GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: נדמה לי שכתוב בנוהל - -
<רובי קיים: אני יכול להגיד שזה עובד.
<רובי קיים: יכול להיות שיהיו מקרים שיגידו לי שלא.
<רובי קיים: לגבי ההדרכות, עשינו הרבה הדרכות.
<רובי קיים: אני רוצה לציין כמה קשיים קטנים שיש לנו.
<רובי קיים: בחלק מהמקרים הקורבנות רוצים לחזור לארץ מוצאם.
<רובי קיים: כאלה שלא מוגדרים כקורבנות סחר אנחנו לא יכולים להכניס למקלט.
<רובי קיים: הם רוצים לחזור.
<רובי קיים: גם כאלה שאנחנו מכניסים למקלט רוצים מאוד לחזור.
<רובי קיים: אין לנו אפשרות לעכב את הקורבנות לצורך מתן עדות.
<רובי קיים: זאת בעיה די קשה, בעיקר בתחום הזנות, אבל גם בשאר העבירות.
<רובי קיים: בחלק מהמקרים הקורבנות לא רוצים לשתף פעולה, כי המטרה שלהם היא לעבור למעסיק אחר ולהמשיך לעבוד.
<רובי קיים: בזה אנחנו נעזרים ברשות האוכלוסין.
<רובי קיים: בחלק מהמקרים מצליחים.
<רובי קיים: יש לנו קושי אחרי זה באיתור של המתלוננים.
<רובי קיים: אחרי שהם מסרו עדות קשה קשה לנו מאוד למצוא אותם.
<רובי קיים: אין לנו בעיות של מתורגמנים.
<רובי קיים: יש לנו חברה.
מיכל רוזין: למה אתם מתקשרים ל"קו לעובד" כדי להיעזר בתרגום?
<רובי קיים: אם אנחנו מתקשרים ל"קו לעובד" אני לא יודע מזה.
<רובי קיים: אם זה קורה, אני מניח שזה רק בשפה התיגרינית, כי רק בשפה הזאת יש לנו קושי.
<רובי קיים: אני אשמח לשמוע על מישהו שהתקשר אליכם כדי לקבל שירותי תרגום.
<קריאה: בשמחה אני אעזור.
<רובי קיים: יש לנו את חברת "אולטקסט", שאנחנו עובדים איתה בשיתוף פעולה מלא.
<רובי קיים: רק כדי לסבר את האוזן, בעבר המשטרה עבדה עם חברת "פרוטוקול".
<רובי קיים: סדר הגודל של המתורגמנים לסך כלל השפות היה בסביבות 30 איש בפריסה ארצית.
<רובי קיים: היום אנחנו מדברים על 250 איש, אפילו קצת יותר, בפריסה ארצית.
<רובי קיים: אני לא מכיר בעיות כאלו, אבל אני אשוחח עם מיה אחרי זה.
<רובי קיים: יש הרבה בעיות אחרות של העובדים הזרים, כמו חוסר מודעות לזכויות שלהם, חוששים מאיבוד מקום העבודה.
<רובי קיים: יש כל מיני בעיות.
<רובי קיים: יש לנו המלצה.
<רובי קיים: אנחנו חושבים שיש מקום לחזק את המנדט של רשות האוכלוסין במשרד הכלכלה בהגשת כתבי אישום נגד מעסיקים על פגיעה בתנאי העסקתם של עובדים.
<רובי קיים: כמו שאמרת, גופים רבים ושונים מטפלים במהגרי עבודה.
<רובי קיים: אכן צריך מישהו מתכלל.
<רובי קיים: יכול להיות שזה פחות רלוונטי לתחום הפלילי, כי מלבד משטרת ישראל אין מישהו אחר שיכול לטפל.
<רובי קיים: יכול להיות שיש כאלה שמצטערים על זה, אבל זאת המציאות.
<רובי קיים: רק משטרת ישראל יכולה לטפל בתחום הפלילי.
<רובי קיים: אני מניח שבשאר העבירות צריך גורם מתכלל אחד.
<מרב שמואלי: אני אתייחס רק לחלק מהעבירות הקיצוניות של סחר.
<מרב שמואלי: אם חברתי ממשרד המשפטים תרצה להתייחס לעבירות אחרות, זה בסדר.
<מרב שמואלי: לא כל ניצול של עובדים זרים הוא סחר, עבדות או עבודת כפייה.
<מרב שמואלי: בתחום הזה לא רק שנעשות הכשרות רבות במשטרה, אלא לכל הגופים – רשות ההגירה, משרד הכלכלה ולכולם.
<מרב שמואלי: - -
מיכל רוזין: למען גילוי נאות וגילוי דעת, גם אני בתפקידי הקודם דאגתי לעשות הדרכות והכשרות לגורמים השונים, בעיקר ברשות הגירה, אבל גם במקומות אחרים.
<מרב שמואלי: אני השתתפתי באחת מהן.
<מרב שמואלי: שאלו פה על עניין של תיאום.
<מרב שמואלי: בתחום של הסחר היחידה שלנו, יחידת תיאום המאבק בסחר בבני אדם, מנסה לעשות פעילות של תיאום.
<מרב שמואלי: אני בקשר שוטף עם כלל הגורמים, מקבלת מידע מארגונים, גם מ"קו לעובד", מנסה להיות בשטח.
<מרב שמואלי: השתתפתי בסיור עם מפקחים של משרד הכלכלה.
