GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום וילן: ואז אנחנו הסכמנו, אני נתתי התחייבות ואני אומר את זה לפרוטוקול, שאם זה יעבור – צריך להביא את התנאים הסוציאליים לוועדת העבודה והרווחה והחקלאי מצד אחד יזוכה ב-749 שקלים, מצד שני ישלם 500 שקלים, וזה יבטיח גם הרבה דברים אחרים, שהעובדים – ברגע שהם יוצאים חזרה – יקבלו את הסכום, הרבה יותר הוגן, הרבה יותר נקי.
אבשלום וילן: החקלאי יצא ב...
אבשלום וילן: יחסית קטנה, אבל יהיה סדר במערכת.
אבשלום וילן: בא האוצר ואצר עכשיו, וזה מה שאמרתי לך גם בישיבה הקודמת, פתאום מאמצע שום מקום, הגיעה התקנה הזאת מתוקף ישיבת ממשלה, שאומרת שבעצם פיצוי על ביטול נקודות הזיכוי.
אבשלום וילן: מה המשמעות?
אבשלום וילן: התאילנדי, הוא רואה את משכורתו בנטו.
אבשלום וילן: עכשיו אומרים לו מצד אחד לא רק את ה-750, הוא הרי אמר אנחנו לא הכרנו בזה, הוא לא ענה לחברת הכנסת שקד, הוא אמר לה אנחנו הלכנו ליועץ המשפטי.
אבשלום וילן: הרי הנתונים, זה שזה 1,000 על זה אין ויכוח ואחרי זה מתחילה מסחרה הפוליטית.
אבשלום וילן: הם עשו את המסחרה הפוליטית, לא קיבלו את ה-749 מנסים להוריד את זה ב-400.
אבשלום וילן: אפילו ב-400, מה יגיד התאילנדי?
אבשלום וילן: 500 אתה לוקח לי בנקודות זיכוי, 400 אתה לוקח לי בזה, אין על מה לדבר, מה, אתה מוריד אותי ב-900 שקלים, למה שאני אעבוד?
אבשלום וילן: הרי על כל הניסיונות הקודמים בסופו של דבר משלמים התאילנדים.
אבשלום וילן: התחום הזה הוא מאד בעייתי ולא תמיד כל החקלאים משלמים כמו שצריך והמאבקים מאד גדולים כדי שהעסק הזה יהיה נקי, מסודר, הגון וישר.
אבשלום וילן: ומה שהאוצר עשה פה – עבודה של שנים הוא ממוטט.
אבשלום וילן: אמרתי לכם בישיבה הקודמת, שר האוצר אמר אני לא רוצה להגדיל מיסים.
אבשלום וילן: הוא הגדיל פה מיסים.
אבשלום וילן: החקלאים, לא תהיה להם ברירה, הם ישלמו את זה בחוק ונאמר פה על המצב.
אבשלום וילן: אז מכל המגזרים, לצערי, החקלאים בשנים האחרונות – יחסי המחירים פחות טובים, קיימת בעיה.
אבשלום וילן: אז מאיפה זה מגיע?
אבשלום וילן: על מה ולמה, בשביל מה?
<דניאל אברהם: אני יכול רגע להגיד משהו?
<דניאל אברהם: שמי דניאל אברהם מאיגוד לשכות המסחר, התאחדות חקלאי ישראל החדשה.
<דניאל אברהם: בגדול, הנושא הזה של נקודות הזיכוי עלה בדצמבר 2005 ובא האוצר ותבע מאיתנו, מהחקלאים, שאנחנו נוסיף 2 אחוזים נוספים למס המעסיקים, מ-8 העלה ל-10, וזה היה בתמורה לנקודות הזיכוי.
<דניאל אברהם: אני אז התנגדתי לזה, כי זה לא נראה לי הגיוני.
<דניאל אברהם: מה פתאום שנשלם בעבורו של העובד?
<דניאל אברהם: ויחד עם זאת, על פי האמנות והייתה לנו חוות דעת מדורון לוי, שהיה מנהל רשות המיסים, שחוות הדעת שלו אמרה חד וחלק שהמדינה מחויבת לתת את נקודות הזיכוי.
<דניאל אברהם: והסברתי לאיתן רופ, אז היה מנהל רשות המיסים, אמרתי לו אתה בגדול, מה שאתה עושה, זה כמו שגנבת לי את האוטו ואתה בא להסיע אותי באוטו שגנבת לי.
<דניאל אברהם: זה לא נראה לי הגיוני, אבל בכל זאת התקבלה ההחלטה.
<דניאל אברהם: עכשיו, איפה ההגינות של האוצר?
<דניאל אברהם: למה הוא לא בא אומר רגע, לקחתי לכם שני אחוזים, קודם כל אני מחזיר אותם.
<דניאל אברהם: אני לא מדבר על כך, דרך אגב, שבכלל המס הזה הוא מיותר ואתה צריך למחוק אותו מהלקסיקון של הממשלה.
<דניאל אברהם: מה זה הדבר הזה בכלל?
<דניאל אברהם: זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת.
<דניאל אברהם: עכשיו נלך לאפליה.
<דניאל אברהם: אתה שאלת, חבר הכנסת מזרחי, למה הוציאו את הסיעוד.
<דניאל אברהם: כי בסיעוד הוא מאמין שזה יתגלגל על המעסיק.
