GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז:
צריך לבוא לשתי הקבוצות האלה, שהן קבוצות מאורגנות, גם החקלאים וגם הקבלנים, לסכם אתם על הצרכים האמיתיים אחרי בחינה, במהירות ולסכם אתם על תקופה.
פסח גרופר:
כן.
פסח גרופר:
נלך על זה.
אופיר פינס-פז:
על תקופה מוגבלת עם פיקוח מלא.
אופיר פינס-פז:
האנשים האלה באים למצב החירום – מצדי תוך יומיים שלושה לארץ, כי המערכות קיימות.
אופיר פינס-פז:
זה לא שצריך עכשיו להתחיל לגייס ולחשוב מאיפה – והם חוזרים תוך x חודשים הביתה.
פסח גרופר:
עם בטוחות.
פסח גרופר:
עם ערבויות.
פסח גרופר:
עם ערבויות כספיות.
אופיר פינס-פז:
אני אומר לכם, את זה צריך לעשות, אני חושב שצריך לעשות את זה מהר, אני לא חושב שיש בעיה יותר מדי גדולה לעשות את זה ואני מציע שלהצעה מהסוג הזה, אם נוכל להתלכד, נתלכד.
יורי שטרן:
איך סוף ההופעה שלך קשור לתחילתה?
בנימין אלון:
זה לא פופוליסטי?
יורי שטרן:
חבל, חבר הכנסת פינס –פז, היית קודם יותר טוב.
יאיר פרץ:
אני מצטרף להצעה של חבר הכנסת פינס.
יאיר פרץ:
ההצעה היא נכונה ונבונה ואני חושב שכדאי לכנס באמת את כל הגורמים הרלוונטיים.
יאיר פרץ:
שהוועדה תשב עם שר העבודה והרווחה, עם שר הפנים, עם הממונים, עם שר האוצר, עם כל הגורמים.
עמי אוליאל:
רק שזה יהיה תוך יומיים.
עמי אוליאל:
לא חודשיים.
יאיר פרץ:
לא.
יאיר פרץ:
מיידי.
יאיר פרץ:
אני מאמין באמונה שלמה שאפשר יהיה לתת פתרון מיידי לתחום הזה.
יורי שטרן:
היו מספר אנשים שביקשו זכות דיבור.
יורי שטרן:
אנחנו נשמע אותם ואנחנו נסכם.
יורי שטרן:
אני רק מבקש, חברים, סליחה, אני רק אבקש אחר כך התייחסות של נציגי משרד השיכון ומשרד האוצר שנמצאים פה ואנחנו אחר כך נסכם.
יורי שטרן:
לפי התור.
יורי שטרן:
שלמה רייזמן, בבקשה.
שלמה רייזמן:
כיוון שחבר הכנסת פינס דיבר על הכללים, סיפור אחד לפני העניין.
שלמה רייזמן:
עבדו אצלי בבית שלושה פועלים ממאואיה.
שלמה רייזמן:
זה כפר על יד אום אל פחם.
שלמה רייזמן:
הם אומרים לי: ביום ראשון אנחנו נבוא רק בעשר.
שלמה רייזמן:
אמרתי להם למה רק בעשר?
שלמה רייזמן:
הוא אומר: שמע, אנחנו צריכים להירשם לאבטלה בבוקר, אז אנחנו מאחרים קצת.
שלמה רייזמן:
צריכים לעמוד בתור, זה לוקח קצת זמן.
שלמה רייזמן:
זאת אומרת שמהמאה שישים אלף מובטלים האלה, לפחות שלושים ארבעים אחוז עובדים.
שלמה רייזמן:
שלא יבואו עם הסיפורים של האבטלה וכדומה.
שלמה רייזמן:
זה סיפור מהחיים.
בנימין אלון:
סליחה, אדוני היושב ראש, אם אפשר ביחס לסוף דבריו של אופיר, אם אפשר להתרכז רגע, לנסות לפתח פה איזשהו סיפור מעשי.
שלמה רייזמן:
זה רק היה סיפור מהחיים.
בנימין אלון:
האם שנה, חצי שנה, מה האפשרויות?
שלמה רייזמן:
אני רוצה לומר לכם: החקלאות – גם הבנין, אבל הם ידברו בשם עצמם, הם עושים את זה טוב – החקלאות קורסת.
שלמה רייזמן:
לא רק בגלל הפועלים.
שלמה רייזמן:
הפועלים, כמו שאמר פסח גרופר בסיום דבריו, זה המסמר האחרון בארון המתים.
יורי שטרן:
לא, יש גם מים ויש עוד גזירות.
שלמה רייזמן:
ממשלה שלא מסוגלת להחליט על חמישה מתקני התפלה למים שיתנו 250 מיליון קוב מים, ממשלה שלא מסוגלת להוביל מים…
יורי שטרן:
לא, סליחה.
יורי שטרן:
תהיה ענייני.
שלמה רייזמן:
לא תהיה מסוגלת גם לקבל החלטה בעניין פועלים.
יורי שטרן:
היא תקבל אותה.
יורי שטרן:
השאלה היא רק מתי.
שלמה רייזמן:
עכשיו, לשאלה של חבר הכנסת בני אלון.
שלמה רייזמן:
אפשר לסכם על נוסחה שאומרת, שבסיום תקופת החירום יחזרו הפועלים לארצם.
