחבריי.
אפרים כהן:
ניתנה הוראה להגדיל את מחלקת הפיקוח של משרד העבודה והרווחה בכל אותם מקומות שזקוקים לעובדים כדי לאכוף את העניין בצורה מעמיקה ביותר בפיקוח צמוד במניעת העסקת עובדים זרים לא חוקיים.
יורי שטרן:
מדובר במקום שגם כך נפגע קשות מהאירועים של הימים האחרונים וגם קודם, וכל המעסיקים על סף קריסה, הרוב לפחות.
איציק נחמיאס:
זה תיאור קיצוני מדי.
יורי שטרן:
רבים מהם בצרה, וחלק מהמשקים לא כל כך חזקים.
יורי שטרן:
לכן, אנו צריכים קודם לבדוק מה אנחנו יכולים לעשות כדי לספק את המענה.
איציק נחמיאס:
ישנם שני ענפים בעייתיים בתחום הזה שהעסיקו עובדים לבנוניים: אחד – חקלאים מסוימים, רובם, מרוכזים באזור מטולה, חקלאי מטולה בגב ההר, דישון, רמות נפתלי – זה סד"כ של בערך 500-600 איש; ישנו סד"כ נוסף בתעשיית הטקסטיל בעיקר, שמתנקז לאזור הגליל העליון ולאזור הגליל המערבי.
איציק נחמיאס:
יש בו מתפרות מסוימות וסמי תעשייה שהעסיקו תופרות ועובדים רבים בתחום הטקסטיל.
איציק נחמיאס:
גם שם צריך למצוא מענה.
יורי שטרן:
אני רק מפחד מהממד הזמני של כל הפעילויות האלה.
יורי שטרן:
גם הבדיקות בקרב מי שהגיע, גם הסידורים הנוספים עבור מי שלא עבד קודם וגם מיצוי הפוטנציאל של המובטלים הישראלים כל זה לוקח שבועות.
איציק נחמיאס:
לא שבועות.
יורי שטרן:
זה לוקח זמן.
יורי שטרן:
המפעל לא יכול לעבוד ולמשק החקלאי אין עובדים.
יורי שטרן:
לכן, הכל צריך להתבצע במהירות המרבית עם פתרונות חלופיים, ומשרואים שאין מענה תוך שבוע, לדעתי יש רק שתי אופציות.
יורי שטרן:
האופציה הראשונה היא לתת רשיון להזמין עובד זר בסידורים הרגילים, כשגם זה ייקח זמן, אבל צריכים ללכת לקראתם.
איציק נחמיאס:
עדיף לא לפתוח את האופציה הזאת.
איציק נחמיאס:
אם זה מוגדר כפרוייקט לאומי, המדינה צריכה לעשות מאמץ.
איציק נחמיאס:
זה אומר שאם יש פרי שעומד על העצים ואין מי שיקטוף אותו, אפילו יש לגייס בני נוער, לתת תגמול הולם למעסיק בהסעות של עובדים ולתת פיצוי יומי לעובד ישראלי שמוכן לעבוד בעבודה בקטיף ורק לא להכניס זרים נוספים.
יורי שטרן:
זה בדיוק מה שרציתי להציע.
יורי שטרן:
ההחלטה הפוליטית של הממשלה השאירה אותם ללא ידיים עובדות.
יורי שטרן:
אני מציע שאם תוך כמה ימים לא יימצא פתרון מתוך הרזרבה הזאת שישנה היום, יינתנו תגמולים למעסיקים, כמו שהיה פעם בחוק גדליה גל, או כמו עבודה מועדפת.
יורי שטרן:
אולי יש להכריז על עבודה מועדפת באותם המפעלים ואותם המשקים ולסבסד את התעסוקה במקומות האלה.
יורי שטרן:
אבל ההחלטה צריכה ליפול תוך זמן מאד מאד קצר, וכנראה משרדך צריך להיות היוזם של הפעילויות האלה.
יובל צלנר:
השר.
יורי שטרן:
אני חושב שתוך שבוע אנחנו צריכים לדעת בדיוק מה אנחנו מציעים – כוח עבודה, או תמריצים, כי הנזקים הם כבדים מדי, והם נגרמו על ידי החלטה פוליטית ולא על ידי איזה פורס מז'ור משקי או ביטחוני חלילה.