<מרב שמואלי: אני מנסה לראות לא רק מה קורה בשטח, אלא גם מה לא קורה בשטח.
<מרב שמואלי: בתקופה האחרונה אין באמת הרבה תיקים.
<מרב שמואלי: יכול להיות שהסיבה – אני מקווה שזה כך – שיש ירידה בניצול החמור.
<מרב שמואלי: אולי עדיין מנצלים עובדים זרים, אבל לא בדברים הקיצוניים שאנחנו קוראים להם סחר ועבדות, שאלו עבירות חמורות של 16 שנות מאסר.
<מרב שמואלי: בחודשים האחרונים פעלתי כדי לבדוק למה אין תיקים.
<מרב שמואלי: הייתה ישיבה לפני פסח אצלי במשרד עם כל הגורמים כדי לחדד את ערוצי התקשורת בין כולם, כדי לנסות לתת מענה לפערי הזמן.
<מרב שמואלי: אם מתחיל תיק במשטרה, עד שמחליטים להעביר את זה למשרד הכלכלה יכול להיות שמתארך הזמן והעובד אולי יעזוב, אולי תפוג האשרה.
<מרב שמואלי: צריך שינסו לזרז את התקשורת ביניהם.
<מרב שמואלי: הייתי לאחרונה בפגישה אצל יוסי אדלשטיין במחלקת התביעות, אצל יוקי לופז בלהב.
<מרב שמואלי: בסיוע של רובי תהיה ישיבה עם ראש חטיבת חקירות ועם ראש מחלק סער החדש שמונה עכשיו לתפקיד.
מיכל רוזין: כמה אנשים נמצאים עכשיו במקלטים לסחר?
<מרב שמואלי: במקלט אטלס לגברים יש 35 מקומות.
<מרב שמואלי: למיטב ידיעתי, הוא מלא.
<מרב שמואלי: הרוב זה אריתראים ואתיופים, לאו דווקא עובדים זרים.
<מרב שמואלי: יש כמה.
<מרב שמואלי: יש את העניין של ההסכמים הבילטראליים.
<מרב שמואלי: אני הולכת להיות בפגישה עם שרית מרשות ההגירה, כדי לוודא שמי שמקבלת את הפניות ב"קו החם" מודעת לדברים האלה.
<מרב שמואלי: אנחנו מנסים את הפצת הידע הנדרש להעביר לכל מי שצריך.
<מרב שמואלי: צריך לדעת שאין הרבה תיקים.
<נעה שאואר: יש כמה דברים שמופנים בעיקר לרשות ההגירה.
<נעה שאואר: ב-8 באפריל 2013 שלחנו בקשה לפי חוק חופש המידע כדי להבין איזו פעילות נעשית בנוגע לשלילת היתרים, כדי להבין כמה היתרים נשללו למעסיקים בתחום החקלאות, כמה היתרים נשללו ללשכות הפרטיות.
<נעה שאואר: טרם קיבלנו תשובה שנה וחודש לאחר מכן.
<נעה שאואר: אנחנו עדיין עומדים ואומרים שכל צורות האכיפה שהוצגו כאן, כל הקנסות שניתנים אינם יעילים כל עוד לא מבוצעת שלילת היתרים למעסיקים.
<נעה שאואר: אני רוצה לתת דוגמה ממש קטנה.
<נעה שאואר: בשנת 2011 הוצאו 4 עובדים תאילנדים מתחום החקלאות במושב אחיטוב.
<נעה שאואר: הם הוכרו כקורבנות סחר.
<נעה שאואר: אחד מהם עוד מעט מסיים את זמן האשרה שלו כאן.
<נעה שאואר: המעסיקים, שהעובדים שלהם הוכרו כקורבנות סחר, עדיין מעסיקים עובדים בתחום החקלאות במושב אחיטוב.
<נעה שאואר: במושבים נוספים רבים, כמו רוויה ועוד ישובים נוספים, המעסיקים עדיין מעסיקים עובדים והיתרים לא נשללים.
<נעה שאואר: דיברתם על אכיפה.
<נעה שאואר: עוד לעניין האכיפה זה התרגום.
<נעה שאואר: אין שום יעילות ושום אפקטיביות באכיפה ללא מתורגמנים בשטח, כולל רשות ההגירה.
<נעה שאואר: כשאנחנו יכולים אנחנו בכיף עוזרים, אבל גם אצלי שעות התרגום מוגבלות.
<נעה שאואר: זאת צריכה להיות האחריות של רשות ההגירה.
<נעה שאואר: בנוגע למשרד הכלכלה, אי מדיניות או אי הסברה היא נקיטת עמדה.
<נעה שאואר: משרד הכלכלה באופן מאוד מאוד עקבי לא מפרסם חובות מעסיק, לא מיידע מעסיקים מה החובות שלהם כלפי העובדים שלהם, לא אוכף את זכויות העובדים כמו שצריך, לכן, בעינינו, הוא לא מספיק מאפשר העסקה הוגנת משני הצדדים.
<נעה שאואר: הדבר האחרון הוא עניין של כבילת מעסיק לעובד ועובד למעסיק בכל התחומים.
<נעה שאואר: לרשות ההגירה יש נוהל שטרם פורסם - בדיוק היה בג"ץ בעניין הזה לאחרונה – של כ-60 ימי התארגנות.
<נעה שאואר: 60 ימי התארגנות זה 60 ימים שניתנים לעובדים זרים בסוף תקופת העסקה שלהם, על מנת שיוכלו לארגן את העניינים שלהם, לגבות את הזכויות שלהם.
