GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קארו סגל:
לדוגמא, אני יכול להגיד לכם בוודאות מוחלטת שכמאה וחמישים איש מתוך מאתיים הקורות חיים שהביא לכאן לאוניד, יכולים לעבוד בענף ההיי-טק הישראלי, לאחר תוכנית הכשרה מתאימה.
קארו סגל:
אני אומר זאת מתוך ניסיון.
קארו סגל:
25% מהעובדים היום בהיי-טק לא עברו שום הכשרה אקדמית כלשהי והם ראשי צוותים, והם גם מנהלי פרוייקטים.
יורי שטרן:
אני רוצה לספר לכם כי שני חברים של הבן שלי מהגרעין בנח"ל שהם לא בעלי תעודת בגרות החליטו ללכת לחברות אינטרנט והם מתחילים לעבוד בשכר של 12 אלף שקל בחודש.
יורי שטרן:
אני אומר זאת כי אני לא יודע איפה דרישות ההכשרה הגבוהות.
עמי אראל:
אם אתה יודע לתכנת, אתה לא צריך שום תעודה.
קארו סגל:
ההצעה שהצעתי דורשת אפס תקציב ממשלתי.
קארו סגל:
אני לא מאמין שאנחנו צריכים לחכות רק לממשלה.
קארו סגל:
בוודאי שזה יהיה מצוין אם הממשלה, דרך חוק בן-גל או חוק אחר, 20 אלף דולר.
קארו סגל:
בוודאי יהיה מצוין אם נקבל כמה אישורים.
קארו סגל:
אין לי שום התנגדות לכך.
קארו סגל:
אני חושב שבמקום לתת 50 אלף הללו לקרן או לממשלה, יש להקים קרן שתוכל לתת הלוואות לאנשים שרוצים ללמוד.
קארו סגל:
יש היום בארץ הרבה יכולת הכשרה, הרבה מכונים פרטיים, אלא שהבעיה היא בכך שזה עולה הרבה מאוד כסף.
קארו סגל:
הכשרה טובה עולה הרבה כסף וכולנו יודעים את זה.
קארו סגל:
הקורסים הללו צריכים להיות באיכות הנכונה, כי אחרת המוסבים לא יקלטו.
קארו סגל:
אך ורק כשליש מבוגרי הקורסים הקודמים עובדים.
קארו סגל:
יש לזה סיבה.
קארו סגל:
צריך לבנות תוכניות מתאימות ויש אנשים מומחים שיודעים לעשות את זה.
קארו סגל:
בואו נפתח קורסים ברמה המתאימה.
קארו סגל:
מדוע רק כשליש מהבוגרים נקלטו בעבודה?
קארו סגל:
זה לא שלימדו אותם בצורה לא טובה, אלא שיש חוק ישן של משרד העבודה שאמר שאורך הקורס חייב להיות עד ששה חודשים, אבל בששה חודשים קשה לעשות זאת.
קארו סגל:
צריך תקופה של 9-12 חודשים של הכשרה, לאחר תקופת הכשרה שכזו תראו שבמקום שליש מהבוגרים יקלטו בעבודה שני שליש ואולי 90%.
קארו סגל:
דבר אחר.
קארו סגל:
למה שניתן 50 אלף?
קארו סגל:
בואו נבקש שעל כל תלמיד ישראלי שייקלט, נקבל עובד אחד מחוץ לארץ.
קארו סגל:
בצורה של אחד לאחד אנחנו פותרים גם בעיה לטווח רחוק, וגם לבעיה לטווח קרוב.
קארו סגל:
בסכום של 20 מיליון דולר שהממשלה תיתן אפשר להכשיר אלפיים מהנדסים ישראלים.
קארו סגל:
אני מודיע לכם זאת במלוא האחריות ואני יכול להציג את הנתונים והטבלאות.
קארו סגל:
כל מפעל שיקלוט עובד ישראלי יקבל אישור להביא ראש צוות מבחוץ.
קארו סגל:
עמי אראל: אתה לא יכול להכריח מפעל לקבל עובד לעבודה.
קארו סגל:
קארו סגל: אינני מתכוון להכריח.
קארו סגל:
להפך.
עמי אראל:
אם האיש מתאים לעבודה יקלטו אותו.
עמי אראל:
אל תציב תנאים.
קארו סגל:
אני לא מציב תנאים.
קארו סגל:
אני בא וטוען שהמפעלים קולטים את האנשים הללו כי הם מתאימים.
קארו סגל:
אני יכול להציב לך את הנתונים.
קארו סגל:
אני לא מכריח מישהו לקלוט עובד.
עמי אראל:
אתה אומר שתמורת רשיון להביא עובד מבחוץ על המפעלים לקלוט עובד ישראלי.
קארו סגל:
אתה אמרת שתמורת ראש צוות שתקלוט תגייס לעבודה חיילים.
קארו סגל:
אתה הצבת זאת כך.
קארו סגל:
אני לא אמרתי אחד מול חמישה.
קארו סגל:
אני אמרתי אחד מול אחד ואני חושב שזה אפשרי ושזה לטובת התעשייה.
קארו סגל:
אני לא מדבר מנקודת מבט אינטרסנטית.
עמי אראל:
אם זה לטובת התעשייה אז תן לתעשייה לברור את דרכה בעצמה.
קארו סגל:
אני נותן לה לברור את דרכה בעצמה, אבל אני רוצה לומר לך שאנחנו אזרחי המדינה הזו ואתה צריך לקחת בחשבון שאם יבואו עובדים זרים מחוץ לארץ זה בהכרח יוריד את השכר כאן בארץ והמהנדסים הישראלים יברחו לחוץ לארץ.