<דניאל אברהם: הוא מאמין בזה, אבל בחקלאות הוא מאמין הפוך.
<דניאל אברהם: ואם אתה מאמין לכל העמדות שהחקלאים מציגים אותן, מדוע אתה לא פועל על פיהן?
<דניאל אברהם: אתה לא פועל על פיהן.
<דניאל אברהם: זאת אומרת, בשורה התחתונה, זה הולך ליפול עלינו.
<דניאל אברהם: מס מעסיקים 500 שקלים.
<דניאל אברהם: גם אבו וילן אומר לך פנסיה, אני גם נגד העניין הזה.
<דניאל אברהם: מי אמר שמגיע להם פנסיה?
<דניאל אברהם: לשיטתך, אם אתה אומר שאין להשוות אותם לישראלים, מי אמר שמגיע להם גם פנסיה?
<דניאל אברהם: מי אמר שמגיע להם שכר מינימום?
מיכל רוזין: אתה שוכח את העלויות של ההסכם הקיבוצי.
<דניאל אברהם: נכון, אנחנו מכירים גם את הבעיה שלנו, שזו הבעיה שלנו בתוכנו, אבל לא משנה.
<דניאל אברהם: בגדול, מה שהוא אומר, ודרך אגב אני חוזר ומדגיש – זה בניגוד לפסיקות של בית המשפט, שהוא מסתמך, הוא אומר על פי האמנה אתם מחויבים להשוות את שכרם של העובדים לישראלים.
<דניאל אברהם: לסיכום אני יכול להגיד לך דבר אחד, שאני מציע, זה שהמילקי אמר לרדת לברלין, ששר האוצר ילך לשם.
מיכל רוזין: כן, ניצן, בבקשה.
מיכל רוזין: רן, תרשום לך בבקשה את ההערות שתוכל להגיב עליהן.
<רן רידניק: אני רושם, אני רק חייב להגיע לעוד ועדה עוד שבע דקות.
<רן רידניק: עד שיצעקו עלי לפחות.
מיכל רוזין: מי צועק עליך?
מיכל רוזין: תגיד לו – אני צועקת יותר חזק.
שמעון אוחיון: אתה תבטל את הצו.
<אלדד ניצן: בעצם כשמדברים על החקלאות והבניין, זה ממש עקב בצד אגודל, אותו דבר בדיוק ויותר גרוע, במיוחד במה שאנחנו מנסים עכשיו להילחם והאוצר יודע את זה.
<אלדד ניצן: התכניות של מע"מ אפס, מחיר מטרה.
<אלדד ניצן: מצד אחד בא משרד האוצר ואומר – אנחנו עכשיו מתאבדים כדי להוריד את מחירי הדירות ואנחנו עושים עכשיו צעדים דרסטיים כדי להוריד את מחיר הדיור, ובתוכם כמובן הגדלת מכסת העובדים הזרים, שהם כוהני הדת בעניין הזה נגד עובדים זרים, אז כל הנסיבות בעצם מכתיבות הגעת עובדים זרים.
<אלדד ניצן: אני מקווה בעזרת השם שסיפור ייגמר בזמן הקרוב ויגיעו לכאן העובדים, אבל אליה וקוץ בה.
<אלדד ניצן: 15% מס מעסיקים, שבעצם כונן על מנת לעודד כניסתם של עובדים ישראלים, בפועל אנחנו יודעים שזה לא קרה.
<אלדד ניצן: לא נכנסו עובדים ישראלים לעבודות הרטובות והגיעו גם עובדים זרים.
<אלדד ניצן: לא רק שתכנית הפסקת העובדים הזרים לא צלחה, גם הגדילו את מכסת העובדים הזרים לנוכח הנסיבות.
<אלדד ניצן: אז קודם כל לגבי מס המעסיקים, גם לגבי החקלאות, גם לגבי הבנייה ואני מתרכז כרגע בבנייה, כי אני מייצג את הבנייה, הוא מס מיותר לחלוטין.
<אלדד ניצן: הוא לא השיג את המטרה שלו.
<אלדד ניצן: אם אנחנו הולכים עכשיו למגמה להוריד את מחירי הדיור, 15% מס מעסיקים, ותיכף ניגע בנקודות הזיכוי, זה הורדה של 20% בעלות העסקת עובד זר.
<אלדד ניצן: אם אנחנו לוקחים תקורה של 20%, אם אנחנו מורידים 20% מכוח האדם, אנחנו מגיעים להוזלת מחיר דירה בצורה מאד מאד משמעותית, שכרגע הכלכלנים יוכלו לעשות את הניתוח הזה, של 20% ירידה בעלות עובד זר – כמה זה תורם להורדת מחיר הדירה.
<אלדד ניצן: אם האוצר עומד בצורה אגרסיבית להוריד את מחירי הדיור, אז מה פתאום מעלים עכשיו מסים?
<אלדד ניצן: לא רק ה-15%.
<אלדד ניצן: הסיפור של נקודות הזיכוי לגבי עובדים זרים הוא בדיוק כמו בחקלאות.
<אלדד ניצן: העובדים בבניין סגורים בנטו.
<אלדד ניצן: מקבלים שכר נטו.