<נעה שאואר: ב-60 הימים האלה אסור לבצע שום פעולת אכיפה כלפי העובד, למרות שגם אסור להעסיק אותו.
<נעה שאואר: זה מאוד פוגע בחקלאי.
<נעה שאואר: הוויזה של החקלאי תפוסה על ידי העובד במשך חודשיים.
<נעה שאואר: זה משהו שאמור להגן על העובד.
<נעה שאואר: רשות ההגירה הולכת ועוצרת אנשים במשך 60 ימי ההתארגנות האלה.
<נעה שאואר: המפקחים טוענים שהנוהל לא פורסם אצלם.
<נעה שאואר: האכיפה כלפי העבודה נעשית בניגוד לנהלים הפנימיים של רשות ההגירה.
<נעה שאואר: זה לא איזה בג"ץ, זה פשוט איזה משהו עקום.
<נעה שאואר: לרשות ההגירה יש נוהל של 60 ימי התארגנות שבהם לא נוגעים בעובדים, אבל עדיין רשות ההגירה עוצרת אותם בחניה של בתי המשפט כשהם עסוקים לתבוע את הזכויות שלהם.
<נעה שאואר: רק דבר אחד, אם אפשר להשיב עליו עכשיו, הוא העניין של שלילת היתרים וכמות המפקחים.
<נעה שאואר: אלה שני דברים שאף אחד סביב השולחן לא יודע אם הפעילות של רשות ההגירה היא אפקטיבית.
מיכל רוזין: לגבי הכמות הוא ענה.
מיכל רוזין: 20 צוותי חקירה, 80 פקחים באופן כללי.
<נעה שאואר: רק שלילת היתרים.
<אבנר עורקבי: תשובה ל"קו לעובד".
<אבנר עורקבי: ברגע שאנחנו מקבלים עובד זר אנחנו עוברים תהליכים, כל אחד מקבל את זה בדואר.
<אבנר עורקבי: כל נכה, כל מטופל מקבל בדואר את כל הזכויות של העובד.
<אבנר עורקבי: בהמשך למה שאמר פה הנציג של המשטרה, אני רוצה להגיד לכם שאני כמה פעמים התמודדתי עם מצבים בהם עובדים זרים נטשו ילדים נכים, נטשו חולים סיעודיים, נטשו אדם נכה.
מיכל רוזין: דיברנו על זה.
מיכל רוזין: הטענה הייתה שלא הגיעו כאלו תלונות.
<אבנר עורקבי: ביקשתי להגיש תלונה במשטרה.
<אבנר עורקבי: כשהגישו תלונה למשטרה הם קיבלו תשובה של חוסר עניין לציבור.
מיכל רוזין: תעביר לי את המידע לגבי זה.
מיכל רוזין: אני אבדוק את זה עם המשטרה.
<אבנר עורקבי: תרעננו אצלכם את התהליכים.
<קריאה: זאת פגיעה בחסרי ישע.
<קריאה: זאת קטסטרופה.
<קריאה: בן אדם יכול למות.
מיכל רוזין: הוא אמר חד משמעית שהוא לא יכול להגיב לגבי תלונה שהוא לא יודע מה היא.
מיכל רוזין: אם יש כזאת תלונה, נשמח שתביא לנו כדוגמה ונבדוק את זה מול המשטרה.
מיכל רוזין: אני רוצה להודות לכולם.
מיכל רוזין: אנחנו לא סיימנו.
מיכל רוזין: אנחנו תמיד מסיימים את הישיבות שלנו בזה שלא סיימנו ויש לנו הרבה על מה לדון.
מיכל רוזין: כל נקודה פותחת לנו דיון נוסף.
מיכל רוזין: יש שוני בין חקלאות לבניין, לסיעוד, לתעשייה ולעוד.
מיכל רוזין: חובה על מי שמעסיק עובד זר לדעת את החוק, כמו החובה על מעסיק שמעסיק עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: יש גם הרבה פעמים אחריות על העובד להכיר את הכללים ואת החוק.
מיכל רוזין: בנושא הזה אנחנו שומעים שוב ושוב שהנקודות לא ברורות.
מיכל רוזין: לא כולם רעים ובעלי כוונות רעות לפגוע ולהזיק לעובדים.
מיכל רוזין: הרוב לא מבינים.
מיכל רוזין: חלק מהעניין זה בכוונת מכוון, חלק מהעניין זה לא בכוונת מכוון.
מיכל רוזין: כאשר מטעים לא ברור מה קורה - עלו פה כל מיני דוגמאות – בחודשיים האלה, מה קורה בחודש הזה, מה קורה ב-30 יום.
מיכל רוזין: הדברים לא ברורים עד הסוף.
מיכל רוזין: יש ועדה כזאת שמחליטה.
מיכל רוזין: ישבנו פה ועשינו דיון לגבי ועדת רוזנטל.
מיכל רוזין: טוב שהחליטה שוועדת החריגים ההומניטרית תאשר להלבין את אותם 5000, אבל היו פה אנשים שמעסיקים עובדים זרים שאמרו "נכנסנו לכל אתרי האינטרנט, עשינו את כל הבדיקות, התקשרנו לכל המקומות, אבל את התשובות האלו לא קיבלנו עד שבאנו כאן לוועדה".