קארו סגל:
המהנדסים הטובים הישראלים יכולים לקבל בחוץ לארץ משכורות של 300 אלף דולר בשנה בלי בעיות.
קארו סגל:
אני מסכים שצריך להביא מומחים מחוץ לארץ כי יש בעיות נקודתיות שחייבים לפתור אותן, אבל יחד עם זאת צריך להקים תשתית הדרכתית נכונה פה בארץ.
קארו סגל:
אני מצטער על המצב שבו האוניברסיטאות במשך עשר שנים עלו מ –2,200 סטודנטים בוגרים לשנה רק ל- 2,800.
עמירם שור:
בשנים הבאות המספרים יגיעו ל – 6,000 .
עמירם שור:
בפועל כבר הגדילו את הכיתות ואת התקציבים.
עמירם שור:
יהיו יותר אלפים.
קארו סלע:
ההמלצה שלי היא מאוד פשוטה.
קארו סלע:
תוקם קרן אשר תאפשר לכל מי שרוצה ללמוד לקבל בסך הכל הלוואה, לא מימון, לא תקצוב.
קארו סלע:
ההלוואה הזו תוחזר כי האנשים האלה יתחילו לעבוד, וכאשר הם יעבדו יהיה להם מספיק כסף להחזיר את ההלוואות הללו.
קארו סלע:
המשכורות בתחום הזה הן כאלה שתאפשרנה להם להחזיר את ההלוואות.
קארו סלע:
אנחנו, לדוגמא, נתנו מאתים מלגות לחיילים, דרך קרן ליבי, כדי שהם ילמדו וכולם אחר כך מצאו עבודה.
קארו סלע:
כלומר, אני לא מדבר פה על איזשהי תיאוריה או על משהו שלא יכול להתרחש.
קארו סלע:
כאשר האנשים הללו יקבלו את ההלוואה הם ילמדו במסגרת תוכניות מתאימות, שאולי יאושרו על ידי משרד העבודה, אולי לא.
קארו סלע:
אני מעריך שביחד עם פתרון של מתן רשיונות מסוימים, אנחנו יכולים לפתור את הבעיה, ברמה לא של שלוש שנים או חמש שנים קדימה, אלא ברמה של שנה-שנה וחצי קדימה.
קארו סלע:
אם תרצו אשמח להציג לכם את התוכנית בצורה הרבה יותר מפורטת.
קארו סלע:
רבותיי, אתם פשוט לא יודעים איזה פוטנציאל אדיר קיים היום בארץ שהוא לא מנוצל.
קארו סלע:
בואו ננצל את הפוטנציאל הזה באפס תקציב.
עמירם שור:
יורי, אתה סיפרת לנו על החברים של הבן שלך שיודעים לתכנת.
עמירם שור:
הפוטנציאל של המדינה הזו בנוי על אנשים שיש להם כושר חשיבה יצירתי שמבוסס על ידע מדעי טכנולוגי.
עמירם שור:
אנשים מקבלים הכשרה והשכלה מאוד מאוד רצינית ובסיסית כדי שהם יוכלו להיות ממציאים.
עמירם שור:
נכון שיש גם ילדים שלפעמים הם ממציאים, אבל על זה לא בונים תעשייה.
עמירם שור:
תעשייה בונים על השכלה גבוהה ומסודרת.
עמירם שור:
נושא האלגוריתמים הוא הסוד לכל התעשייה הזו וזאת לומדים במכונים להשכלה גבוהה, לא בבית הספר ולא ברחוב.
יורי שטרן:
אני רוצה לסכם את הישיבה.
יורי שטרן:
הסיכום הוא סיכום ביניים כי אני מקבל את ההצעה של חבר הכנסת פריצקי לקיים עוד ישיבה, אבל אני רוצה שאתם בין הישיבות האלה, וללא כל קשר איתן, תעשו עוד כמה דברים.
יורי שטרן:
ראשית, אי אפשר לדרוש מהגורמים הפרטיים למלא את תפקידה של הממשלה.
יורי שטרן:
כל חברה דואגת לאינטרסים של עצמה והיא לא צריכה לדאוג לאינטרסים לאומיים.
יורי שטרן:
אם הבעלים שלה דואגים גם לאינטרסים לאומיים אז כל הכבוד להם.
יורי שטרן:
אם לא, אז זה לא פשע ולא צריך להעמיס להם.
יורי שטרן:
לכן, התוכנית צריכה להיות קודם כל תוכנית ממשלית ורצוי שהתוכנית הזו תיעשה בשיתוף פעולה עם התעשיות.
יורי שטרן:
לדעתי, התוכנית הזו צריכה לכלול ארבעה מרכיבים.
יורי שטרן:
המרכיב הראשון הוא הרחבת מסגרת ההכשרות והחונכות על מנת שגם אלה שעברו הכשרות שונות ינוצלו וגם אלה שנמצאו מתאימים.
יורי שטרן:
התעשייה לא צריכה לשלם על ההשתלבות בעבודה הספציפית.
יורי שטרן:
המרכיב השני, הוא תוכנית לטווח ארוך יותר במשק ותגבור כל המערכות שאמורות לספק לנו אנשים מוכשרים לענפי היי-טק בעתיד.
יורי שטרן:
יתכן והתוכנית הזו יכולה לשלב גם את ההצעה של מר סגל שמדברת על קרן הלוואות למקצועות האלה.