<אלדד ניצן: עכשיו, אני יכול לבוא ולהגיד להם חברה, הצדדים השתנו, אני אוריד להם את המחיר, אבל זה לא דבר שאני יכול לעשות, חוקית, לפי החוזה.
<אלדד ניצן: מה זה אומר?
<אלדד ניצן: אני הולך לעלות את המחיר עכשיו לקבלן בעוד 4-5 שקלים לשעה.
<אלדד ניצן: 4-5 שקלים לשעה זה 5-6% תוספת עלות כוח אדם, שבפועל תיגזר בסופו של דבר על הצרכן, קונה הדירה.
<אלדד ניצן: אי אפשר להתחמק מזה.
מיכל רוזין: אני רוצה שהוא יספיק לענות.
מיכל רוזין: אני אוכל לתת לך שוב.
מיכל רוזין: יש פה שתי שאלות, קודם כל יש שאלה לאיתי עצמון, היועץ המשפטי ואני חושבת שחשוב שתשמע אותו.
מיכל רוזין: אני רק רציתי לשאול, ההחלטה היא רק לגבי גברים, נכון?
<דניאל אברהם: לא, גם נשים.
מיכל רוזין: גם נשים בחקלאות?
<דניאל אברהם: רק חצי נקודת זיכוי נשארה לבחורה.
<רן רידניק: לא בוצעה אפליה מגדרית.
מיכל רוזין: לא, לא, כי אני ראיתי איזה שהוא שינוי, אבל בסדר.
מיכל רוזין: כן, איתי.
<איתי עצמון: אני מבקש דווקא להתייחס למה שכן בא בגדר התקנות, תקנות מס הכנסה: זיכויים לעובד זר.
<איתי עצמון: התקנות, לפי ההגדרות, חלות בין היתר על עובד זר חוקי בתחום הסיעוד, שמוגדר כך: עובד זר חוקי, שקיבל היתר לעסוק בתחום הסיעוד ושהארכת שהייתו בישראל מתבצעת לפי סעיף 3(א)ב' לחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952.
<איתי עצמון: כשאני מעיין בסעיף 3(א)ב' לחוק הכניסה לישראל, לפי הבנתי, מדובר על עובד זר שרישיון הישיבה בישראל הוארך לתקופה כוללת של 5 שנים, ושר הפנים רשאי להאריך את הרישיון שלו, אם הוא עוסק בתחום העיסוק, לשם המשך העסקתו למתן טיפול סיעודי לאותו מטופל, לתקופות נוספות שלא יעלו על שנה כל אחת.
<איתי עצמון: השאלה שלי ואני חושב שזו גם שאלה משפטית, קודם כל מה בעצם קורה עם עובדים זרים, שלא באים בגדר התנאי הזה, כלומר שנמצאים כאן תקופה קצרה יותר; ושאלה שנייה, כפי שאנחנו יודעים - - -
<רן רידניק: רגע, מה קורה לגבי עובדים זרים בסיעוד שנמצאים בשנה הראשונה, השנייה, השלישית?
<איתי עצמון: כן, שנמצאים כאן תקופה קצרה יותר.
<איתי עצמון: שאלה שנייה, לפי סעיף 3(א)ב'1, שהוועדה כאן עסקה בו לא מעט, ישנם עובדים זרים בתחום הסיעוד, שגם אם לא מתקיימים לגביהם התנאים להארכת הרישיון, ניתן להאריך את רישיון הישיבה שלהם, אם הם עוסקים במתן טיפול סיעודי למטופל, ניתן להאריך אותו מטעמים הומניטאריים מיוחדים.
<רן רידניק: מה זה, ועדת רוזנטל?
<איתי עצמון: ועדה מיוחד, כן.
<איתי עצמון: עכשיו, לכאורה מכיוון שיש הפניה מדויקת בתקנות לסעיף 3(א)ב' לחוק הכניסה לישראל ולא לסעיף 3(א)ב'1 לחוק הכניסה לישראל – השאלה מה יהיה דינם של אותם עובדים זרים, שבאמת עניינם מגיע לוועדה המייעצת.
מיכל רוזין: רן, אתה רוצה להגיב או שאתה רוצה לשמוע עוד שאלות?
מיכל רוזין: כמה אתה לחוץ בזמן?
<רן רידניק: עדיין לא - - -
מיכל רוזין: עדיין לא הטרידו אותך, אז כן, אנחנו ניתן גם להתאחדות האיכרים, בבקשה.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: היי, אני גלית מהתאחדות האיכרים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: קודם כל אני רוצה להודות לך על קיום הדיון הזה.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אני חושבת שזה דיון מאד חשוב.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אני רוצה לחלק את זה לשני הסיפורים שעומדים כאן – זו הסוגיה של העובדים והסוגיה של החקלאים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אני מצטרפת לכל הדברים שאבו אמר ואני חושבת שזה ברור היום לכולם שהחקלאות תלויה בעובדים הזרים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: בלי עובדים זרים לא תהיה חקלאות במדינת ישראל, וזו לא קלישאה.
מיכל רוזין: זאת שאלה שנשאל עוד מעט, אבל אוקיי, כרגע המצב הוא שיש עובדים זרים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: המצב הוא שיש עובדים זרים, אבל לצערנו, כי יש בעיות עם עובדים ישראלים שקשה להם מאד לעבוד בתחום הזה, אז יש תלות בעובדים הזרים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: זה שחקלאות זה התיישבות זו לא קלישאה.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אנחנו כולנו נחשפנו לזה במבצע צוק איתן.