מיכל רוזין: זה אומר שיש פה לקות, שיש פה בעיה, שיש פה לקונה, שבעצם הדברים לא ברורים מספיק, בוודאי ובוודאי כאשר מדובר באותם מבקשי מקלט, מסתננים, או איך שאתם רוצה לקרוא להם.
מיכל רוזין: הקמפיין הזה מטעה.
מיכל רוזין: אני אגיד שהוא בכוונה מטעה, אתה תגיד שהוא מטעה אולי לא בכוונה.
מיכל רוזין: אני מבקשת לקבל תשובה בעניין הזה.
<קריאה: הם עובדים זרים.
מיכל רוזין: הם עובדים זרים על פי צו עובדים זרים.
מיכל רוזין: הם כרגע מועסקים.
מיכל רוזין: או שהמעסיקים שלהם פושעים כי הם ממשיכים להעסיק אותם, או שהם אינם יודעים מה מעמדם.
מיכל רוזין: זה מאוד מאוד בעייתי.
מיכל רוזין: לא ניתן לנהל כך עסק.
מיכל רוזין: דיברת על נוהל עבודה.
מיכל רוזין: שמענו שעובדים בפועל על פי טיוטת הנוהל, לכן נשאלת השאלה מדוע לאחר תיקון החוק שקרה לפני 4 שנים אין עדיין נוהל עבודה רשמי.
מיכל רוזין: אנחנו קוראים לכם ליצור נוהל עבודה רשמי, כי נוהל עבודה רשמי ייתן ישיבות בין משרדיות.
מיכל רוזין: אני לא אצטרך לשמוע ממרב שמואלי על כך שהיא מצליחה לקבוע עם זה או מצליחה לקבוע עם זה.
מיכל רוזין: זה צריך להיות נוהל ברור שנפגשים אחת ל.., יושבים ומדברים על הדברים.
מיכל רוזין: אני קוראת לשר הכלכלה להפעיל את סמכותו, להחיל את חוק הגברת האכיפה של דיני עבודה על כל הוראות חוק עובדים זרים.
מיכל רוזין: אני מבינה שחלק מזה מגיע לעבודה ורווחה.
מיכל רוזין: אני אגיע לישיבה הזאת כאשר יגיע הצו לשם.
<הילה רענן: זה לא קשור.
<הילה רענן: כמו שהסברנו קודם, יש בעיה כאשר יש סמכויות מקבילות לרשות ההגירה.
<הילה רענן: אי אפשר לעשות איפה ואיפה.
<הילה רענן: אי אפשר לפנות למעסיק - -
מיכל רוזין: את צודקת, זה חוזר לאותו עיקרון שאני חושבת שעלה פה מכולם.
מיכל רוזין: אמר נאיף שהרעיון היה שבעצם מעבירים את רוב הסמכויות לרשות ההגירה.
מיכל רוזין: אנחנו רואים שבפועל יש חלוקה.
מיכל רוזין: יכול להיות שנכונה החלוקה, אבל אין גורם אחד מתכלל.
מיכל רוזין: הרבה פעמים אנחנו נשענים על שיתופי פעולה בהן ההוא מכיר אותו וההוא מכיר את זה.
מיכל רוזין: זה לא צריך לעבוד כך.
מיכל רוזין: זה צריך להיות עם נוהל ברור, זה צריך להיות עם ישיבות עבודה מסודרות, ידועות מראש, ברורות.
<איתי עצמון: יש נושאים שהם בסמכות בלעדית של משרד הכלכלה שאין כוונה, אני מבין, להחיל עליהם את הוראות חוק הגברת האכיפה של דיני עבודה.
<הילה רענן: בחוק עובדים זרים יש.
<איתי עצמון: אני מניח שלכך מכוונת היושבת-ראש.
<הילה רענן: אנחנו מתקנים עכשיו את התוספת - -
<איתי עצמון: ב-4 נושאים.
<הילה רענן: נכון.
מיכל רוזין: השאלה מה לגבי כל הנושאים.
<איתי עצמון: יש עוד נושאים שבסמכות בלעדית.
<הילה רענן: לא.
<איתי עצמון: אלה 4 הנושאים היחידים?
מיכל רוזין: אנחנו נשמח לקבל את טיוטת הצו ולראות את זה.
<הילה רענן: אני חושבת ששלחו לך, לא?
מיכל רוזין: אנחנו נבדוק את הנושא הזה עם היועצת המשפטית של ועדת העבודה והרווחה.
מיכל רוזין: אנחנו נעקוב אחרי הדברים.
מיכל רוזין: יום טוב וחג שמח.
<קריאה: יש לי רק שאלה.
<קריאה: הוועדה ההומניטרית גמרה?
מיכל רוזין: היא ממשיכה.
מיכל רוזין: היא הלבינה את ה-5000.
מיכל רוזין: עכשיו היא ממשיכה באופן פרטני, למיטב ידיעתי.
מיכל רוזין: אנחנו מתכנסים היום כדי לדון בנושא חשוב שבשנה האחרונה עלה פעמים רבות בעבודת הוועדה, אבל מאז שאני נכנסתי לתפקיד לא הקדשנו לו ישיבה מיוחדת.
מיכל רוזין: בהתייעצות עם רשות ההגירה המתנו עם הנושא.
מיכל רוזין: לדעתי זה נושא חשוב ביותר.
מיכל רוזין: בעולם כולו ההסכמים הבילטראליים להעסקת עובדים זרים מיושמים כבר עשרות שנים.