יורי שטרן:
המרכיב השלישי הוא גיוס יהודים בחו"ל.
יורי שטרן:
יש בחוץ לארץ אלפים של עובדים שהיו יכולים להיות כבר אתנו לפני שנה-שנתיים בלי שום בעיה.
יורי שטרן:
לאוניד דינוביץ' אנחנו יכולים לעזור בנושא הזה.
יורי שטרן:
יש לנו קשרים.
יורי שטרן:
המרכיב הרביעי עוסק בפתרונות האופרטיבים.
יורי שטרן:
לדעתי, ללא תוכנית מקיפה אסור לתת להם.
יורי שטרן:
אם אין תוכנית לגיוס הכוחות הפנימיים אז אין טעם לתת לעובדים זרים להיכנס לענף.
יורי שטרן:
אפשר ללכת ולפתור את הבעיה האקוטית כעת ולהתקדם לקראת פתרונות רק אם זה חלק מהמסלול שמביא אותנו לניצול הכוחות הפנימיים והחיצוניים שהם כוחות של אזרחים עתידיים של מדינת ישראל.
יורי שטרן:
אני מניח שהצוות שלכם יכול להיות גרעין מבחינת התארגנות לגיבוש ולבחינה מקצועית של התוכניות האלה.
ינון אל רועי:
עד כמה שידוע לי הצוות יגיש עד לפגישה הבאה מסקנות למנכ"ל משרד העבודה שהוא מונה על ידי ראש הממשלה.
יורי שטרן:
האם המסקנות האלה תהיינה רק בתחום ההכשרות?
ינון אל רועי:
כן.
ינון אל רועי:
המנדט פה הוא מאוד ברור.
יורי שטרן:
זה חבל.
עמירם שור:
אני יודע שנציגי משרד העבודה נפגשו עם שר האוצר וגם דובר על התוכנית של הסבה משלוש יחידות מתמטיקה לחמש יחידות.
עמירם שור:
כלומר, לא מדובר רק בהכשרת מבוגרים.
עמירם שור:
יש גם תוכנית לגבי חיילים משוחררים.
ינון אל רועי:
יש כמה תוכניות.
ינון אל רועי:
יש תוכנית שאמורים להתבצע יחד עם משרד העבודה והיא מדברת על תגבור במתמטיקה לחיילים משוחררים משלוש יחידות לחמש יחידות.
ינון אל רועי:
יש תוכנית מקבילה שמדברת על הגברת לימודי המתמטיקה בבתי הספר התיכוניים ומשרד החינוך לקח על עצמו את התוכנית הזו.
ינון אל רועי:
אני כרגע לא יכול להגיד האם הקציבו לנושא תקציבים.
עמי אראל:
הבטיחו להפעיל את זה לאחר החגים.
יורי שטרן:
אם כך, אנחנו צריכים לקדם תוכנית מקיפה יותר כי לדעתי אתם מטפלים בהיקפים קטנים מידיי באחד המרכיבים.
יורי שטרן:
יכול להיות שזוהי הערכה מקצועית שלכם והיא נכונה, אבל אני שמעתי אנשים שמעורים בתחום שאומרים כי שלוש כיתות ואפילו שבע כיתות לא מספיקות.
ינון אל רועי:
מבחינת ראש הממשלה הייתה כוונה להריץ מסלול דו-תלת שנתי שיכשיר אלפיים אנשים לצורך העניין הזה.
ינון אל רועי:
כאשר החברים כאן ניתחו את המצב ביחד עם נציגי משרד העבודה הם אמרו שפוטנציאל ההסבה שנמצא כרגע במדינת ישראל הוא לא גבוה יותר משלוש או משבע כיתות.
יורי שטרן:
יש פה אנשים שחולקים על זה.
יורי שטרן:
לכן ברגע שהתוכנית הזו תוגש אני אבקש לדון בה עם הגורמים שיש להם דעה אחרת מבחינת ההיקפים, כדי שנוכל לראות כיצד ניתן יהיה להרחיב את התשתית הזו ואיך מנצלים את הכוחות שטוענים שישנם בשוק.
יורי שטרן:
אני רוצה להעיר כאן הערה.
יורי שטרן:
אני חושב שאתם לא נהגתם כשורה במקרה של ליאוניד.
עמי אראל:
מקובל עליי.
יורי שטרן:
אבל זה מצביע על עוד משהו.
יורי שטרן:
נכון שזה לא חובת
יורי שטרן:
כם לבצע זאת, אבל ברגע שתהיינה מודעות יהיו לכם יותר קורות חיים ואתם צריכים לדאוג להמשך המהלך.
יורי שטרן:
היו פה גורמים נוספים שלא הכרתם קודם.
יורי שטרן:
אני מבקש מעמירם ומיוג'ין לקחת יוזמה ולקיים שתי ישיבות מקצועיות.
יורי שטרן:
ישיבה אחת בנושא גיוס עולים בחו"ל.
יורי שטרן:
אני חושב שהתעשייה לא מספיק מעורבת בחשיבה הזו, אלא היא הלכה לכיוון מאוד מאוד סטנדרטי.
יורי שטרן:
היריד הוא אחד מהכלים, אבל אפשר לעשות פה הרבה יותר.
יורי שטרן:
אני מציע שגם ארגון מדענים עולים יהיה שותף לזה וגורמים אחרים, כבר התחילו לפעול בנושא הזה של גיוס בחבר העמים ואתה ,עמירם, תוכל ליזום עוד ישיבה ואני מבקש להיות שותף בה.