שלמה רייזמן:
בתנאי שיהיה תחליף לעניין הזה ושהסיפורים על תלמידי הישיבות וילדי בית ספר, ילדים נחמדים, כולל הילדים שלי, אבל לקטוף תפוזים בפרדס…
בנימין אלון:
אתה חותם חוזה עם חברה.
בנימין אלון:
אתה יכול לחתום לתקופה מוגבלת?
שלמה רייזמן:
כן.
שלמה רייזמן:
אתה יכול.
שלמה רייזמן:
אתה יכול לחתום אתם על שנה.
שלמה רייזמן:
לא פחות משנה.
שלמה רייזמן:
לשנה אתה יכול לחתום.
שלמה רייזמן:
אין שום בעיה.
שלמה רייזמן:
אפשר לעשות את זה.
יורי שטרן:
תוך כמה זמן אפשר להביא את הפועלים?
שלמה רייזמן:
תוך ארבעה עשר יום.
יורי שטרן:
אני מבין שארבעה עשר יום זה גם יותר מדי.
יורי שטרן:
נכון?
שלמה רייזמן:
זה יותר.
שלמה רייזמן:
אני אמרתי ארבעה עשר יום בכוונה, שלא תגידו שאמרתי עשרה ימים.
שלמה רייזמן:
אפשר להזיז אותם במהירות.
שלמה רייזמן:
יש חברות כוח אדם שעומדות מולנו בתאילנד, אתה נותן צלצול טלפוני ואחרי יומיים שלושה הם נוחתים כאן בארץ, מחולקים.
שלמה רייזמן:
אנחנו בנויים לזה, יש לנו מגורים, יש לנו סידורים, הכל מסודר.
שלמה רייזמן:
הכל מאורגן.
נתן פרנקל:
אני רוצה לתת תשובה לשאלתו של חבר הכנסת אלון.
נתן פרנקל:
כל זמן שיגידו לנו שצריך להביא את הפועלים – אם זה לשבעה חודשים, שמונה חודשים, תשעה חודשים , זו רק שאלה של כסף – זה מצב חירום כרגע, אנחנו מוכנים להביא אותם.
נתן פרנקל:
יגידו לנו חצי שנה, נביא אותם לחצי שנה עם התחייבות.
נתן פרנקל:
אם אחר כך צריך להאריך, נאריך.
נתן פרנקל:
אנחנו כרגע לא פועלים בעידן נורמלי, אנחנו בעידן לא נורמלי ומתנהגים בצורה לא נורמלית ומה שיחליטו כך אנחנו נעשה.
נתן פרנקל:
אנחנו איננו רוצים להערים קשיים.
נתן פרנקל:
אנחנו רוצים ללכת עם הממשלה, רק רוצים להרגיש שיש לנו פרטנר.
נתן פרנקל:
אנחנו כולנו, גם החקלאים, גם הבנאים, אנחנו פרטנרים.
יורי שטרן:
נציגי המשרדים אני רוצה בסוף, לסיכום.
עמי אוליאל:
אני מאירגון מגדלי הפירות.
עמי אוליאל:
דווקא לנוכח דבריו של חברי – והוא חבר שלי – חבר הכנסת אופיר פינס, אני רוצה קודם כל לחזק את היושב ראש ואת אומץ לבו…
יורי שטרן:
לנוכח דבריו?
עמי אוליאל:
כן.
עמי אוליאל:
לנוכח דבריו.
עמי אוליאל:
אני חושב שהצגת את הדברים בצורה מדויקת ונכונה ורואים שעשית שיעורי בית ואני בהחלט שותף, אדרבא.
עמי אוליאל:
אני חושב שאתה היית פה היום נציג נאמן של החקלאים בדרך ההצגה של הדברים וצריך לומר את זה.
עמי אוליאל:
זו הצגה נכונה של הדברים.
יוסי ארבל:
מכל הנוכחים, אתה יכול להגיד.
עמי אוליאל:
יפה.
עמי אוליאל:
אז יופי שחברי מהבניה ומהמגזרים האחרים מצטרפים אלי וזה בהחלט לזכותך, אדוני היושב ראש.
יוסי ארבל:
חבל שחבר הכנסת פינס לא פה.
יורי שטרן:
אל תדאג.
יורי שטרן:
הוא לא היה שומע.
עמי אוליאל:
אני רוצה בבקשה לתת פה נתונים דווקא על אחד מענפי הפירות שהוא באמת בבעיה הכי קשה כרגע.
עמי אוליאל:
זה ענף הזיתים.
עמי אוליאל:
ענף הזיתים מתפרנסות ממנו כשבע מאות משפחות בכל חלקי הארץ.
עמי אוליאל:
יהודים וערבים.
עמי אוליאל:
ענף הזיתים למאכל בלבד.
עמי אוליאל:
לא לשמן.
עמי אוליאל:
הוא בבעיה קשה.
עמי אוליאל:
אנחנו בעצם היינו צריכים להתחיל את המסיק כבר לפני סוכות.
עמי אוליאל:
בחג הסוכות אפילו תכננו פסטיבל הזית שבוטל בגלל המאורעות, תכננו מסיק עם ילדים ועם תיירים בכרמי הזיתים, כדי באמת לקרב את החקלאות וגם זה בוטל, או צומצם מאד בגלל המאורעות.
עמי אוליאל:
אנחנו כבר נמצאים בשבוע האחרון של המסיק המתוכנן.
עמי אוליאל:
הזיתים משחירים על העצים וברגע שהם משחירים הם לא ראויים לכבישה והם לא ראויים לדבר, אפשר אולי לעשות מהם שמן זית ברבע מהמחיר וזה לא מתאים.