מיכל רוזין: אין ויכוח.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אני אגע קודם כל בסוגית העובדים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אלף, אנחנו חתומים, כמו שאמר פה חבר הכנסת, גם על הסכמים בילטראליים וגם הסכמים בינלאומיים, שהדבר הזה מהווה פגיעה, ולא בכדי עד היום שר האוצר לא השתמש בסמכות הזו שלו, להתקין תקנה כזאת, וזה זה לא סתם, כי יש פה פגיעה בזכויות של העובדים הזרים וזה דבר שלא קיים באף מדינה במדינות ה-OECD.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: לגבי אי השוויון שכבר התייחסו לזה פה, אני רק רוצה לחדד את זה, שלא יכול להיות שעושים אפליה בין עובדים של סיעוד לבין עובדים של בניין וחקלאות, והסיבה היא פשוטה, זו סיבה פופוליסטית.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: כי שר האוצר אמר שהוא לא יעלה מיסים וסיעוד זה משהו שנוגע לכולנו, לצערי - - -
מיכל רוזין: והיא עולה שם למשקי בית פרטיים ולא למעסיקים הגדולים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: בדיוק, זו הנקודה.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: ובעובדים זרים, מה לעשות, אנשים לא יצאו לכיכר רבין להפגין עבורם בשביל שיאשרו להם את הזכויות.
מיכל רוזין: לצערנו גם לא בעד זכויות החקלאים, גם לא יוצאים לכיכר רבין.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: גם לא.
מיכל רוזין: לצערנו.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: ולכן אנחנו פה בשביל להילחם עבורם.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: לגבי החקלאות - - -
מיכל רוזין: באירופה עושים שביתות של חודשים למען החקלאים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: זה מה שאני רוצה להגיד, חייבים להבין ש - - -
<דניאל אברהם: אנחנו כבר כולנו מבוגרים, בני 64, זה הממוצע, אין לנו כוח כבר.
מיכל רוזין: אל תעליב אותנו.
מיכל רוזין: אנחנו כולנו צעירים.
אבשלום וילן: תדבר רק בשם עצמך.
מיכל רוזין: אנחנו נאבד את האוצר, חבל.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: רק נקודה אחרונה שאני רוצה לחדד לגבי החקלאים.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אנחנו חייבים להבין שאם לא תהיה חקלאות במדינת ישראל, הסוגיה של הביטחון התזונתי היא סוגיה מאד מאד חשובה.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: גם אם תסתכלו עכשיו על הסיפור של צוק איתן - - -
מיכל רוזין: גלית, הנקודה הזאת ברורה.
מיכל רוזין: בואי ננסה להתקדם.
מיכל רוזין: אני מציעה שתשאירי את זה, אני אתן לך שוב בחצי השני של הישיבה, כשנדון בעניין העסקת עובדים זרים מול עידוד עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים לנסות רגע לסכם את הנקודה הזאת לגבי נקודות הזיכוי.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: רק ברשותך, אני רוצה לחדד את החשיבות.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: רק בסוף השבוע האחרון ראינו שקצין בכיר התבטא שבמלחמה הבאה שתהיה לנו בלבנון – סוגרים את הנמלים, סוגרים את שדות התעופה וכבר נכווינו בדבר הזה בצוק איתן, ברמה של שדות התעופה.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: לא יכול להיות שאנחנו נהיה תלויים אך ורק בייבוא ובייצוא.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: החקלאות חייבת להתקיים במדינת ישראל וכל פגיעה כזאת, ותוסיפי לה את המים ואת מס המעסיקים ואת כל הדברים שנאמרו כאן, אי אפשר לקיים חקלאות במדינת ישראל בימים שלנו.
מיכל רוזין: אני חושבת שכולם מסכימים.
מיכל רוזין: בואו ניתן לו להגיב בנושא הזה.
מיכל רוזין: סליחה, מאיפה את?
<תמר רותם: משדולת החקלאים בכנסת.
<תמר רותם: רק בקצרה, יש לי שאלה שאולי חשוב שהוא יגיע אליה.
מיכל רוזין: אז אם היא קצרה מאד.
<תמר רותם: אני רוצה לציין פסק דין מבג"ץ משנת 2008 – ניצנים ניהול והשמה 2003 בע"מ נגד רשות המיסים בישראל.
<תמר רותם: זה דן בנקודות הזיכוי.
<תמר רותם: אני לא רוצה שייווצר מצב, כמו שהיה בעבר, שבסופו של דבר יש חקלאים ששילמו נטו לעובדים הזרים.
<תמר רותם: העובדים הזרים חזרו לתאילנד לאחר שהם סיימו את תקופת ההעסקה שלהם בישראל.
<תמר רותם: לאחר מכן, רטרואקטיבית, ניתנו נקודות הזיכוי.
<תמר רותם: החקלאים ששילמו בפועל את מס הכנסה, כי נתנו נטו לעובדים, לא יכלו לקבל את ההטבה בשם העובדים שעבדו אצלם, אך ורק העובד שכבר היה מצוי בתאילנד.
<תמר רותם: זאת אומרת קופת המדינה כאן הרוויחה בגדול.