יוג'ין ברמן:
אני אעשה זאת יחד עם עמירם.
עמירם שור:
תכריז גם על עמי .
עמי אראל:
אנחנו נהיה בזה.
עמירם שור:
הוא לא נגד, הוא סיפר לך אפילו שהוא נסע לשם.
יורי שטרן:
אני מציע שהצוות השני יעסוק בהכנת תוכנית מקיפה לפתרון הבעיה לטווח הביניים ולטווח הארוך, כאשר הדבר האופרטיבי יהיה חלק מזה.
יורי שטרן:
אני חושב שיש פה אנשים שיש להם תוכניות מוכנות, וזה כולל את עניין החונכות.
יורי שטרן:
כוועדה אנחנו כן נמליץ על כך.
יורי שטרן:
אנחנו מבקשים שהממשלה כן תתקצב את העניין הזה.
יורי שטרן:
הפתרונות לטווח הקצר צריכים להיות חלק מהקונספציה הרחבה יותר.
יורי שטרן:
עמי, הלוואי ותהיה מוכן לקחת על עצמך להיות חבר בצוות השני.
יורי שטרן:
אם לא, אני אקח זאת על עצמי.
עמי אראל:
אז בוא ניקח את זה ביחד.
יורי שטרן:
בסדר, אבל מספר חברי הצוות צריך להיות מספר לא זוגי, ולכן אני מבקש גם מעמירם להיות בצוות הזה וזאת כדי שנוכל להחליט ברוב קולות.
יורי שטרן:
שנה טובה לכולם.
יורי שטרן:
הישיבה הזאת בעיני היא ישיבת חירום.
יורי שטרן:
היום שמעתי הרבה ויכוחים על השאלה אם יש מצב חירום פוליטי – בטחוני שיחייב ממשלת חירום או אין.
יורי שטרן:
אני לא רוצה להכריע בויכוח הזה, אבל זה שבענפי משק מסוימים המצב הוא מצב חירום, אני חושב שעל זה אין שום ויכוח.
יורי שטרן:
הזיתים נרקבים.
יורי שטרן:
העגבניות הולכות לאיבוד.
יורי שטרן:
אתרי בניה משותקים והממשלה, לפחות עשרה ימים או שבועיים מאז שהמצב פחות או יותר ברור, עוסקת בכל מיני סיסמאות וויכוחים מיותרים ולא מחליטה דבר.
יורי שטרן:
אני חושב שזה דבר חמור ביותר.
יורי שטרן:
אני שומע הצעות להביא מובטלים.
יורי שטרן:
אז תחליטו על חוק גדליה גל בגרסה החדשה, על תשלום דמי אבטלה למי שיתגייס לענפים האלה, על הסעות, על משהו.
יורי שטרן:
תחליטו.
יורי שטרן:
דובר על הלבנה, לגליזציה, של עובדים לא חוקיים, שאני בעד זה גם ללא קשר למשבר הנוכחי, אבל תחליטו.
יורי שטרן:
בסוף מביאים למצב ששום פתרון אין, אתם, החקלאים והבנאים, משלמים על זה מחיר אישי ואני לא מבין למה המדינה צריכה לגרום לכם את אבדן הפרנסה.
יורי שטרן:
אנחנו כצרכנים בסוף נשלם את המחיר הסופי בירקות ובפירות ובכל דבר אחר.
יורי שטרן:
לכן אני חושב שהמטרה צריכה להיות להחליט.
יורי שטרן:
אני מזמין את כולנו להיות פתוחים לכל מיני פתרונות, לא לפסול שום דבר ולהגיע לחבילה שאמורה להציל את המשק.
יורי שטרן:
לפחות את ענף החקלאות וענף הבניה.
יורי שטרן:
אני שם חקלאות במקום הראשון כי שם הימים – ואולי השעות – קובעים.
יורי שטרן:
אתר בניה, אם הוא ישותק שבועיים ומשהו זה הפסד, במיוחד כשמגיעים לגשמים וכולי, אבל בכל זאת מה שקורה בחקלאות זה פשוט בלתי הפיך.
יורי שטרן:
לכן, אחרי כל הגזירות שכבר נפלו על הענף הזה, אני מציע שאנחנו בראש וראשונה היום נתמקד בו, נעבור לבנין ואני מניח שיש עוד ענפים שסובלים, במקומות שהעסיקו פלשתינאים.
יורי שטרן:
בסך הכל בצורה בלתי חוקית, כי זה לא היה מותר להעסיק עובדים זרים, אבל בפועל יש לנו עוד ענפים רבים, שונים ומשונים ששם מרגישים צורך בכוח אדם.
יורי שטרן:
במקום שאפשר לספק תעסוקה לישראלים חייבים לעשות את זה, אבל צריך לנקוט בצעדים פרקטיים, לא בדמגוגיה.
יורי שטרן:
לא בסיסמאות.
יורי שטרן:
לא בקריאה לעבודה עברית.
יורי שטרן:
זה לא יפתור שום בעיה היום.
יורי שטרן:
במקום שאין פתרון חייבים לתת אישורים להבאת עובדים זרים ואני בטוח, שכל בעל עסק, אם מחר יתייצב אצלו מובטל ישראלי בתמיכה ממשלתית ויתגייס מהיום למחר לעבודה, הוא ייקח אותו ולא ינצל את הרשיון שיתנו לו לתאילנדים או לסינים.
יורי שטרן:
לכן אני יוצא מתוך הנחה שאנחנו חייבים פה לצאת בקריאה ובהצעה מאד מגובשת, גם בתחום העובדים הזרים וגם בתחום של גיוס המקורות הפנימיים.