עמי אוליאל:
להבדיל מזיתי שמן שבאים מכרמים בבעל, זיתי המאכל באים מכרמים מעובדים ומושקים ומטופחים במהלך כל השנה בשביל השבועיים של המסיק.
עמי אוליאל:
אם אנחנו מפסידים את השבועיים של המסיק…
יורי שטרן:
אם רשויות הביטחון תסכמנה לתת אישורים?
עמי אוליאל:
על זה אני רוצה לדבר.
עמי אוליאל:
אני רק מנסה להדגיש שכל הפתרונות שמציעים פה כרגע, כולל עובדים זרים, כולל הבאה מיידית, לא מתאימים לענף הזית ברגע הנתון.
עמי אוליאל:
אם היו מדברים לפני חודש, אולי אפשר היה לדבר על זה.
עמי אוליאל:
כרגע – ואני פונה פה במקרה הזה לנציג מתאם הפעולות בשטחים…
יוסי שריד:
אני אמרתי דברים ברורים.
עמי אוליאל:
כן, הכל טוב ויפה, אבל עד שאני לא רואה את הפועלים, אני לא מאמין לכלום.
עמי אוליאל:
מדובר פה באלף חמש מאות עובדים קבועים שמלווים את הנושא מהשטחים, שמונהגים על ידי קבלנים בדרך כלל ערבים ישראלים, שמביאים את הפועלים האלה, מוסקים את כרמי הזיתים, במהלך התקופה הזו, אלף וחמש מאות הפועלים האלה עברו כבר סגרים רבים במהלך השש-שבע שנים האחרונות.
עמי אוליאל:
כמעט בכל שנה מהשנים האחרונות מסיק הזיתים נפל בדיוק על תקופה של סגר ובכל זאת נמצאה הדרך להביא את אותם פועלים שמכירים אותם, את השמות שלהם, הם מוכרים, ידועים ואפשר במהלך קצר מאד להביא אותם ולהציל עדיין ברגע האחרון את הענף הזה.
עמי אוליאל:
מדובר על ארבעה עשר אלף טון זיתים, על ערך של ארבעים מיליון שקל, שאם לא נמסוק אותם בשבוע הקרוב, זה הולך לטמיון, עם פרנסתן של שבע מאות משפחות חקלאים בכל חלקי הארץ.
עמי אוליאל:
אני לא רוצה להרחיב על דברים אחרים ועל ענפים אחרים.
עמי אוליאל:
אני חושב שגם אברהם דניאל מהפרחים וגם מאיר יפרח הציגו את הבעיה בצורה מדויקת ונכונה ואני מצטרף אליהם ואני מבקש את הפתרון המיידי הזה.
עמי אוליאל:
אם והיה ויהיה טוב וירצו להיערך למסיק של שנה הבאה בכל דרך אחרת, אנחנו נשמח מאד, אבל בשלב הזה, צריך את מה שהצעתי ואת מה שאני מבקש.
עמי אוליאל:
תודה רבה.
מנחם דווידזון:
אני מנכ"ל המועצה לשיווק פרי הדר ואני רוצה לייצג את ענף ההדרים.
מנחם דווידזון:
צריך להיות ברור – ואני לא רוצה לחזור על הדברים – ענף ההדרים עשה תמיד את כל הניסיונות, חינך את העם, חינך תלמידים.
מנחם דווידזון:
ניסינו, ננסה גם הפעם, אבל זו יותר תרומה למוראל של עם ישראל ולא תרומה לפרדסן.
מנחם דווידזון:
ההיפך.
מנחם דווידזון:
הפרי שייקטף יהיה פחות טוב, יהיה לא באיכות הנכונה וכן הלאה.
מנחם דווידזון:
אני בא מנמל אשדוד.
מנחם דווידזון:
עומדות שתי אוניות שהולכות ליפן.
מנחם דווידזון:
הן ריקות, הן לא מתמלאות, יש לנו בעיה חמורה עם שחיקת מטבעות בשוק, אתם כולכם יודעים.
מנחם דווידזון:
ענף ההדרים וענף הפרחים סובלים, מנסים לקיים את הייצוא.
מנחם דווידזון:
הייצוא חשוב.
מנחם דווידזון:
Jafa בעולם זה משהו שעם ישראל גאה בו וזה מחזיק את עם ישראל.
מנחם דווידזון:
הרבה דורות, כמו פסי גרופר ועוד יותר.
מנחם דווידזון:
השוק היפני הוא שוק של יינים.
מנחם דווידזון:
הוא שוק דולרי.
מנחם דווידזון:
יפן וקוריאה.
מנחם דווידזון:
בשנה שעברה בזמן הזה כבר שלחנו שתי אוניות.
מנחם דווידזון:
היום, אחת בדרך, השניה עומדת ריקה בנמל אשדוד, השלישית מחכה, זה כסף טוב.
מנחם דווידזון:
אני יכול לתת לכם מספרים.
מנחם דווידזון:
זה מיליון וחצי תיבות עם קוריאה, של סוויטי, של פומלית נהדרת שהיפנים מחכים לה.
יורי שטרן:
מהפתרונות שדובר עליהם פה, מה מתאים לענף שלכם?
מנחם דווידזון:
יש מקום לשחרר, לפי דעתי, במידה מסוימת גם בשיטה של הזיתים.
מנחם דווידזון:
גם פה יש אנשים ורשימות מסודרות מאד של קבלנים שמאד מאורגנים.