יורי שטרן:
אלה הם הדברים.
יורי שטרן:
זאת ההמלצה והדרישה שלנו.
הדברים הבאים:
היו"ר יורי שטרן: ואלה אותם 90 הימים שמדובר בהם.
הדברים הבאים:
שהתחלתי לפעול בנושא הזה, יחד עם התאחדות בתי המלון – שנתיים מטופל הנושא, וגם התנצלתי בפני אותם הגורמים על התהליך הבירוקרטי, ולא התביישתי להתנצל על כך.
הדברים הבאים:
קבענו חד משמעית שלאחר ה30- ביוני, יחידת האכיפה תרד לאילת ותתחיל לפעול במלוא עוצמתה.
הדברים הבאים:
בית מלון אשר יחרוג מההסכם עם משרד הפנים, או עם שירות התעסוקה - אנחנו גם נמליץ לבטל לו את מתן ההיתר לעובדים זרים.
הדברים הבאים:
זה נאמר ולא רק נכתב.
הדברים הבאים:
זה נאמר.
הדברים הבאים:
להתבצע מול המעסיקים, או מול העובדים?
הדברים הבאים:
אנחנו עכשיו פועלים מול מעסיקים.
הדברים הבאים:
לנו ישנן הרשימות המפורטות ששירות התעסוקה נתן את ההיתרים, ואנחנו נקבל ממשרד הפנים את הרשימות האישיות של כל בית מלון ומלון.
הדברים הבאים:
אנחנו נעשה זאת בצורה נכונה, בצורה מכובדת ביותר, ונגיע לבתי המלון - נגיע לכל נקודה - כדי לאכוף את כל ההסכם כפי שהוחלט עליו, יחד עם שר הפנים ומשרד העבודה.
הדברים הבאים:
זה יהיה כך.
הדברים הבאים:
לכן, עיתונות כתובה - ונכון שהייתה חברה מסוימת, שעוד בטרם החוק נכנס לתוקפו כבר קבעה שצריך להטיל על העובדים 3,000 שקל.
הדברים הבאים:
אז אנחנו הזהרנו והתרענו באוויר, נשלח איזה שהוא תשדיר אווירי, והחברה הזו חזרה בה מיידית; ואני מודיע לך, באחריות מלאה, שבנושא של חוק העובדים הזרים החדש לא נקל ראש, ולא נימנע מהטלת קנסות מנהליים.
הדברים הבאים:
חריגה או עבירה על חוק היא סיבה לתביעה משפטית, ולא יהיו פה שום הקלות בעניין הזה.
הדברים הבאים:
זה יהיה חד וברור.
הדברים הבאים:
אם חברת כוח אדם ניסתה לעשות איזה שהוא תרגיל, או לנסות אותנו בכך שהחוק ייכנס לתוקפו ב1- ביולי, והם יטילו את האגרה של 3,000 שקל על העובד, כי אז -
הדברים הבאים:
הרי אינם אמורים להיות העובדים שלהם.
הדברים הבאים:
היו"ר יורי שטרן: לא, לא.
הדברים הבאים:
הם אינם יכולים להעסיק
הדברים הבאים:
אפרים כהן: אני אומר שאין זכות לזה, מאחר שהחוק
הדברים הבאים:
הערה: זאת פלישה.
הדברים הבאים:
על פלישה.
הדברים הבאים:
אזי, לכן, אנחנו עומדים בהסכם, למרות שנדרשנו לרדת, כיחידת אכיפה, עכשיו - לפני חודש, לפני פסח - לאילת, כדי לבצע אכיפה.
הדברים הבאים:
אני עמדתי בהסכם, עד שמשרד הפנים – התאריך הקובע לגביו, 30.6.
הדברים הבאים:
נכבד את התאריך הזה.
הדברים הבאים:
לאחר מכן, אנחנו נתאם את זה עם חברי, רפ"ק אורי מרסיאנו, נציג משטרת אילת, ונבצע את כל מה שמוטל עלינו במסגרת האכיפה.
הדברים הבאים:
זה רק למשרד הפנים, אבל העניין של חברות כןח אדם שמחליפות את המעסיק – זאת אומרת, דורשות ערבות מהמעסיק בעבור העובדים שהוא כבר העסיק קודם.