מיכל רוזין: בישראל הוחלט למעבר להסכמים בילטראליים בשנת 2005, אבל הם יושמו רק בשנת 2012.
מיכל רוזין: לפני כשנה, כאן בוועדה, ערכנו דיון חשוב שיזמה חברתי, חברת הכנסת תמר זנדברג בנושא דמי התיווך.
מיכל רוזין: גילנו שמעבר לפגיעה הקשה בזכויות העובדים, העובדים הזרים אולצו לשלם עשרות אלפי דולרים לקבלני כוח אדם.
מיכל רוזין: הלחץ לשלם את החוב הוביל להרבה מאוד תופעות והשלכות שהזיקו פה על העסקה של עובדים זרים, עבודות נוספות ולא חוקיות שהם לקחו על עצמם, עזיבת מעסיקים לטובת עבודות יותר משתלמות וניצול בדרכים שונות.
מיכל רוזין: בעבר ששמענו, גם מהמשטרה, על המאמצים לחשוף את מנגנון הגבייה הלא חוקי הזה, לא פעם היו מעצרים בגבולות המדינה.
מיכל רוזין: מאחר ולנו קשה למנוע את התופעה כשהיא מתרחשת במדינות המוצא, הגיעה המדינה למסקנה שהאופציה היחידה למנוע את התופעה במידה המקסימאלית היא לחתום הסכמים בילטראליים ישירים מול הממשלות, באופן שיבטיח מגנון גיוס שקוף, נשלט, מפוקח.
מיכל רוזין: הנגישות של מנגנוני גיוס העובדים, כפי ששמענו כאן בוועדה, אשמח היום לשמוע בהרחבה, מאפשר גם נגישות גבוהה יותר לעובדים, למיון שלהם, להכשרה שלהם בתחומים השונים, להסדרה והסברה של הזכויות והחובות שלהם כאן בארץ.
מיכל רוזין: באחרונה דיברנו גם בנושא של התאילנדים בחקלאות ועל האפשרות להכניס בדיקות נוספות ושיקולים רפואיים לתהליך המיון של עובדים שנמצאים בקבוצות סיכון.
מיכל רוזין: אנחנו באמת נרצה לשמוע על הסטאטוס של יישום החלטות הממשלה, על ההצלחות והקשיים.
מיכל רוזין: באחרונה בממשלת ישראל התקבלה החלטה, לדעתי החלטה גורלית בין אם תומכים בה ובין אם לא, לגבי הבאת עובדים זרים מסין.
מיכל רוזין: ארצה לשמוע גם על כך, האם קיים הסכם בילטראלי?
מיכל רוזין: האם חותמים עם סין?
מיכל רוזין: מה הכוונות בדבר הזה והאם העובדים הנוספים הם באמת רק מסין?
מיכל רוזין: אני יודעת שבקרוב יהיו מיונים במולדובה.
מיכל רוזין: אני ארצה לפנות אליך נטע משה מיחידת המידע והמחקר של הכנסת כדי לשמוע את הרקע.
מיכל רוזין: לאחר מכן נשמע ממר אהרון ברזאני את הדברים החשובים שלו.
מיכל רוזין: בבקשה נטע.
<נטע משה: צהריים טובים, תודה.
<נטע משה: אני אציג כמה נקודות התייחסות לגבי הרקע להסכמים בילטראליים בעולם ובישראל.
<נטע משה: אציג גם את הנתונים שהתקבלו מהרשות לאוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול לגבי הגיוס.
<נטע משה: אני לא אתייחס למגעים הנוכחיים שיש או שאין.
<נטע משה: יש כאן אנשים מוסמכים ממשרדי הממשלה והם יוכלו לעדכן.
<נטע משה: הסכמים בילטראליים לגיוס עובדים זרים יש בעולם משנות ה-50.
<נטע משה: אנחנו מכירים את זה מאירופה בין אם אלו מדינות שהיו צריכות כוח עבודה רב ובהמשך כשלא היו להן קולוניות להביא מהן כוח עבודה העדיפו להביא עובדים בצורה מפוקחת, שיהיה אפשר לפקח על משך הזמן שהם מגיעים, אופן ההעסקה – גיוס במכוון ממדינות שיש איתן פחות רקע היסטורי או לאומי.
<נטע משה: לדוגמה, צרפת חתמה בשנת 1947 על הסכם בילטראלי לעובדים זרים, גרמניה בשנת 1955 – בתחילה ממדינות אזור אירופה ועם השנים יותר ממדינות אסיה, צפון אפריקה ומזרח אירופה.
<נטע משה: על פי הערכות של ארגון העבודה הבינלאומי ה-ILO יש היום כ-160 הסכמים בילטראליים לגיוס עובדים זרים באירופה ובאסיה.
<נטע משה: גם ארגון העבודה הבינלאומי וגם ארגון ההגירה הבינלאומי תומכים בהסכמים בילטראליים לגיוס עובדים זרים ובהרחבה שלהם גם מהפן של העובדים כדי לשמור על זכויות שלהם, וגם מהפן של המדינה לגבי קיום הליך שקוף וברור שאפשר לפקח עליו, וגם אפשרות להרבה יותר מידע לכל הצדדים.
<נטע משה: חוץ מכך שהם מקדמים הם גם תומכים, הם מאוד מעורבים, גם בישראל, במתן סיוע וחסות לקיום הסכמים שכאלה.