מנחם דווידזון:
אבל גם זה לא יפתור.
מנחם דווידזון:
אנחנו צריכים כרגע עוד שלושת אלפים עובדים זרים.
מנחם דווידזון:
לנו מספיק לחצי שנה, אבל אם יתנו אותם לשנה זה יהיה עוד יותר טוב.
מנחם דווידזון:
זה כולל את הבעיה של האלף המנויידים שלא חזרו אלינו.
מנחם דווידזון:
אלף עובדים נמצאים בלבנון, לא חזרו.
מנחם דווידזון:
היו פותרים חלק מהבעיה.
מנחם דווידזון:
בתקופה הזו אנחנו צריכים שבעת אלפים עובדים בקטיף, בשיא העונה, שזה החל מחנוכה ואילך, אנחנו צריכים שנים עשר אלף עובדים.
מנחם דווידזון:
בלי זה ענף ההדרים שקוטף 850 אלף טון פרי מכל הזנים לא יכול לתפקד וזה מה שאני צריך כרגע.
מנחם דווידזון:
אנחנו צריכים מהיום למחר.
מנחם דווידזון:
אפשר להביא עובדים תאילנדים, אפשר לשחרר לנו משהו מהשטחים.
מנחם דווידזון:
זה עשוי לפתור משהו, כי הפרי מתקדם בהבשלה על העצים.
מנחם דווידזון:
הסוויטי הזה, הפומלית הזו, היא ירוקה.
מנחם דווידזון:
בעוד שבועיים אי אפשר כבר יהיה לקטוף אותה.
מנחם דווידזון:
צריך לקטוף אותה מחר.
יורי שטרן:
רק תסביר לי, אם אתה מדבר על עד שבועיים, האם אפשר להביא?
מנחם דווידזון:
אפשר להביא.
מנחם דווידזון:
תוך שבוע אפשר להביא הנה פועלים, אבל צריך לקבל אישור.
מנחם דווידזון:
נביא ונקטוף.
מנחם דווידזון:
צריך להביא מיד פועלים וצריך לשחרר פועלים מהשטחים.
אברהם יחזקאל:
אתה לא תביא אותם בחיים בשבוע.
אברהם יחזקאל:
יש פה בירוקרטיה, יש משרד הפנים, שירות תעסוקה, שגרירות, עזוב.
אברהם יחזקאל:
אתה לא יכול ביומיים.
מנחם דווידזון:
אבל צריך לאשר את זה?
יורי שטרן:
רק רגע.
יורי שטרן:
משרד השיכון ומשרד האוצר.
יורי שטרן:
כן, בבקשה.
רחל הולנדר:
בקצרה, כי בעצם רוב הדברים נאמרו.
רחל הולנדר:
ענף הבניה נמצא כנראה כרגע בבעיה אמיתית, כפי ששמענו, מאחר ולא מדובר על תקופה קצרה אלא על תקופה ממושכת.
רחל הולנדר:
שמענו מספרים: 45% מהמועסקים בענף הם עובדים זרים, פלשתינאים או עובדים מחו"ל.
רחל הולנדר:
גם מקרב הישראלים, שזה למעלה מחמישה אחוז מהמועסקים בענף, 40% הם ערבים ישראלים.
רחל הולנדר:
אם גם כאן יש שיבושים בהגעה אז אנחנו בבעיה אמיתית ואם הבעיה לא נפתרת תוך חודש חודשיים אז ישנה בעיה שאי אפשר להתעלם ממנה.
רחל הולנדר:
צריך להעיר כאן עוד הערה אחת, שלא מדובר רק על סקטור הקבלנים והעזרה להם.
רחל הולנדר:
סך הכל מדובר על רוכשי דירות במשק ועל האוכלוסייה בארץ.
רחל הולנדר:
בשנה יש לפחות שלושים אלף רוכשי דירות חדשות.
רחל הולנדר:
הם רוכשים את הדירות בשלבי בניה שונים.
רחל הולנדר:
הרוב דווקא בשלבים הראשונים, של שלד ולא בגמר.
רחל הולנדר:
זאת אומרת שיש ציבור ניכר של זוגות צעירים, של עולים ושל אחרים, שמשלמים משכנתאות מאחר והם רכשו דירה, משלמים שכר דירה אם הם חסרי דירה והם ימתינו.
רחל הולנדר:
אם אומרים להם חודש תמתינו, לא נורא.
רחל הולנדר:
אם מדובר כאן על תקופה יותר ממושכת, לא רק שיש עליהם נטל כספי כפול, הם גם לא משחררים את הדירה שהם גרים בה בשכירות היום לצרכנים נוספים.
רחל הולנדר:
זאת אומרת שבמצב הזה – ואני אומרת את זה בלב חצוי – כנראה שאין מנוס מאשר להתיר איזושהי תוספת של הבאת עובדים זרים.
יורי שטרן:
יש לכם הערכה מספרית, או שאתם סומכים על הערכת הקבלנים?
רחל הולנדר:
את זה צריך לקבוע, אבל הייתי אומרת שבין חמשת אלפים לעשרת אלפים, יכול להיות.
רחל הולנדר:
צריך לשבת ולקבוע יותר במדויק, אבל עלול להיות אפילו דבר כזה אם מדובר בתקופה יותר ממושכת.
רחל הולנדר:
אני הייתי רוצה עוד מילה להפנות לקבלנים בכל זאת.