<תמר רותם: מעבר לזה, אני רוצה לומר בהערת ביניים שסביב כל העניין הזה התחילו הרבה מאד תביעות של עובדים זרים מתאילנד, שתבעו, או חשבו שהם תובעים את רשות המיסים וזה גם הוביל לאחר מכן לתביעות על זכויות סוציאליות, שזה ממש בהערת אגב, יש מקום לדבר על זה בהרחבה יותר.
<תמר רותם: צריך לטפל בפסק הדין הזה.
<תמר רותם: יש לו השלכות.
מיכל רוזין: ההערה הייתה קצרה, לעניין.
מיכל רוזין: אני חייבת לומר שעל כך שאלתי את רן וזה חשוב.
מיכל רוזין: יש פה הרעת תנאים למי שכבר עובד, ואין ספק שאנחנו יכולים להיות פתוחים פה גם לעניין של תביעות בהמשך, אז כדאי גם להתייחס לזה, כי בסופו של דבר את מי יתבעו?
מיכל רוזין: האם יתבעו את החקלאים או יתבעו את המדינה.
מיכל רוזין: זה לא כל כך ברור, אבל אין ספק שמדובר פה בהרעת תנאים, בין אם ניתן בצדק, לא בצדק, האם כך נכון.
מיכל רוזין: יש פה הרעת תנאים לעובדים שכרגע עובדים.
מיכל רוזין: כן, רן, יש פה הרבה סוגיות.
מיכל רוזין: אני מניחה שרשמת לעצמך.
מיכל רוזין: תנסה לענות בצורה מסודרת ולתת תשובות.
<רן רידניק: אני אנסה, בקצרה.
<רן רידניק: לגבי הרעת תנאים למי שכבר עובד, אז יש כאן שינוי של מנגנון המיסוי, זה נכון.
<רן רידניק: הוא ייכנס לתוקף ב-1 בינואר 2015.
<רן רידניק: אכן, אין כאן אלמנט רטרואקטיבי לתביעות בגין 2014, 2013, 2012.
מיכל רוזין: לא, יש פה רטרואקטיבי לעובדים שהגיעו עם הסכם קדימה לחמש שנים ושלושה חודשים.
<רן רידניק: בסדר, גם מדינה שמשנה את מדרגות המס, משנה קדימה גם לגבי אנשים שהתחילו לעבוד ונמצאים במהלך חייהם וחתמו על חוזה עבודה כזה ואחר.
<רן רידניק: מכאן אני רק אגיע בבקשה לסוגיה אחרת - - -
מיכל רוזין: לא, אני שואלת אותך, כשאתה עובד במקום עבודה ויש לך חוזה עבודה עם תנאים, אתה יכול לשנות את התנאים?
מיכל רוזין: להרע?
מיכל רוזין: אתה לא יכול.
<רן רידניק: המדינה משנה את מדרגות המס, בוודאי.
<תמר רותם: אבל שנייה, אם אפשר רק להתייחס.
מיכל רוזין: כן, אבל לא כהסכם.
מיכל רוזין: יש פה הסכם תחום בזמן, ספציפי.
<רן רידניק: יש כאן ממשק הסכמי בין עובד לבין המעסיק שלו, הם קובעים להם תנאים מסחריים באשר הם, יש כאן ממשק מיסוי מול המדינה.
<רן רידניק: התנאים האלה הם לא בהכרח, אפילו בהכרח לא קשורים.
<רן רידניק: המדינה משנה פעמים רבות את המדרג המיסוי, ולא כל פעם שמשנים את המדרג המיסוי, צריכים לשנות את כל ההסכמים הקיבוציים במשק.
<רן רידניק: בוודאי זה לא מה שקורה.
אבשלום וילן: לאזרח אתה צודק, אבל - - -
מיכל רוזין: לאזרח אתה צודק, אבל פה זה הסכם בילטראלי של המדינה מול תאילנד.
<רן רידניק: יש המון המון סוגיות.
אבשלום וילן: יש לישראל הסכם עם ה-IOM, ארגון התעסוקה של האו"ם, בילטראלי, ופה הטעות, כי לגבי ישראלים הוא צודק, אבל לגבי עובדים זרים - הוא גויס בתאילנד - - -
מיכל רוזין: בסדר, זאת השאלה, בוא תתייחס רן.
מיכל רוזין: לצערי שושנה לא פה, דרך אגב.
מיכל רוזין: אני חושבת שזו שאלה שצריך לשאול גם את רשות ההגירה, שחותמת על ההסכמים האלה וכותבת אותם.
<יואל לביפוביצקי: אני יכולה להגיד לך שזה לא רשום, לנקודות זיכוי אין זכר בהסכם עצמו.
<יואל לביפוביצקי: מה שמוזכר להם זה השכר המצופה, שהוא שכר המינימום, בניכוי של הדיור וכל מה ש - - -
מיכל רוזין: שכר נטו רשום?
<יואל לביפוביצקי: לא, ברוטו.
<תמר רותם: זו בעיה מאד גדולה אגב.
מיכל רוזין: רגע, תנו לרן, רן בזכות דיבור, תנו לו לענות.
<רן רידניק: יש הרבה מאד סוגיות.
<רן רידניק: לגבי הרעה רטרואקטיבית ניסיתי להתייחס.
<רן רידניק: זה בסמכות השר.