יורי שטרן:
אני מציע שאנחנו נפתח את הדיון בסקירת המצב של מנכ"ל משרד החקלאות.
יורי שטרן:
מר כהן, רצית לומר משהו?
אפרים כהן:
אני רוצה רק להעיר הערה.
אפרים כהן:
מאחר ואדוני היושב ראש, אתה טענת שלא מחליטים, אז אני מבקש רק להביא לידיעתך…
יורי שטרן:
זה מהבוקר.
אפרים כהן:
אני מדבר על שלשום.
אפרים כהן:
התכנסה וועדת שרים בהשתתפות שר האוצר, שר העבודה והרווחה ושר הבינוי והשיכון והתקבלו שם שתי החלטות: אין מתן היתרים לעובדים זרים מעל המכסה שאושרה…
מאיר פרוש:
החלטה גאונית.
יורי שטרן:
דקה אחת, אני מבקש לא להפריע.
יורי שטרן:
אני קורא בעיתונות ששר העבודה עדיין מתנגד ושר האוצר מתנגד.
אפרים כהן:
זה מה שאמרתי, החליטו לא לתת.
יורי שטרן:
הבנתי.
יורי שטרן:
אז לזה, תסלח לי, אני לא קורא החלטה.
יורי שטרן:
כי החלטה להקפיא את המצב כמו שהוא זו החלטה הרסנית, קטסטרופלית למשק.
יורי שטרן:
מה זו החלטה?
יורי שטרן:
לא להחליט זה, כמובן, סוג של החלטה, אבל זה בזיון.
יורי שטרן:
הפקרות, כמו בכל תחום אחר.
יורי שטרן:
כן, סליחה.
אפרים כהן:
אז אמרתי, יש שתי החלטות.
יורי שטרן:
הראשונה לא להחליט והשניה?
אפרים כהן:
השניה לא ללגליזציה.
אפרים כהן:
ושלוש, כל שינוי משתי העמדות האלה, יתקבל רק באישור הממשלה.
יורי שטרן:
אז זה שני לאווים.
יורי שטרן:
טוב, אני מודה לך על הדיווח.
יורי שטרן:
אני מעביר את זכות הדיבור למנכ"ל משרד החקלאות.
יוסי שריד:
בחקלאות הועסקו כששה עשר אלף עובדים מהשטחים ונכון לעכשיו ההתמקדות, גם בענפים וגם באזורים, היא כזו: הענפים שנפגעו קשות, זה א', מסיק הזיתים.
יוסי שריד:
עבודת מסיק הזיתים למעשה מתמקדת בחודש ימים.
יוסי שריד:
שבועיים שלושה למסיק זיתים למאכל ואותו זמן לזיתים לשמן.
יוסי שריד:
כל המסיק, למעשה, בוצע על ידי עובדים מהשטחים במסגרת של משפחות, חמולות.
יוסי שריד:
14 עד 15 קבלנים, שניידו את המשפחות והעובדים ממטע למטע וכך ביצעו את המסיק.
יוסי שריד:
אין חלופה למסיק הזיתים.
יוסי שריד:
לא בזרים ולא באחרים, אלא בעובדי שטחים, באותן משפחות ואותם אירגונים שעשו זאת בעבר.
יוסי שריד:
בקטע הזה לפחות הובטח לי היום שיש סיכוי סביר שעד סוף היום אנחנו נקבל כנראה תשובה חיובית או איזה פתרון חיובי שיאפשר בתנאים מסוימים וזמנים מסוימים כניסה של עובדי שטחים במסגרות שיהיו מקובלות.
יוסי שריד:
פה אני מעיר שגם בעבר היה מקובל שגם בעיתות סגר, עובדי מסיק הזיתים נכנסו.
יוסי שריד:
להפתעתי ביממה האחרונה הקו כאן השתנה ואני מאד מקווה שעד סוף היום נקבל תשובה חיובית לגבי כניסת עובדי שטחים למסיק הזיתים ובכך נציל את הענף.
יוסי שריד:
כי אם יחלפו שבועיים, הענף הלך.
יוסי שריד:
הנושא הבא זה קטיף ההדרים.
יוסי שריד:
עיקר קטיף ההדרים מבוסס על עובדי שטחים.
יוסי שריד:
כאן יש קושי נוסף.
יוסי שריד:
בשל היציאה מלבנון ניידנו כאלף ומאה עובדים זרים שהיו מועסקים בהדרים לטובת יישובי קו העימות בצפון.
יוסי שריד:
היום, כאשר אנחנו מנסים להחזיר אותם לקטיף ההדרים כפי שהיה מקובל בעבר, מתברר שכשבע מאות עובדים מתוך האלף ומאה מחליפים את העובדים הלבנוניים שאינם ולכן אי אפשר לנייד אותם חזרה.
יוסי שריד:
לגבי היתר, כשלוש מאות או ארבע מאות עובדים, אנחנו עושים מאמץ להחזיר אותם מיישובי קו הצפון, שגם הם נמצאים במצוקה לא קלה, דרומה.
יורי שטרן:
מה הטווח לענף ההדרים?
יוסי שריד:
טווח הקטיף?
יוסי שריד:
עכשיו, למעשה, מתחילים את העונה.
יוסי שריד:
העונה למעשה התחילה.
יוסי שריד:
בענף הועסקו בעיקר עובדי שטחים.
יוסי שריד:
עיקר הקטיף למעשה מבוסס על עובדי השטחים.