<נטע משה: נקודה נוספת שנקשרת, כמו שהיושבת ראש אמרה, להסכמים הבילטראליים היא דמי התיווך.
<נטע משה: ה-ILO מציינים במפורש שבמקומות שיש בהם פחות הסכמים בילטראליים ובהם מעורבים גורמי תיווך פרטיים, יש אינדיקציות לדמי תיווך ועמלות מאוד גובהים שמשפיעים על אופן ההעסקה.
<נטע משה: התופעה של דמי תיווך הייתה מוכרת כאן בישראל.
<נטע משה: הסכומים שמדברים עליהם עומדים על 20 ו- 30 אלף דולר בעיקר לעובדי בניין, אבל לא רק.
<נטע משה: מבקר המדינה כתב על זה בשנת 2003 ומאז הייתה שורה של החלטות ממשלה שבענפים השונים יש צורך לבחינת היישום של הסכמים בילטראליים.
<נטע משה: הענפים בישראל: חקלאות, בבניין.
<נטע משה: בחקלאות יש הסכם עם תאילנד בחסות ה- ILOוהג'ויינט ו-SIMI כאן בישראל.
<נטע משה: העובדים הראשונים הגיעו בשנת 2012 והגיבוש הזה לקח זמן, הוא התחיל משנת 2010 עם חתימת הסכם ההבנות וגם בשנת 2011.
<נטע משה: עד כה הגיעו כ- 8,300 עובדים וצפויים להגיע עד סוף השנה הנוכחית עוד כ-5,000.
<נטע משה: יש גם פרויקט בסרילנקה לעובדים עונתיים ובמסגרתו הגיעו משנת 2010 כ- 450 עובדים.
<נטע משה: בבניין יש ההסכמים עם מולדובה ובולגריה וגם כאן העובדים התחילו להגיע משנת 2012.
<נטע משה: הגיעו כ- 1,350 עובדים ובחודש הנוכחי, יוני, צפויה כניסה של עוד כ-300.
<נטע משה: גם כאן לקח זמן מגיבוש ההסכמים - - -
מיכל רוזין: מיוני או יולי?
מיכל רוזין: כי ביוני רק עושים את המיונים.
<נטע משה: זה הסבב השלישי.
<נטע משה: יש לציין שלאחרונה התקבלה החלטה של ממשלת ישראל להגדלת המכסה לעובדי הבניין ל-15,000.
<נטע משה: יש לציין שהעובדים יגויסו בהסכמים בילטראליים ולא ממדינה זו או אחרת אלא בהסכמים בילטראליים.
<נטע משה: אנחנו יודעים שנשמעו כאן בוועדה ובוועדות אחרות את ההעדפה של הקבלנים ושל חלק מנציגי משרד הבינוי והשיכון לגבי עובדים מסין.
<נטע משה: נציין שעל פי הנתונים של הרשות מסוף 2013, 66% מהעובדים הזרים בבניין הם סינים.
<נטע משה: אחוז דומה, שני שליש, אלו עובדים שנמצאים כאן בישראל לפרקי זמן מאוד ארוכים – מעל 5 שנים ו-3 חודשים.
מיכל רוזין: הרוב כבר נמצאים 7 שנים, נכון?
<נטע משה: סיעוד – לגבי סיעוד אין הסכם.
<נטע משה: אנחנו יודעים שיש מגעים לשם כך.
<נטע משה: היקף העובדים בסיעוד הוא 60% מכלל העובדים הזרים בישראל.
<נטע משה: הם מגויסים שלא על פי מכסות אלא על פי צרכים.
מיכל רוזין: זה בסדר, זה לא סותר אם זה בהסכם בילטראלי או לא.
מיכל רוזין: תודה רבה נטע משה.
מיכל רוזין: כרגיל סקירה מצוינת.
מיכל רוזין: בבקשה מר אהרון ברזאני ממונה על הסכמים בילטראליים, לכן הוא פה והוא ייתן לנו סקירה מה המצב עכשיו בכל אחד מהתחומים.
מיכל רוזין: בבקשה
<אהרון ברזאני: נטע הציגה וסקרה את הנושא בצורה נרחבת.
<אהרון ברזאני: אני אומר בכמה משפטים.
<אהרון ברזאני: המטרה העיקרית של החלטת הממשלה הייתה מניעת דמי התיווך ועל פי זה פעלנו וחתמנו על הסכמים.
<אהרון ברזאני: חתמנו בינתיים עם שלוש מדינות: תאילנד לחקלאות, בולגריה ומולדובה לבניין.
<אהרון ברזאני: לענף החקלאות נכנסו מיולי 2012 ועד היום 9,500 עובדים מתאילנד.
<אהרון ברזאני: השנה אמורים להיכנס 5,000 עובדים – כמובן שזה על פי הצרכים של החקלאים ולפי הביקוש.
<אהרון ברזאני: המכסה עומדת על 25 אלף – היום בארץ יש 21 אלף עובדים.
<אהרון ברזאני: ישנן כבר בקשות ל-3,000 עובדים.
<אהרון ברזאני: השנה נכנסו כבר 1,200 עובדים.
<אהרון ברזאני: בסך הכול אנחנו צריכים להגיע למכסה של 25,000 עובדים עד סוף השנה.
<אהרון ברזאני: כמובן שחלק זה תוספת למכסה של 1,000 עובדים מהשנה שעברה והשאר החלפת עובדים שעוזבים ונכנסים חדשים במקומם.