<רן רידניק: זו נקודה שעלתה כמה פעמים.
<רן רידניק: אמירה שאין לשר סמכות לבצע שינויים כאלה ואחרים היא אמירה - - -
מיכל רוזין: יש סמכות.
מיכל רוזין: לצערנו הם גם יכולים לבטל החלטות כנסת והפוך גם.
<רן רידניק: זה סוגיות לגבי מנגנונים שונים.
<רן רידניק: לגבי סוגיה של פנסיה, שכר מינימום וסוגיות אחרות, לא נתייחס לזה כאן, זו לא סוגיה שהיא בכלל בסמכות משרד האוצר.
<רן רידניק: המחוקק קבע שזה חל, הוא קבע מנגנון.
<רן רידניק: אתם המחוקקים, לא אנחנו, בנושא הזה.
<רן רידניק: שאלה שעלתה שוב, עלתה כמה וכמה פעמים, ניסיתי להתייחס אליה, אני אנסה עוד פעם להתייחס, לגבי ההשלכות על החקלאות.
מיכל רוזין: ועל הבניין.
<רן רידניק: על כל המעסיקים.
<רן רידניק: כאן אני אגיד עוד פעם, לפרוטוקול, שחוות הדעת המקצועית שלנו, שמבוססת על העמדות והעדפות הנגלות של כל המעסיקים, שהדבר הזה לא ישפיע על עלות המעסיק ולא ישפיע על השכר ברוטו של החקלאים.
מיכל רוזין: כלומר, אתה מצפה שהתאילנדי יסכים לעבוד בשביל 3,200 שקלים במקום 4,000 שקלים ויהיה בסדר?
<רן רידניק: אני אתייחס לכל הסוגיות.
<רן רידניק: שיווי המשקל לאחר מכן שייווצר, על פי העדויות של כל המעסיקים, באמת, וקיבלנו אני חושב כ-30-40 ניירות עמדה בנושא בחצי השנה האחרונה, שיווי המשקל שייווצר אחר כך הוא כזה שהשכר נטו ירד והשכר ברוטו לא ישתנה.
<רן רידניק: ולכן כל אמירה שמשנים שכר נטו בהכרח, החוזים הם לא שכר נטו.
<רן רידניק: אם אפשר לנכות יותר, אז זה בהכרח מלמד שאין כאן חוזה של שכר נטו שהוא קבוע.
<רן רידניק: לכן כאן באמת לא אמורה להיות שום פגיעה בחקלאים.
<רן רידניק: יש כאן כן שינוי של נקודות הזיכוי והטבת המס ניתנת לעובד והגדלת נתח המס שמקבלת המדינה מאותו עובד זר בתחום הספציפי.
<קריאה: ממש לא, רן.
מיכל רוזין: פלוס הגדלת הניכויים.
מיכל רוזין: אי אפשר להפריד בין דברים.
מיכל רוזין: בסוף לוקחים לך את זה ואת זה ואת זה ואתה אומר תסתכל מה נשאר לך בתלוש.
מיכל רוזין: לא מעניין אותי ..., ביטוח לאומי לוקח את זה ומס הכנסה לוקח את זה וקופות החולים לוקחות את זה.
מיכל רוזין: בסופו של דבר יש לי נטו מה נשאר לי.
<רן רידניק: בסדר גמור.
<רן רידניק: סוגיה ראשונה שעלתה ואני מתייחס אליה בסוף, אני מתנצל, לגבי הבחנה בין ענפים, לגבי סיעוד.
<איתי עצמון: ומה התכלית.
<איתי עצמון: אם תוכל להתייחס גם מה התכלית להבחנה בין הענפים.
מיכל רוזין: להבדל, כן.
<רן רידניק: אוקיי, אז קודם כל זו הבחנה שחלה באופן רוחבי בין ענף הסיעוד לענפים אחרים בתחום הזה.
<רן רידניק: היא חלה במגוון – החל מצורת העסקה, שיכול להיות שיש מכסות, בהיטל ההעסקה.
<רן רידניק: היא נובעת ממאפיינים שונים של אופי העסקה ושל המוצר עצמו.
<איתי עצמון: שלא ידעו אותם בשנת 2007, כשהתקינו את הכללים הקודמים, שעכשיו בוטלו?
<רן רידניק: כמו שאמרתי, בשנת 2007 הותקנו תקנות, אף אחד לא ערער על זה שהן בתוקף עד עכשיו.
<רן רידניק: כרגע התקבלה החלטה אחרת, זה לגיטימי לחלוטין, אני חושב.
<רן רידניק: זה בסדר.
מיכל רוזין: למה ההבדל בין הענפים?
<רן רידניק: שוב, בין סיעוד ובין ענפים אחרים יש הבחנה שבאה לידי ביטוי בהרבה מאד פרמטרים שאת חלקם פרטתי כרגע.
<רן רידניק: אופן העסקה אחר, מנגנון העסקה אחר.
<רן רידניק: זה גם בא לידי ביטוי בזה שאין כאן מכסות, יש כאן מנגנון הבאה אחר.
<רן רידניק: אין כאן היטל העסקה, יש מנגנון הבאה אחר.