יוסי שריד:
העדרם של עובדי השטחים, למעשה, מעמיד בסכנה גם את הענף הזה.
יוסי שריד:
ענף נוסף זה גדיד התמרים.
יוסי שריד:
אנחנו נמצאים בעיצומה של העונה.
יוסי שריד:
גם בקטיף וגם במיון ואריזה.
יוסי שריד:
גם כאן חלק ניכר מהענף מבוסס על עובדי שטחים.
יוסי שריד:
בחלק מן המקומות – אתמול סיירתי בבקעה והופתעתי לראות – עובדי שטחים מגיעים.
יוסי שריד:
הייתי אתמול בבית אריזה בבקעה וראיתי עובדי שטחים, אמנם לא בכמויות שהם רגילים לקבל, אבל חלק מן העובדים שמעבר לקו הירוק, מגיעים, אף כי במשורה.
יוסי שריד:
אם ניקח בחשבון שאנחנו מדברים באזורים שהם מנותקים גם מבחינה ביטחונית ולכן גם חלופות אחרות בעייתיות מבחינות אלה, יש לנו בעיה אמיתית בגדיד התמרים.
יוסי שריד:
יש לנו גם בעיה באיזורים גיאוגרפיים.
יוסי שריד:
ביישובי קו התפר, חלק ניכר מכל הפעילות למעשה התבססה על עובדי שטחים.
יוסי שריד:
יישובי קו התפר למעשה נמצאים במצוקה קשה מאד של עובדים בחקלאות.
יוסי שריד:
כנ"ל, כמו שאמרתי, בבקעת הירדן, בנגב הצפוני, גוש קטיף, פתחת שלום ואשכול.
יוסי שריד:
כל האיזורים האלה נמצאים במצוקה קשה.
יוסי שריד:
אני ער להחלטות הממשלה ולמעשה מר כהן פה חידש ועידכן.
יוסי שריד:
ההחלטה כרגע אומרת בצורה אבסולוטית וחד משמעית לא.
יוסי שריד:
אנחנו צריכים לעשות את הכל כדי לפעול בינתיים כעובדי מדינה, תחת אותה החלטה.
יוסי שריד:
לפחות אני, כעובד מדינה, מחויב לעבוד תחת אותה החלטה ואני צריך לעשות את הכל כדי לצמצם את הנזק.
יוסי שריד:
אז כפי שאמרתי, במסיק הזיתים אני מקווה שהעניין פתור.
יוסי שריד:
לגבי נושאים אחרים, הבוקר ישבנו ארבעה מנכ"לים.
יוסי שריד:
אני עכשיו בא מישיבה של ארבעה מנכ"לים: חינוך, עבודה ורווחה, חקלאות ודתות.
יוסי שריד:
הקמנו צוות שעכשיו ממשיך לשבת, לנסות לתפור פתרונות חירום זמניים.
יוסי שריד:
אני יודע וכולם יאמרו לי את זה וגם אני אומר את זה מאה פעם וכולנו עברנו את הסרט הזה, של תלמידים, של משוחררים, של שכר מסובסד ושל כל מה שאתם רוצים, זה נכון.
יוסי שריד:
אבל כל עוד החלטת הממשלה לא משתנה ואני עדיין לא רואה שהיא משתנה, כל מה שאני יכול לעשות זה לעשות את הכל כדי לצמצם את הנזק.
יוסי שריד:
כבר קיבלנו החלטות ובאיזורים הסגורים, גם בגוש קטיף וגם בבקעת הירדן, אנחנו מנסים לתפור פתרונות חירום שיוכלו לעבוד כבר מיום ראשון, שמבוססים על דעתם של המתיישבים, על כוחות של תלמידים ובני ישיבות מקומיים שמקבלים מיד היתרים של משרד החינוך לצאת לעבודה.
יוסי שריד:
היום כבר פותרים את נושא הביטוח.
אברהם יחזקאל:
אתה מדבר ברצינות?
יוסי שריד:
כן.
אברהם יחזקאל:
אתה לא יודע מה אתה מדבר.
פסח גרופר:
אל תפריעו.
פסח גרופר:
מה קרה לכם?
יוסי שריד:
אני רגיל שמפריעים.
יוסי שריד:
תראו, אני לא תמים וגם אני אומר בכל פעם ששואלים אותי שהייתי בסרט הזה, אבל אם אנחנו במצב שזו החלטת הממשלה וכרגע אין בכוחי לשנות אותה, כל מה שנותר לי זה להקטין את הנזק.
יוסי שריד:
כל פעולה שתגרום להקטנת הנזק ולו במעט, אנחנו צריכים לעשות אותה.
יוסי שריד:
תלמידים – אנחנו יודעים את המגבלה – תלמידים לא ייכנסו לחממות.
יוסי שריד:
לא נשלה את עצמנו.
יוסי שריד:
אם הולכים על תלמידים, אז תלמידים הולכים לקטיף הדרים ובתי אריזה.
יוסי שריד:
זהו.
יוסי שריד:
אם בכלל.
יוסי שריד:
רק לזה.
יוסי שריד:
לא לזיתים ולא לחממות.
יוסי שריד:
זה ידוע.
יוסי שריד:
בגדול, כולנו היינו מצפים שינתן פתרון קבע, פתרון מקצועי, פתרון אמיתי, פתרון לטווח ארוך, בגלל שהנחת העבודה היא טווח ארוך.
יוסי שריד:
ההנחה היא שהמצב הנוכחי כנראה – לא רוצה להגיד מתי – יחזיק מעמד מספר חודשים ניכר.