רחל הולנדר:
לבקש שהם מצדם יתנו עזרה וכתף וייעוץ כיצד אפשר בכל זאת לסייע בתחום התיעוש, או גם בתחומים אחרים.
רחל הולנדר:
כי המשרד ניסה לעשות ולבדוק בתחום הזה וזה לא ברגע, ואולי זה לא בדיוק הזמן, אבל הייתי מבקשת שהם בכל זאת יעשו זאת.
רחל הולנדר:
מסייעים ועוזרים לקבוצה הזו כי זה הצורך וזה ההכרח, יחד עם זאת כדאי היה לשמוע מה מציעים לפעולה בתחום הזה.
יורי שטרן:
תקימו צוות משותף, המשרד והקבלנים ואולי אנשי האוניברסיטאות שבתחום הבניין.
רחל הולנדר:
אנחנו יושבים על זה.
רחל הולנדר:
זה לא פשוט.
רחל הולנדר:
המשמעות של התיעוש היא שצריך פחות פועלים, לא משנה מאיזה סוג.
יורי שטרן:
אני, בכוונה, הלכתי למרכז עזריאלי בתל אביב, שזה אולי אתר הבניה הכי מתקדם ועדיין הוא מבוסס על כוח עבודה זר.
יורי שטרן:
אבל אני מאד בעד.
יורי שטרן:
אנחנו דיברנו על זה מספר פעמים.
יורי שטרן:
אתם, כמשרד, צריכים ליזום את זה על בסיס בין משרדי עם שיתוף גורמים במשק ולהציע הצעה.
יורי שטרן:
זה מחייב שינויי חקיקה ומיסוי, זה מחייב שינויי תכנון ערים, זה הרבה מאד דברים שצריכים ללכת ביחד.
יורי שטרן:
זו לא רק גישה אחת וזה בוודאי לא לרגע זה.
רחל הולנדר:
לגבי הדבר האחרון ששאלת אותי, כמה אני מציעה יחד אחרי בדיקה, אז אלה המספרים שיש לנו, אבל שווה לבדוק.
יורי שטרן:
משרד האוצר.
עמיחי כץ:
משרד האוצר מתנגד להבאת עובדים זרים.
יורי שטרן:
את זה אנחנו שמענו.
יורי שטרן:
מה התשובות שלכם?
יורי שטרן:
אל תחזור להחלטות, כביכול, שהחלטתם לא להחליט.
יורי שטרן:
אני שואל אותך: הרי אתם, משרד האוצר, אתם צריכים גם לראות לא רק את החשבונאות ולא רק את הדמגוגיה, אלא גם תוצאה עיסקית כלכלית של המצב.
יורי שטרן:
שמעתם את מה שקורה בחקלאות.
יורי שטרן:
שמעתם גם על הטווחים של הזמן שבהם צריכים להחליט.
יורי שטרן:
התייחסותך.
אפרים כהן:
סליחה.
אפרים כהן:
אדוני היושב ראש, אני מאד מבקש.
אפרים כהן:
פה יושבים פקידים מקצועיים.
אפרים כהן:
רק לפני יומיים ישבו שרים שהם קובעים לגבי הפקידים המקצועיים.
יורי שטרן:
אני לא רוצה להכניס אתכם לשום מצב לא נעים.
אפרים כהן:
אם יש טענה כלפי השרים, בבקשה.
אפרים כהן:
ישבו שלושה שרים מכובדים.
אפרים כהן:
שר השיכון, שר האוצר ושר העבודה.
אפרים כהן:
ישבו ועברו על הנושא הזה במשך שעתיים ודנו בנושא ופה נדרשים פקידים מקצועיים להגיב על מה שאמרו שרים.
יורי שטרן:
לא על מה שאמרו שרים.
יורי שטרן:
על מה שאמרו אנשי המשק פה.
יוסי שריד:
אם יורשה לי, אדוני היושב ראש, א', אנחנו בהחלט מביכים פקידים כמו שאמר מר כהן.
יוסי שריד:
זה באמת לא נעים.
יוסי שריד:
ב', אני מבין שבאמת מצטיירת פה איזושהי הצעה להחלטה שנראית חיובית, סבירה, הגיונית.
יוסי שריד:
אני חושב שמיצינו את העניין.
יוסי שריד:
לכולנו יש גם עיסוקים אחרים.
יוסי שריד:
תקבלו איזושהי החלטה ברוח הדברים של חבר הכנסת פינס…
בנימין אלון:
רק שניה, בכל אופן כדי להשלים.
בנימין אלון:
אם אפשר, אדוני היושב ראש, נשמע מנציגת משרד הפנים, בתיה כרמון, מבחינת הערכות משרד הפנים בנושא.
יורי שטרן:
אני מאד מודה לכם על העזרה, אבל אני בכל זאת רוצה לשמוע את נציג האוצר.
יוסי שריד:
כן, אבל אני לא רוצה להביך אותו.
יורי שטרן:
אני לא מביך אותו.
יורי שטרן:
הוא אדם בעל השכלה כלכלית, הוא שמע את הטענות.
יורי שטרן:
לכן אמרתי: אל תחזור אל החלטות השרים.
עמיחי כץ:
אנחנו רואים את ההשפעות השליליות של העובדים הזרים וצריך לקחת גם את זה בחשבון, שגם אם תהיה פגיעה בחקלאות או בבניין ובסופו של דבר פגיעה בכל אזרחי ישראל אם המחירים יעלו, עדיין זה לא מגיע להערכה של העלות של העובדים הזרים.