<רן רידניק: זה עולם תוכן אחר לגמרי, וכאן הייתה החלטה, שהיא החלטת שר והיא החלטה שגם הדרג המקצועי תמך בה, שלא נכון להחיל את ביטול הטבות המס גם על עובדים זרים בתחום הסיעוד, נוכח השוני ה - - -
מיכל רוזין: כיוון שאתם לא רוצים שקשישים ונכים יקומו ויגידו – קיצצתם לנו ואז אנחנו נצטרך לשלם מהכיס שלנו יותר, וחקלאים ובניין הם מאוגדים ולכן יותר קל להשית עליהם - - -
<רן רידניק: לא, לא, הפוך, הפוך.
מיכל רוזין: למה הפוך?
<רן רידניק: גם מכיון, ואחד מהטיעונים היה - - -
מיכל רוזין: ואנחנו לא בעד, דרך אגב, להשית יותר מיסים על קשישים ונכים, שיהיה ברור.
<רן רידניק: בסדר, אני אשמח להביא לשיקול דעתו של השר.
<רן רידניק: הוא יכול לבחון אם להמליץ על דבר כזה.
מיכל רוזין: לא, אני אומרת הפוך, אנחנו רוצים להוריד את הנטל.
<רן רידניק: ברור לי.
<רן רידניק: בנושא הזה הסוגיה נבחנה, ואחד מהשיקולים היה שלגבי סיעוד, בגלל אופן העסקה, זה כן יתגלגל על המעסיקים, בעוד שכאן זה לא מתגלגל על המעסיקים.
<דניאל אברהם: איך?
<דניאל אברהם: אולי תסביר איך?
<דניאל אברהם: איזה היגיון יש לך?
<דניאל אברהם: איך אתה בכלל מסוגל לחשוב על כזה דבר?
<רן רידניק: אני חושב שזה אפילו מאד מאד ברור.
<דניאל אברהם: למה שם זה יכול ליפול ופה לא?
<דניאל אברהם: תסביר לי את זה, אני לא מבין.
שמעון אוחיון: אם היית נותן לי חמש דקות עכשיו, אז הייתי משכנע אותך למה אופן העסקה בחקלאות והתנאים הפיזיים, כמה כל כך קשה לעומת מרחב התמרון בסיעוד, והייתי אומר שאפשר כאן לתמרן ולפצות ולשפות את העובד ולהקל עליו וכו' ולתת לו עוד שעות חופשיות, מה שלא ניתן לעובד החקלאי שנמצא במסגרת מצומצמת, בקטע הזה.
שמעון אוחיון: לכן ההיגיון פה הוא לא - - -
<רן רידניק: לגבי האמירה שאין פגיעה בחקלאות, שוב, אני אגיע.
<רן רידניק: אני חושב שלא יכול להיות ספק נוכח, באמת, כל העדויות וכל ניירות העמדה, ששווי המשקל החדש שייווצר הוא כזה שלא תיווצר פגיעה במעסיקים.
<רן רידניק: וכל מי שטוען אחרת – אז הוא סותר את מה שהוא אמר ...
<רן רידניק: באופן עקבי.
<דניאל אברהם: זה לא נורמאלי.
<דניאל אברהם: זו מדינה שהלכה לאיבוד.
שמעון אוחיון: זה לא משכנע בכלל.
<דניאל אברהם: זה תשובה זה?
<דניאל אברהם: אתה בכלל מסוגל לשכנע בנקודה הזאת?
מיכל רוזין: מה לגבי השאלה המשפטית?
<דניאל אברהם: אתה לא מסוגל לשכנע, כי זה לא הגיוני מה שהוא מדבר.
<דניאל אברהם: הוא מדבר לא לעניין.
<דניאל אברהם: שם הוא יכול, בסיעוד זה נופל, פה זה לא נופל.
<דניאל אברהם: איך אתה אומר?
<דניאל אברהם: ניירות עמדה.
מיכל רוזין: רן, רק תענה לנו על השאלה המשפטית, או את, ליאת.
מיכל רוזין: אני תיכף נותנת לחבר הכנסת כלפה להתבטא, זה חשוב שהגעת, תודה.
זבולון כלפה: אני אהיה ולאחר מכן אני חייב לצאת.
מיכל רוזין: כן, אני רק רוצה שתיתן תשובה לסוגיה המשפטית שעלתה פה, או שליאת רוצה לענות לנו על העניין של ההפרדה – ההבדל בין מעסיקים בסיעוד כאלה ואחרים.
<רן רידניק: בסיעוד, ליאת תענה.
מיכל רוזין: אז רגע, אז בואו ניתן לחבר הכנסת כלפה ואז - - -
זבולון כלפה: אני רוצה לשמוע את הדיון פה, דווקא מעניין השלב הזה.
זבולון כלפה: המדינה סוף סוף נותנת תשובות.
זבולון כלפה: סגרו את החקלאות, לא?
<דניאל אברהם: סגרו.
<דניאל אברהם: נגמרה החקלאות.
<דניאל אברהם: הוא ישלם על קילו פירות 60-70 שקלים לקילו, נראה אותו.
מיכל רוזין: הטענה של האוצר, אם אני אסכם לך, חבר הכנסת כלפה, היא שלוקחים רק מהעובד, שגם על זה יש לנו טענה מדוע פוגעים בזכויותיהם של העובדים שמגיעים לכאן, אבל החקלאים לא ייפגעו וגם לא הבניין.