יוסי שריד:
גם פתרונות של תלמידים הם פתרונות של שבועיים.
יוסי שריד:
לא יותר מזה, על פי המגבלות.
יוסי שריד:
אם לא יוחל מצב חירום, גם הכלים האלה הם כלים לטווח קצר.
יוסי שריד:
אלה כלים לא מקצועיים.
יוסי שריד:
אנחנו מכירים את הנזק של הכלים האלה.
יוסי שריד:
אנחנו מכירים את הקושי של הכלים האלה.
יוסי שריד:
אף אחד לא ילמד אותי מה הבעייתיות של הכלים האלה, אבל לשבת ולא לעשות כלום זה לא פתרון ולא כך אני נוהג.
יורי שטרן:
ההערכה המקצועית שלך, כבוד המנכ"ל.
יורי שטרן:
האם הענף, עם גיוס כל הפתרונות האפשריים, יכול להסתפק ולגמור את הקציר של העונה מבלי תוספת עובדים זרים.
יורי שטרן:
הערכה מקצועית.
יורי שטרן:
אני לא מתייחס כעת להחלטה פוליטית.
יוסי שריד:
אני לא אשתמש במונח עובדים זרים.
יוסי שריד:
אני אשתמש במונח "כוח אדם מקצועי בחקלאות".
יוסי שריד:
התשובה: לא.
יורי שטרן:
אוקיי.
יורי שטרן:
אני רק רוצה לשאול את הנציג של מתאם הפעולות בשטחים.
יורי שטרן:
למה הפעם אתם לא נותנים, בהסכמתם של בעלי המשקים עצמם, שאומרים: יש לי ראיס מקומי ערבי-ישראלי שתמיד היה מביא לי מאיזור ג'נין כך וכך עובדים, אני מכיר כל אחד מהם שנים, אני בטוח, אני מבקש אישור שהם ימשיכו לבוא.
יצחק גורביץ':
בתוך כל העובדים הפלשתינאים שהיו מגיעים לעבוד בישראל, יש כמות של בין עשרים ושלושים אלף שנקראו עובדים חסיני סגר.
יצחק גורביץ':
עובדים שהיה הסכם עם המעסיק ועם משרד העבודה והרווחה, שגם במצב של סגר, הם נכנסים.
יורי שטרן:
שוב, אני כעת לא מדבר מבחינת פוליטית.
יורי שטרן:
מבחינה מקצועית, אתם כגורם מתאם בין הזרוע הביטחונית לבין המישור האזרחי והכלכלי.
יורי שטרן:
אתם רואים לנכון לאפשר את זה?
יורי שטרן:
אתם חושבים שיש בזה סיכון ביטחוני יותר מדי גדול, או שניתן לעשות את זה?
יורי שטרן:
לא במושגים של ענישה או משהו, אלא "תכל'ס", לפי הדרישות שלכם ולפי אמות המידה שלכם.
יצחק גורביץ':
אני לא רוצה להיכנס לסוגיה הביטחונית כי אני לא יכול להביע דעה בנושא.
יצחק גורביץ':
בתחילת המשבר היינו ערוכים להכניס את האנשים שהם קריטיים לתעשייה, לחקלאות ולבניה.
יצחק גורביץ':
אותם שלושים אלף.
יצחק גורביץ':
התקבלה הנחייה שלא יכנסו פועלים פלשתינאים, גם אותם פועלים שהם חסיני סגר.
יצחק גורביץ':
בסופו של דבר לא נכנסים אותם אנשים, עד שתשונה ההחלטה.
יורי שטרן:
את זה אני הבנתי.
יצחק גורביץ':
בנושא הביטחוני אני לא יכול לתת לך תשובה.
יורי שטרן:
ההחלטה הזאת התקבלה על בסיס שיקול ביטחוני או שזו היתה החלטה פוליטית?
יצחק גורביץ':
שיקול ביטחוני.
יצחק גורביץ':
ההחלטה הזאת היא על בסיס שיקול ביטחוני נטו.
יורי שטרן:
אני קודם כל מברך שני חברי כנסת שהצטרפו אלינו, יאיר פרץ ובני אלון.
יורי שטרן:
פסח גרופר, בבקשה.
פסח גרופר:
אנחנו לא ניכנס פה להיבטים הפוליטיים.
פסח גרופר:
אמר המנכ"ל שהוא פקיד ממשלתי והוא צריך לבצע את החלטות הממשלה והשרים, אבל יש פה משהו שמתעלמים ממנו.
פסח גרופר:
אדוני היושב ראש, יש פה משהו שאני לא מבין אם הוא אטימות מוחין או משהו אחר.
פסח גרופר:
קרה משהו.
פסח גרופר:
ומה קרה?
יורי שטרן:
אימפוטנטיות מינהלית.
פסח גרופר:
אני יושב בעוד מוסדות.
פסח גרופר:
אנחנו יודעים שקרה משהו ואנחנו יודעים עוד דבר.
פסח גרופר:
הפעם זה לא שבעוד שבועיים שלושה הסגר נגמר ומכניסים עובדים, מפני שאני פסי גרופר, שהיתה לי הזכות להילחם במלחמת השחרור, מכריז בשמי: אנחנו התחלנו, אדוני היושב ראש, את מלחמת השחרור מספר שתיים.
פסח גרופר:
זו מלחמה ארוכה.
פסח גרופר:
שכל אחד יסיק את המסקנות שלו.