מיכל רוזין: לגבי החקלאות, העובדים התאילנדים לא מושכים מעבר ל-5 שנים ו-3 חודשים?
<אהרון ברזאני: נכון.
<אהרון ברזאני: הם בדיוק 63 חודש ומתחליפים, זו החלפת עובדים.
<אהרון ברזאני: בממוצע כל שנה כ- 5,000 עובדים יוצאים ובמקומם נכנסים 5,000 חדשים.
<אהרון ברזאני: כולם מתאילנד.
<אהרון ברזאני: לגבי תאילנד יש לו"ז (לוח זמנים) מסודר של טיסות עד סוף השנה.
<אהרון ברזאני: היום למשל נכנסו שתי טיסות, בכל יום יש לפחות יש טיסה אחת.
<אהרון ברזאני: אנחנו עומדים בביקושים למעט תקופה של פיגור שנוצר בעקבות השביתה במשרד החוץ, אבל בחודש-חודשיים הקרובים אנחנו כבר נשלים.
מיכל רוזין: תגיד מספר משפטים לעניין המיון וההכשרה שלהם.
מיכל רוזין: שמענו כאן
מיכל רוזין: גם מחקלאים טענות לגבי שוני או שינוי שקרה בעקבות ההסכמים הבילטראליים, לעניין סוג העובדים שהגיעו שהם פחות מתאימים.
מיכל רוזין: תאמר בבקשה משהו בעניין זה.
<אהרון ברזאני: בעצם אנחנו מגייסים עובדים מאותם אזורים שגויסו קודם.
<אהרון ברזאני: כפריים ממש.
<אהרון ברזאני: הייתה טענה שהעובדים לא מגיעים משם, כמובן שבדקנו את הנושא ובסך הכול אחוז ממש מינורי הגיע מאזור ההרים – זה לא היה משמעותי.
<אהרון ברזאני: ביקשנו מאבשלום, אבו וילן שיסע לשם ויראה את הדברים בעיניים.
<אהרון ברזאני: הוא נסע, חזר והכין דוח.
<אהרון ברזאני: הוא דיבר כאן על הדוח הזה בפעם הקודמת.
<אהרון ברזאני: כך שהעסק עובד טוב ועל פי מה שסוכם עם ה- IOL בתאילנד.
<אהרון ברזאני: יש לציין שבתאילנד מעורב ה-IOL שהוא הגורם שדואג שההתנהלות שם תהייה תקינה.
<אהרון ברזאני: בעזרתו אנחנו דואגים שהתהליך שם יהיה תקין, שקוף.
<אהרון ברזאני: בתאילנד יש גם 'קו חם' לעובדים שנרשמים ואם יש להם בעיה שהם לא מקבלים זימונים הם יכולים להתקשר ולקבל תשובות.
מיכל רוזין: מה קורה בימים אלה שממשלת תאילנד אינה שולטת?
<אהרון ברזאני: הכול עובד כרגיל.
<אהרון ברזאני: אנחנו ממש לא מרגישים דבר.
<אהרון ברזאני: העובדים מגיעים, הזמנות יוצאות, נכנסות.
<אהרון ברזאני: אנחנו עובדים ממש רגיל.
מיכל רוזין: הפקידות נשארה?
<אהרון ברזאני: כן.
<אהרון ברזאני: הפקידות נשארה למעט יום-יומיים בהתחלה שסגרו שם את המשרדים, אחר כך הם נפתחו וזה עובד כרגיל.
מיכל רוזין: אתה לא רוצה לחיות במדינה שהיו בה 148 הפיכות צבאיות.
<אהרון ברזאני: חשוב לציין שהמטרה שהממשלה קבעה מיושמת ב- 100% - אין גביית דמי תיווך.
<אהרון ברזאני: בחקלאות, לפני כניסת ההסכם גבו כ- 15,000 דולר מכל עובד.
<אברהם דניאל: מה פתאום?
<אברהם דניאל: מאיפה הבאת את הסכומים האלה?
<אהרון ברזאני: סליחה, תגיד את מה שיש לך לומר אחר כך - - -
<אברהם דניאל: תיאוריות ה-15,000 דולר.
מיכל רוזין: הוא מדבר על הסכום שגבו במדינת המוצא.
מיכל רוזין: שמענו גם סכומים גבוהים יותר.
מיכל רוזין: בסדר, אנחנו אחרי זה.
<אהרון ברזאני: היום העובד הזה לא משלם שקל אחד דמי תיווך, למעט אותן הוצאות של כ- 1,200 דולר להוצאות שאותן הוא משלם שם.
מיכל רוזין: משלם לממשלה שם?
<אהרון ברזאני: ל-IOL הוא משלם 400 דולר, לשכות הפרטיות בישראל על מנת שיתנו להם מענה בישראל, כ- 800 דולר.
<אהרון ברזאני: הם משלמים את ה-1,200 דולר וכמובן את כרטיס הטיסה.
מיכל רוזין: איזה מענה הלשכות נותנות לעובדי חקלאות?
<אהרון ברזאני: הלשכות נותנת כאן את שירותי הקרקע.
<אהרון ברזאני: כגון: הדאגה לאישור רפואי, בריאות.
<אהרון ברזאני: אם העובד הזה נתקל בבעיה הוא פונה ללשכה, מעבר בין חקלאי לחקלאי – את כל הדברים שנעשים פה בארץ.
<אהרון ברזאני: אם יש לעובד שאלה הוא פונה ללשכה והוא צריך לקבל מענה.