מיכל רוזין: ואנחנו טוענים שבסופו של דבר התאילנדי, שנגיד מרוויח 4,000 שקלים, לא יסכים פתאום לעבוד תמורת 3,200 שקלים, והחקלאי או הקבלנים יצטרכו לשלם על כך.
מיכל רוזין: על כך המחלוקת עם האוצר.
אבשלום וילן: האוצר מסרב לאשר, הוא פנה ליועץ המשפטי לממשלה על ה-749 שקלים - - -
זבולון כלפה: הניכויים המותרים.
אבשלום וילן: ואז אמרנו שבעצם זה ברור לגמרי, כי אם לוקחים מהחקלאי 500 שקלים ומאשרים לו 750, ואנחנו התחייבנו אז זה כאילו מאזן.
אבשלום וילן: זה סותר את ההתחייבות שאנחנו נתנו, שאנחנו נכיר בהוצאות הסוציאליות, ואז הדלתא של החקלאי תהיה רק 250 שקלים, אבל יהיה סדר בכל המערכת.
אבשלום וילן: ובעצם בתרגיל המתוחכם שהם עשו, הם פוצצו את כל ההסדר שהגיעו אליו כל הגורמים והחזירו עוד פעם לנקודת ההתחלה, של ימי הביניים בכל מערכת היחסים.
אבשלום וילן: מה עוד שהאמנה במשרד הכלכלה - אמנה שישראל חתומה עליה – אסור להפלות עובדים זרים, ולשר האוצר מותר, למרות ברית האחים, למרות שמי שאחראי זה משרד הכלכלה.
מיכל רוזין: רן, רק שאלה אחת.
מיכל רוזין: אתה יכול להגיד לי ואני חושבת שאמרת את זה בתחילת דבריך, נקודות הזיכוי: כמה זה בעצם יכניס למדינה, כמה מחקלאות, כמה מבניין?
מיכל רוזין: מה ההכנסה הגדולה שתרוויחו?
<רן רידניק: אני לא זוכר את ה - - -
שמעון אוחיון: הוא אמר 160 מיליון.
מיכל רוזין: אני רוצה פילוח על פי בניין – חקלאות.
<רן רידניק: סך ההכנסות הכולל הוא קצת למעלה מ-160 מיליון שקלים.
<רן רידניק: לגבי החלוקה הענפית – אני לא זוכר, אני אבדוק ואשלח לכם בצורה מסודרת.
מיכל רוזין: אתה זוכר שגם הבטחת לי שבוע שעבר ועדיין לא קיבלתי?
<רן רידניק: אמרנו שתשלחו לנו מייל מסודר של מה אתם רוצים ואנחנו נשלח.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אבל לא קיבלנו תשובה למה הוא חושב שעל העובדים בסיעוד זה כן יושת על המעסיקים ובחקלאות לא?
<רן רידניק: רק אמירה אחרונה לגבי השאלה של היועץ המשפטי לגבי הבחנה בין סיעוד.
<רן רידניק: אז אין כוונה להפלות בין עובדים לסיעוד על פי טווח זמן 5 שנים או על פי רוזנטל.
<רן רידניק: כולם אמורים להיות בתוך המערכת.
<איתי עצמון: למרות הנוסח?
מיכל רוזין: אז יש פה בעיה בנוסח.
<קריאה: גברתי יושבת הראש, הוא לא ענה לגבי הנושא של מדיניות האוצר להוזלת מחירי הדיור ומצד שני העלאת המיסוי.
<קריאה: זאת אומרת איך זה הולך ביחד – מע"מ אפס ומחירי מטרה?
<קריאה: איך זה מתנגש אחד עם השני?
מיכל רוזין: נראה לי שצריך לשאול את זה את זה האוצר.
מיכל רוזין: כן, רן.
<רן רידניק: אני רק רוצה לסיים, אז לגבי האמירה שלך, אנחנו חושבים שאין כאן בעיה, בטח אין כוונה.
<רן רידניק: אם אתה חושב שיש כאן בעיה - - -
<איתי עצמון: זו שאלה, לא אמירה.
<רן רידניק: אני אשמח אם נתכתב בינינו, נלמד.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אני לא חושבת שזה מקובל שאתה הולך באמצע דיון.
מיכל רוזין: טוב, בואי, אבל זה תפקיד שלי, לא תפקיד שלך.
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: זה לא לעניין.
<רן רידניק: יש ועדת כלכלה - - -
מיכל רוזין: גלית, סליחה, סליחה.
מיכל רוזין: עם כל הכבוד - - -
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אבל לא קיבלתי תשובה לגבי מדוע הוא חושב ש - - -
מיכל רוזין: אבל הוא לא קובע מדיניות.
מיכל רוזין: הוא מסביר רציונל, ולכן - - -
<גלית חזקיה-הרשקוביץ: אני אומרת, לא קיבלנו תשובה - - -
מיכל רוזין: את לא תקבלי ממנו תשובה, תאמיני לי, גם אם הוא יישב פה עוד שעה.
מיכל רוזין: את לא תקבלי ממנו תשובה.
מיכל רוזין: זאת עמדה.
מיכל רוזין: העמדה ברורה לנו.
מיכל רוזין: אנחנו מבינים שיש פה פגיעה בחקלאים ובקבלנים.
מיכל רוזין: לא קיבלנו תשובה.