פסח גרופר:
אז התחלנו, אדוני היושב ראש, את המלחמה עם עשר אצבעות והפעם אני רגוע.
פסח גרופר:
אנחנו התחלנו את המלחמה הזו עם כוח רב מאד.
פסח גרופר:
שמעת את המתאם.
פסח גרופר:
הממשלה תחליט.
יורי שטרן:
השאלה היא אם הטמטום לא רב מהכוח.
פסח גרופר:
אז אני רוצה עכשיו להסביר לך מה קורה בחקלאות.
פסח גרופר:
תראה עד היכן הגענו.
פסח גרופר:
בחקלאות עבדו 54,000 פועלים.
פסח גרופר:
תוסיף להם 22,000 חקלאים שגם כן עובדים, זה שבעים – שמונים אלף עובדים בחקלאות.
פסח גרופר:
זה מחולק.
פסח גרופר:
יש מהשטחים, יש ישראלים, יש 18,000 – 19,000 תאילנדים, יהודים – בבתי אריזה עוד יש יהודים שעובדים – עבדו.
פסח גרופר:
אני קורא להם ישראלים, אבל זה כל מיני אנשים.
פסח גרופר:
זהו המספר.
פסח גרופר:
כ 76,000.
פסח גרופר:
על המספר הזה – וזה חשבון מדויק – תוסיף עוד חצי בשירותים.
פסח גרופר:
אם זה בירקות אז ההובלה והתיווך והעניינים וכל זה.
פסח גרופר:
אתה פה מדבר על כמות שהכוח החקלאי מניע, של כמאה אלף עובדים.
פסח גרופר:
מאה אלף עובדים זה מאה אלף משפחות.
פסח גרופר:
משכורת גבוהה, משכורת נמוכה, אנשים חיים.
פסח גרופר:
על הזיתים, מר ישי דיבר.
פסח גרופר:
אנחנו יודעים מה זה מסיק זיתים ואנחנו יודעים שזה שבועיים ימים ואחר כך הכל יהיה על הרצפה ולא תהיה לזה צורה של זיתים.
עמי אוליאל:
180 מיליון דולר ייצוא.
פסח גרופר:
זה ממש משהו לא נורמלי וזה עומד לגמרי.
יורי שטרן:
התיכוניסטים לא יצילו אותו?
יורי שטרן:
אני רק שואל.
פסח גרופר:
תן לי.
פסח גרופר:
אני מומחה בינלאומי לתיכוניסטים ואני מומחה בינלאומי למה שאתה רוצה.
פסח גרופר:
אני עברתי את האופרה הזו, תאמין לי.
פסח גרופר:
אני מסכים, מר ישי, עם כל התכניות האלה שישבתם היום ודיברתם ועשיתם וכל הכבוד.
פסח גרופר:
איך אמרת?
פסח גרופר:
כשיש בית בוער לא מחכים למכבה האש מהאיזור השלישי שיגיע.
פסח גרופר:
צריך לכבות את האש.
פסח גרופר:
עם דליים.
פסח גרופר:
מה שעשו לפני מאה שנים.
יורי שטרן:
אתה יודע מה?
יורי שטרן:
נגיד באים.
יורי שטרן:
למה לא החליטו על זה לפני שבוע?
יורי שטרן:
למה גם הדברים הפשוטים האלה נסחבים כל כך?
פסח גרופר:
אני כבר גומר ואני אגיד לך למה.
פסח גרופר:
אני ישבתי באופרה הזו עשרים שנה וגם בממשלה ישבתי.
פסח גרופר:
אתה יודע למה?
פסח גרופר:
אדוני היושב ראש, שכולם ישמעו: לאף אחד לא איכפת.
פסח גרופר:
אלה נציגי הציבור שאנחנו, העם, בוחר אותם, שמופיעים בפנינו באסיפות עם ואומרים: אנחנו נשרת את הציבור עשרים וארבע שעות.
פסח גרופר:
האם באו אלי חברים שלי, חברי כנסת, לשאול אותי בהתאחדות האיכרים מה קורה בחקלאות?
פסח גרופר:
ויושב פה אחד מהם.
יורי שטרן:
בשביל זה התכנסנו.
פסח גרופר:
אז הנה, עניתי לך תשובה.
פסח גרופר:
היום כל חברי הכנסת, מכל המפלגות, זה כך.
פסח גרופר:
יושבים פה אנשים מתנועת המושבים והקיבוצים והחקלאות הפרטית.
פסח גרופר:
תשאל אותם אם אני לא צודק.
פסח גרופר:
מישהו דיבר אתנו?
פסח גרופר:
את מי זה מעניין?
פסח גרופר:
זוהי המדינה שלנו ולכן אנחנו צועקים.
פסח גרופר:
הנה יושבים פה החקלאים.
פסח גרופר:
אנחנו יודעים את האסון שבא עלינו ואין לנו עם מי לדבר.
פסח גרופר:
ישבנו עם שר האוצר ארבע פעמים.
עמי אוליאל:
אין שר חקלאות.
פסח גרופר:
אין שר חקלאות.
פסח גרופר:
אדוני היושב ראש.
פסח גרופר:
אנחנו הסברנו לו והסברנו לו והסברנו לו.
פסח גרופר:
העלבון הזה.
פסח גרופר:
אז אומרים ששר הפנים רוצה להלבין שלוש מאות עובדים ולתת אותם לקו התפר.
פסח גרופר:
קופץ שר העבודה, מאותה מפלגה ואומר: מה פתאום?
פסח גרופר:
הם לא דיברו אתי בכלל.