מיכל רוזין: ה- 800 דולר האלה הם על פי החוק?
<אהרון ברזאני: על פי חוק.
<אהרון ברזאני: בנוסף ישנו 'קו חם' בישראל, מוקד הסיוע.
<אהרון ברזאני: הוא מוכיח שהעובדים האלה יודעים מהם זכויות שלהם, הם מתקשרים על כל דבר.
<אהרון ברזאני: כ- 20% מהעובדים שהגיעו לישראל התקשרו ל'קו החם' עם כל מיני שאלות, תלונות או שאלות כמו: 'מתי אני מקבל את המשכורת, איך אני מתנהל'.
<אהרון ברזאני: הם מודעים לזכויות שלהם כבר שם.
מיכל רוזין: זה סותר את מה שאמרת לגבי לשכות התיווך, כי אם הלשכות היו נותנות להם את התשובות הם לא היו מתקשרים ל'קו החם'.
<אהרון ברזאני: הם לא מחכים רק ללשכות.
<אהרון ברזאני: יש להם גם את ה'קו החם'.
<אהרון ברזאני: יש להם את הלשכות - - -
מיכל רוזין: אני לא נגד ה'קו החם' אני רק אומרת שזה אומר משהו, האם הם עושים את תפקידם ב-800 דולר שהם מקבלים?
<אהרון ברזאני: אנחנו דואגים.
<אהרון ברזאני: ברגע שהם פונים באיזו בעיה אנחנו פונים לאותה לשכה והלשכה נותנת מענה.
<אהרון ברזאני: אנחנו גם יורדים לשטח, אנחנו ממש.
<אהרון ברזאני: פעם בשבועיים אנחנו יורדים לתת מענים לבעיות אקוטיות.
<אהרון ברזאני: יורדים ממש, אני יורד לשטח.
<אהרון ברזאני: טיפלנו בחמישה מקרי קיצון, עובדים שבאמת נקלעו למצוקה.
<אהרון ברזאני: אנחנו ניגשנו ונתנו מענה לאותם עובדים.
<אהרון ברזאני: עובד שהייתה לו בעיה נפשית והוא הסתובב בשטח וחששנו שיקרה לו משהו.
<אהרון ברזאני: היה איזה מעסיק שרצה לקלוט אותו, ירדנו לשטח וקלטו אותו.
<אהרון ברזאני: לצערנו הוא קיבל שוב איזה התקף, היום הוא נמצא - - - <קריאה:> הוא בנאדם לא בריא.
<אהרון ברזאני: אוקיי, הוא בנאדם לא בריא, הוא יוצא מהארץ ומכניסים אחר במקומו.
מיכל רוזין: דיברה נטע שבחקלאות יש עובדים עונתיים מסרילנקה.
מיכל רוזין: האם יש עוד הסכמים חוץ מתאילנד לחקלאות?
<אהרון ברזאני: יש לנו את סרילנקה, שם אנחנו מנסים לעשות פיילוט לגבי עובדים עונתיים.
<אהרון ברזאני: עשינו שם שלושה סבבים והולכים לעשות סבב נוסף.
<אהרון ברזאני: הממשלה אישרה מכסה של עוד 500 עובדים מחוץ ל- 25 אלף.
<אהרון ברזאני: משרד החקלאות יצא בקול קורא לחקלאיים בשאלה מי רוצה, מי מעוניין לקלוט.
<אהרון ברזאני: לצערנו קיבלנו דרישה רק ל- 240 עובדים.
<אהרון ברזאני: אנחנו רוצים לבחון את הנושא של העונתיים.
<אהרון ברזאני: <קריאה:> זה יקר.
<אהרון ברזאני: שיגיד מה חקלאי צריך - - -
משה מזרחי: או שאין דרישה לעובדים.
משה מזרחי: <קריאה:> זה יקר.
מיכל רוזין: לגבי עונתיים אני יודעת שיש הרבה מאוד עובדות מהאוכלוסייה הערבית שרוצות לעבוד בחקלאות.
<אהרון ברזאני: הן נקלטות והן עובדות.
<אהרון ברזאני: רוצים לבחון את הנושא של העונתי, אבל אנחנו לא מצליחים.
מיכל רוזין: הבעיה היא עם ממשלת סרילנקה?
<אהרון ברזאני: לא.
<אהרון ברזאני: הבעיה היא עם המעסיקים שלא רוצים.
<אהרון ברזאני: ענף הבניין – אנחנו חתמנו הסכמים עם שתי מדינות: בולגריה ומולדובה.
<אהרון ברזאני: מבולגריה גייסנו כ- 1,000 עובדים מתוכם נשארו פה כ-760 עובדים.
<אהרון ברזאני: 300 עובדים לא נקלטו בארץ ועזבו מרצונם.
<אהרון ברזאני: כיום כאמור יש 760 עובדים.
<אהרון ברזאני: התאחדות הקבלנים 'בוני הארץ' לא מעוניינת יותר לקלוט עובדים מבולגריה.
<אהרון ברזאני: אנחנו קולטים כעת עובדים ממולדובה, עשינו שם כבר שני סבבים.
<אהרון ברזאני: סבב אחד של 211 עובדים.
<אהרון ברזאני: בסבב השני, היום בחודש הזה, נכנסים 460 עובדים.
<אהרון ברזאני: בעוד שבועיים אנחנו יוצאים למבצע מיונים מקצועיים במולדובה.