עמיחי כץ:
שהם כידוע פוגעים בעיקר במקבלי הבטחת הכנסה או מקבלי הכנסה נמוכה.
עמיחי כץ:
דוחקים אותם משוק העבודה.
עמיחי כץ:
כולם יודעים את זה ואני לא חושב שמישהו פה מערער על זה.
יוסי הראל:
הפלשתינאים הם זרים?
יוסי הראל:
רק לצורך הוויכוח.
יורי שטרן:
הם לא פוגעים בפרנסה?
יורי שטרן:
העובד הפלשתינאי, מבחינת השפעתו על מקבל הבטחת הכנסה או המובטל הישראלי, זה לא אותו דבר?
עמיחי כץ:
זה דומה.
עמיחי כץ:
זה לא אותו דבר.
יורי שטרן:
למה זה לא אותו דבר?
עמיחי כץ:
כי הוא נתון הרבה יותר למרותו של המעביד, הוא עובד פחות חופשי.
עמיחי כץ:
אנחנו רואים את המצב דווקא כנקודת מפנה, שתוכל לשנות את מעבר העובדים הישראלים למקצועות האלה לטווח הארוך.
עמיחי כץ:
לא רק לטווח הקצר.
נתן פרנקל:
אנחנו מדברים על מחר בבוקר מה אנחנו עושים?
נתן פרנקל:
מה אנחנו עושים מחר בבוקר?
יורי שטרן:
הבנו אותך.
אפרים כהן:
מה אתה רוצה ממנו?
יורי שטרן:
אנחנו שומעים את בתיה כרמון, ממשרד הפנים.
בתיה כרמון:
רק דבר אחד ואני יודעת שכולם יכעסו עלי פה.
בתיה כרמון:
יש כלכלנים.
בתיה כרמון:
אנשים שהם באמת לא תלויים שבדקו את הנושא הזה במשך שנים.
בתיה כרמון:
אני לא מבינה למה לפחות שני אנשים שלא שייכים לגופים האלה, שלא שייכים למשרדי הממשלה, שלא שייכים לפוליטיקה, שלא שייכים לכלום, לא באו לפה והציעו והציגו את הבעיה כפי שהם רואים אותה.
בתיה כרמון:
את הפתרונות כפי שהם רואים אותם.
בתיה כרמון:
את הבעיות כפי שהם רואים אותן.
בתיה כרמון:
למה לא הביאו אותם לפה?
בתיה כרמון:
יכול להיות שהאנשים, כולל הפוליטיקאים, שהיו שומעים אותם, היו מסתכלים על הבעיה בצורה אחרת.
בתיה כרמון:
אני לא יודעת מה הם אומרים.
בתיה כרמון:
יכול להיות שהם אומרים גם דברים אחרים, אבל אני חושבת שבוועדה כזאת שבאמת כאן הנושא הכלכלי הוא הנושא החשוב, הוא הנושא שעומד על הפרק, חייבים לשמוע את דעתם של אנשי מקצוע בלתי תלויים.
בתיה כרמון:
זאת ההערה שלי.
בתיה כרמון:
אני ישבתי כל הזמן ותהיתי למה האנשים האלה לא נמצאים פה.
בתיה כרמון:
עכשיו לגבי מה ששאל חבר הכנסת אלון, לגבי ההערכות של משרד הפנים.
בתיה כרמון:
ברור שאנחנו אנשים מקצועיים, אנחנו פקידים ואנחנו עובדים לפי החלטות שתקבענה.
בתיה כרמון:
ברגע שייקבע מה שייקבע אנחנו נבצע את מה שאנחנו צריכים לבצע.
בתיה כרמון:
אנחנו לא פוליטיקאים ואנחנו לא פועלים לפי הגחמות שלנו ולפי הדעות האישיות שלנו.
בתיה כרמון:
מה שיתקבל, אותו אנחנו נבצע.
בתיה כרמון:
אם ייקבע שצריך להביא עובדים זרים, אנחנו נביא עובדים זרים.
בתיה כרמון:
אם ייקבע שצריך להביא אותם תוך שלוש שעות, אנחנו נבדוק איך אפשר להביא אותם תוך שלוש שעות.
בתיה כרמון:
אם ייקבע שלא, אנחנו לא נביא.
בתיה כרמון:
אם ייקבע שצריך לקבל קודם המלצות של משרדים אחרים, ברור שאנחנו נקבל קודם את ההמלצות האלה.
יורי שטרן:
דבר אחרון, לפני שאנחנו מסיימים.
יורי שטרן:
למשרד לביטחון פנים יש עמדה בנושא הזה?
יורי שטרן:
או התייחסות, למשל, לאפשרות לאשר מחדש למספר מסוים של פלשתינאים לחזור לעבודה?
חגי הרצל:
כפי שאתם יודעים, האחריות על האכיפה היא היום על המשרד לביטחון פנים.
חגי הרצל:
מצב השוק של העובדים הזרים נכון להיום הוא, שכשני שליש הם עובדים ללא היתר ורק כשליש עובדים בהיתרים.
חגי הרצל:
אנחנו, בגדול, כמי שאחראים על התחום הזה, חוששים נורא, שכתוצאה מזה שתהיה הגעה נוספת של עובדים זרים - ולצערי יש היום הגעה, כנראה כתוצאה מלחץ של מעסיקים, בעיקר קטנים.
חגי הרצל:
אלו שנמצאים כאן לא מייצגים באמת את עיקר הבעיה, כי מי שעושה לנו את הבלגן הגדול במערכת הם מעסיקים קטנים.