הדברים הבאים:
אין לו המערכת הזאת, הוא איננו רוצה להתעסק בזה, הוא גם אינו מבין למה פתאום הוא צריך לשלם כסף.
הדברים הבאים:
כביכול, המעבר ממציאות לא חוקית לחוקית צריך להיות מעבר של הקלה - ולא להפך - ואז מזמינים חברות כוח אדם.
הדברים הבאים:
אולי יש עוד סיבות, והעובדים - שעד כה היו עובדים נורמליים מבחינת יחסי עובד-מעביד - הופכים להיות עבדים של חברות כוח אדם, עם כל מה שמשתמע מזה, גם מבחינת המשכורת שהם מקבלים בפועל ודברים אחרים.
הדברים הבאים:
אפרים כהן: צר לי על שאיני יודע פרטים.
הדברים הבאים:
לאחר שאני
הדברים הבאים:
היו"ר יורי שטרן: בעניין של הערבות – אני ביקשתי אז לבדוק.
הדברים הבאים:
הפנים?
הדברים הבאים:
אפרים כהן: האיש המוסמך יענה לך.
הדברים הבאים:
אלי פז: הניסיון של מספר בתי מלון לעשות פה מכפלת
הדברים הבאים:
היו"ר יורי שטרן: הגדר לנו שוב, בבקשה, מר אלי פז, מה סוג
הדברים הבאים:
אלי פז: שר העבודה והנהלת שירות התעסוקה
הדברים הבאים:
אני רוצה לומר שהמחוקק עדיין השאיר מרחב פעולה לחברות כוח האדם לעסוק בהרבה מאד דברים, בשירותי קרקע, כמו שירותי אחסון, כמו שירותים נוספים שאינם קשורים לעניין ההעסקה, לעניין האחריות כמעביד.
הדברים הבאים:
שעד כה העסיק את העובדים האלה - כולל לינה, כולל כל יתר הסידורים - באופן ישיר, למה פתאום, אחרי ההלבנה- הערה: תכף נתייחס לזה.
הדברים הבאים:
היו"ר יורי שטרן: אני מברך את החלטת
הדברים הבאים:
כם ואת הנוקשות שלכם
הדברים הבאים:
יוסי אני:	אני  נציג  התאחדות  המלונות.
הדברים הבאים:
אני,  ברשותך,  	איני  רוצה להתייחס לכתבה כזו או אחרת, כי לפי המידע  שיש בידי – זה ממש בלתי מבוסס, אבל אנחנו תכף נתייחס-      היו"ר יורי שטרן:	רגע,  רגע.
הדברים הבאים:
כשאתה  מדבר  על   הכתבה, האם   	אתה מתייחס לחברת טלדור?
הדברים הבאים:
יוסי אני:	על חברות כוח אדם, כן.
הדברים הבאים:
היו"ר יורי שטרן:	סליחה, זו אינה כתבה - זה מכתב שאני                                                             קיבלתי.
הדברים הבאים:
יוסי אני:	אנחנו  תכף  נתייחס   לזה.
הדברים הבאים:
אני   חושב   שלא  	למטרה הזו התכנסנו כאן, והיות שאני מלווה את התהליך הזה כבר כמעט שלוש שנים - שום דבר לא השתנה, לצערי - אני יכול להגיד את זה.
הדברים הבאים:
ישבנו, כמו שנאמר קודם, והחלטנו; זה היה בשיתוף פעולה גם איתנו.
הדברים הבאים:
לצערי, אנחנו ממשיכים לקיים את מה שמבקשים מאיתנו – שום דבר איננו מבוצע בפועל.
הדברים הבאים:
זה מבוצע חלקית, ועדיין כל העסק תקוע בין משרד הפנים למשרד העבודה - ובפועל מה שקורה כרגע, שמלונות ניגשו למשרד הפנים, קיבלו על חלק מהעובדים אישורים, נתנו ערבויות בנקאיות, אבל התוקף שניתן ממשרד העבודה הוא עד לאחד ביולי.
הדברים הבאים:
זאת אומרת, משרד העבודה טוען שהוא נתן את זה לשנה.
הדברים הבאים:
זה היה לפני שנה, אבל לקח זמן עד שהתחלנו את התהליך עם משרד הפנים.