יורי שטרן:
הגעה בלתי חוקית, אתה מתכוון.
חגי הרצל:
הגעה בלתי חוקית באשרה של תייר ויתרה מזאת: יש היום תופעה שהולכת ומתרחבת של ברחנים שפשוט גונבים עובדים חוקיים ומעסיקים אותם במקומות אחרים ואנחנו מתמודדים עם התופעה הקשה מאד הזו.
חגי הרצל:
אני מתאר מציאות.
חגי הרצל:
אם תתקבל החלטה, בעניין הזה יש וועדת שרים.
חגי הרצל:
וועדת השרים היא זו שמוסמכת לקבל את ההחלטות הרלוונטיות ואנחנו נבצע כל מה שיחליטו כמובן.
יורי שטרן:
מי יכול לכנס אותה מחדש?
חגי הרצל:
שר העבודה והרווחה.
חגי הרצל:
לעניות דעתי הוא לא זימן ולא ידוע לי על זימון שהולך להיות, אבל היא הוועדה שמוסמכת בהחלט לקבל את ההחלטות הרלוונטיות וצריך לקחת בחשבון שאנחנו מצפים בעניין הזה – אני מאד מבין את המצוקה.
יורי שטרן:
כמה שיותר מחסור, ככה יותר ברחנות.
חגי הרצל:
אני יודע.
חגי הרצל:
אני אומר לך שהיום מגיעים באשרת תייר, כתוצאה מלחץ של מעסיקים, וקושרים קשרים ישירים עם חברות כוח אדם כאן ובחו"ל ומגיעים באופן בלתי לגלי.
בתיה כרמון:
אני רוצה להוסיף למה שאמר מר הרצל, שבאופן מפתיע כולם מדברים על תיירות, כמה שהתיירות קטנה וכולי וכולי.
בתיה כרמון:
אנחנו מטפלים בבקשות לאשרות כניסה של קבוצות ממדינות שזקוקות לאשרות כניסה.
בתיה כרמון:
למרבית הפלא, מספר הבקשות לאשרות כניסה של קבוצות, מאז שהתחילו הבעיות, גדל בצורה מפתיעה.
בתיה כרמון:
ממדינות בעייתיות מאד ואנחנו עומדים בפני בעיה מאד קשה.
יורי שטרן:
מר הרצל, דבר אחרון: יש לכם עמדה בנושא חזרתם של חלק מהפלשתינאים כעת, במצב של היום?
חגי הרצל:
הנושא הזה, למיטב ידיעתי, נזיל מאד והוא נמצא בדיונים כל הזמן ובהערכות מצב.
חגי הרצל:
לפי דעתי, כפי שהציג את זה חבר הכנסת גדעון עזרא, אני חושב שהוא מייצג נאמנה לפחות את הקו שמנסים להתמודד אתו.
חגי הרצל:
אני מעריך שבטווח הארוך לא יעזור שום דבר והפלשתינאים בצורה כזו או אחרת כן יחזרו.
חגי הרצל:
אני מודע לזה שיש בעיה של מעסיקים, בעיקר אלה שגרים באיזור קו הגבול.
חגי הרצל:
קשה להם מאד להפנות את הגב לאותו פלשתינאי שכמה ימים לפני כן זרק אבנים או עמד מהצד ולא עשה כלום לזה שזרק אבנים או בקבוקי תבערה.
חגי הרצל:
נוצרה מציאות שהיא קשה מאד, מבחינתנו.
חגי הרצל:
אבל אני אומר שוב, מה שוועדת השרים תחליט, זה מה שהמשרד יבצע.
יורי שטרן:
טוב.
יורי שטרן:
אני רוצה לסכם וחברי הכנסת יגידו אם הם מסכימים או לא.
יורי שטרן:
אני מקווה שנקבל החלטות פה אחד.
יורי שטרן:
כללית אני יוצא מתוך הנחה שאנחנו כן נגיע להפרדה הרבה יותר משמעותית בינינו לבין הפלשתינאים.
יורי שטרן:
קודם כל בתחום הגבולות ובתחום הביטחוני ולזה יהיו השלכות בתעסוקה, בכלכלה.
יורי שטרן:
אלה לא החלטות הוועדה.
יורי שטרן:
זו ההערה האישית שלי.
יורי שטרן:
דרך אגב, גברת כרמון, אני אגיד לך: אולי זו טעות שלא הזמנו אנשי אקדמיה, אבל אין להם פתרונות מהיום למחר.
יורי שטרן:
זה לא התחום האקדמי.
בתיה כרמון:
יכול להיות שהם היו אומרים שהמצב הוא לא כמו שהוא נראה.
יורי שטרן:
המטרה שלנו כעת היא להציל את המשק ואת הבניין, בראש ובראשונה.
יורי שטרן:
והמצב הוא כזה.
יורי שטרן:
אין פה אינטרפטציות.
יורי שטרן:
את יודעת מה?
יורי שטרן:
זה כל כך לא אקדמי.
יורי שטרן:
זה כל אחד שיש לו עיניים בראש רואה.
יורי שטרן:
מה צריכים פה?
יורי שטרן:
איזו אקדמיה?
יורי שטרן:
איזה ניתוח?
יורי שטרן:
לצורך הכרה במצב הקריטי שנוצר?
יורי שטרן:
לכן אני אומר, מבחינת ההחלטות: אנחנו נפנה עכשיו לשר העבודה והרווחה, בדרישה לזמן מיידית את וועדת השרים לענייני העובדים הזרים ולקבל, במקביל, מספר החלטות.
יורי שטרן:
החלטה אחת: כל מה שאפשר לעשות לעידוד התעסוקה של הישראלים בענפים האלה, להחליט על זה מיד.
יורי שטרן:
לדעתי ההחלטות יכולות להיות – ואולי יש עוד – להמשיך לשלם דמי אבטלה לכל מובטל שיתייצב ויתקבל בחקלאות או בבניין או בענפים אחרים שסובלים היום ממחסור בכוח אדם, להשתתף בהסעות של אותם העובדים, להתחיל בחקיקת חוק גל חדש בגירסה המודרנית שלו, בהתחשב בצרכים של היום.
יורי שטרן:
דבר נוסף, אני מבקש ממערכת הביטחון לסכם עם החקלאים קודם כל את העניין של מתן אישור למספר מסוים של פלשתינאים לחזור למסיק זית ולהדרים – אבל יכול להיות שיש עוד ענפים – וזה בהתייעצות אישית עם הרשימות ויחד עם שר הביטחון.
יורי שטרן:
זה גם דבר שלא דורש שום חשיבה אקדמית או משהו כזה.
יורי שטרן:
לעשות את זה מיידית.
יורי שטרן:
אני מבקש ממשרד העבודה כן לסכם עם משרד הפנים את העניין של לגליזציה של העובדים הקיימים במשק, כדי שחלק יחזור גם לבניין, גם לחקלאות וזה פתרון חלקי בלבד.
יורי שטרן:
שוב, ההצעה היא שכל אחד שיתייצב בענפים האלה ויתקבל לעבודה, או שנמצא שם באופן לא חוקי, יקבל אשרת שהות ועבודה לפחות לחצי שנה קדימה, עם אופציה להמשיך.
יורי שטרן:
כי זה תמריץ עבורם לבוא ולהתייצב ולצמצם גם את הממדים של הלא חוקיות.
יורי שטרן:
דבר אחרון, לתת אישור לתקופות בין חצי שנה לשנה, תלוי באיזה ענף, למספר של עובדים זרים.
יורי שטרן:
אני מציע כעת ללכת על מחצית מדרישת הענפים.
יורי שטרן:
זאת אומרת, 2500 בחקלאות ומשהו כמו 12,000 בבניין.
יורי שטרן:
לא כמספר סופי אלא כמספר מיידי.
יורי שטרן:
אני מציע שאם אנחנו נלך בכל התחומים האלה במקביל, אנחנו נפתור ולו במקצת, את המצוקה המיידית של הענפים, נצמצם בכל זאת את הצורך – אני מקווה – בעובדים זרים נוספים ונראה איך הדברים האלה יתפתחו.
יורי שטרן:
הדבר הזה מבקש התייחסות והחלטה ממשלתית, היום.
יורי שטרן:
לכן הפניה שלנו תהיה מיידית ואנחנו גם נבקש, בשם הוועדה, פגישה דחופה עם שר האוצר כי אני לא מבין אותו כלל וכלל.
יורי שטרן:
אני חושב ששר האוצר ומשרד האוצר, כממונים על פיתוח חקלאי ועל הישרדות המשק בתקופת המשבר, צריכים להביא לשולחן הדיונים גישה רציונאלית ולא דמגוגיה אידיאולוגית.
יורי שטרן:
אלה ההמלצות.
יורי שטרן:
אם יש לחברי הכנסת הערות או תוספות, בבקשה.
יורי שטרן:
תודה רבה לכם.
יורי שטרן:
הוועדה ננעלה בשעה 11:20.
דני יתום:
צהריים טובים לכולם.
דני יתום:
אני פותח את הישיבה של הועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים, כאשר הדיון היום ייסוב סביב עניין מדיניות העסקת עובדים זרים בענף החקלאות.
דני יתום:
כזכור לכם, באחד הדיונים הקודמים אני אמרתי שהכוונה שלי היא פשוט לעסוק בפלחים השונים, מכיוון שמרוב עצים לא רואים את היער, ודיברנו באופן כוללני ורחב מאד על התופעה ותוך כדי הדיונים עלה מה שידוע ברבים, שאין בהכרח דמיון מלא בין תחום עיסוק אחד של עובדים זרים, אין בהכרח זהות מלאה בין עניין עובדים זרים בתחום אחד לבין עניינם של עובדים זרים בתחום אחר.
דני יתום:
מדובר על כישורים אחרים נדרשים, מדובר על פרוצדורות אחרות, סוגים אחרים של אנשים, גם מעסיקים וגם מועסקים ולכן הגעתי למסקנה שבמהלך החודשים הקרובים נייחד את הדיונים הבאים, למעט מפעם לפעם כאשר יצוצו דברים שיחייבו אותנו לקטוע את רצף הדיונים המעשיים ולעסוק בדברים אחרים.
דני יתום:
למשל, אחד הדיונים הקרובים יעסקו בנתונים האחרונים שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, על מספרם של עובדים זרים בכלל במדינת ישראל, שהם נתונים די מביכים לפחות בכל מה שקשור למדיניות הממשלה שבעוד מדיניות הממשלה מדברת על הקטנת מספר העובדים הזרים הפרסומים שדיברו על השנה החולפת הציגו גידול במספר העובדים הזרים כך שיהיה צריך לדון בזה כדי לנסות ולעמוד על פשר העניין.