הדברים הבאים:
אזי עכשיו, כשניגשנו למשרד הפנים, הרי זה תקוע בגל האשרות, שאין להן כבר תוקף.
הדברים הבאים:
היו"ר יורי שטרן:	אנחנו דיברנו עוד בפגישה השניה שלנו באילת.
הדברים הבאים:
יוסי אני:	שירות  התעסוקה  לא  האריך  את  תוקפן של    	אותן האשרות.
הדברים הבאים:
הערה:	מהי הטענה שלך למשרד הפנים?
הדברים הבאים:
שאני אבין.
הדברים הבאים:
יוסי אני:	הבעיה עם משרד הפנים, כרגע – כשהתחלנו את 	התהליך, אישרו חלק מהעובדים, אבל נוצרה בעיה חדשה.
הדברים הבאים:
חלק מהעובדים מחזיקים דרכונים לא חוקיים.
הדברים הבאים:
אנחנו לא רוצים אותם.
הדברים הבאים:
היות שכך, אנחנו צריכים להביא במקומם עובדים אחרים; אבל אין נותנים לנו לייבא, כי יש הוראה של גברת בתיה כרמון, שאין היא נותנת לייבא עובדים.
הדברים הבאים:
יחזקאל לביא:	גברת בתיה  כרמון  אינה  מייבאת  עובדים,   	אלא על פי אישור של משרד העבודה.
הדברים הבאים:
יוסי אני:	אני  אתחיל  שוב.
הדברים הבאים:
שרות  התעסוקה   נתן  	אישורים ל-X עובדים.
הדברים הבאים:
ניגשנו למשרד הפנים, 10 מתוך העשרים, לא ניתן לתת להם אשרות, מכל מיני סיבות: לא חוקיים-     דוד בלום:	אולי  תרשה  לי   להבהיר  את   העניין.
הדברים הבאים:
אנחנו  	הגשנו לפני למעלה משנה רשימות למשרד הפנים, רשימות של עובדים שעבדו לפני שנה ויותר.
הדברים הבאים:
כשהגיע ההסדר, והוחלט, בסופו של דבר, וזה היה רק בחודשיים שלושה האחרונים, שאנחנו איננו יכולים להביא עובדים מחו"ל, ושהדבר היחיד שאנחנו יכולים לעשות הוא לאשר את העובדים הקיימים – הלכנו לאשר את העובדים הקיימים.
הדברים הבאים:
עכשיו אני אגיד באילו בעיות נתקלנו.
הדברים הבאים:
חלק מהעובדים הם עובדים עם דרכונים מזויפים, שמשרד הפנים דחה אותם, ובצדק – אני כרגע לא מערער חלילה.
הדברים הבאים:
חלק מהעובדים הם בעלי דרכונים דיפלומטיים, שמשרד הפנים דחה אותם.
הדברים הבאים:
חלק מהעובדים עבדו בשני בתי מלון-     היו"ר יורי שטרן:	למה?
הדברים הבאים:
אסור לדיפלומטים לעבוד במלונאות?
הדברים הבאים:
דוד בלום:	איני יודע, שאל  את משרד הפנים.
הדברים הבאים:
תרשו לי 	להציג את הבעיה.
הדברים הבאים:
אנחנו בבעיה אמיתית.
הדברים הבאים:
מעבר לדרכונים הדיפלומטים והדרכונים המזויפים, כמעט כל העובדים עובדים בשני בתי מלון.
הדברים הבאים:
רק בית מלון אחד יכול להגיש אותם.
הדברים הבאים:
אזי, אם יש עובד שעובד במלון דן ועובד במלון הרוד, רק מלון אחד יכול להגיש אותו.
הדברים הבאים:
זה אומר שכבר חסר-     היו"ר יורי שטרן:	רק  דקה.
הדברים הבאים:
אתה  עכשיו  מדבר  על   שלב    	האישורים של שרות התעסוקה.
הדברים הבאים:
דוד בלום:	לא,  לא,  לא.
הדברים הבאים:
סליחה.
הדברים הבאים:
לא  שרות   התעסוקה.
הדברים הבאים:
כרגע אנחנו במשרד הפנים.
הדברים הבאים:
הערה:	הוא מאשים את משרד הפנים כרגע.