GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: ברפתות למשל לא ניתן להעסיק ישראלים יהודים בשבת ואחת הבעיות הקשות שיש להם שהם בעלי עובדים זרים ולא פעם כבר קרה שגם שפכו כמויות של חלב ביום ראשון בבוקר מכיוון שנכנס במקרה הקיבוצניק או החקלאי המושבניק לבדוק את הרפת בשבת ומצלמות תפסו אותו ולכן שפכו לו את כל תכולת החלב של השישי-שבת.
מיכל רוזין: לכן הם חייבים להעסיק בעצם גוי של שבת.
<ישי פולק: רק כדי לחזק אותך, זה הולך בשני מקומות, פעם אחת זה נקודת הכשרות שאת מדברת עליה, פעם שנייה של חוק שעות עבודה ומנוחה שלא מאפשר את זה בצורה קשה והחלטית.
<ישי פולק: אין היתר של השר לעבוד בשבת בתחום הזה.
<ניצה קסיר: נושא נוסף זה כל אכיפת חוקי העבודה על מעסיקי עובדים זרים, בהיתר ובלעדיו.
<ניצה קסיר: אנחנו יודעים שבחלק מהמקרים, יש מי שאומר שאפילו במקרים רבים, אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע, העובדים הזרים מועסקים בתנאים מאוד קשים, כגון שעות נוספות רבות מעבר למותר בחוק, תשלום שכר חלקי ביותר עבור שעות אלה.
<ניצה קסיר: אני לא רוצה לדבר על היקף התופעה, עד כמה היא קיימת.
<ניצה קסיר: היא קיימת, לגבי ההיקף לא ניכנס למחלוקת.
<ניצה קסיר: יש גם את כל הנושא של העסקה של עובדים זרים שלא בהיתר.
<ניצה קסיר: פה אין ספק שאחד הדברים החשובים זה להגביר את האכיפה על הבטחת הזכויות של העובדים הזרים.
<ניצה קסיר: אין ספק שזה חשוב מהרבה סיבות, גם מבחינת העובדים הזרים, אבל גם אנחנו רוצים להעלות את העלויות של העסקת עובדים זרים, אבל זה גם חשוב בראש ובראשונה לעובדים הזרים.
<ניצה קסיר: דבר נוסף שצריך זה להגביר את האפשרות של אכיפה מנהלית כנגד מעסיקי עובדים זרים שלא בהיתר.
<ניצה קסיר: דבר נוסף, וזה מתקשר למה שאמרתי מקודם, זה היה בקשר של הצורך בייקור עלות העסקת עובדים זרים, דבר שעלה רבות בעבר אבל לא מספיק מיושם.
<ניצה קסיר: יש חשיבות להגדיל את האגרות הרלוונטיות.
<ניצה קסיר: ההתמודדות הממשלתית בין השאר עם התופעה הזאת עושה את זה על ידי זה שהיא מטילה אגרות ומיסים שונים כאשר המטרה שלה היא להגדיל את עלות ההעסקה של העובד הזר.
<ניצה קסיר: כשמסתכלים לגבי הנושא של הפרשת תשלומי פנסיה, והפיצויים לעובד, פה יש חשיבות, וזה דבר שהוזכר כבר, שנים מדברים עליו, חשוב לחייב את המעסיק להקים קרן או איזה שהוא פיקדון ששם הוא יפקיד את הפרשות הפנסיה והפיצויים לטובת העובד.
<ניצה קסיר: זה חשוב כמובן גם לעובד עצמו, העובד הזר, שיקבל את הזכויות כמו שמקבלים עובדים ישראלים, וזה גם חשוב שזה ייתן לו תמריץ לצאת ולעזוב, כי הקרן הזאת תמומש רק עם היציאה שלו מהארץ.
<ניצה קסיר: זה חוזר למשהו שהעליתם פה מקודם.
<ניצה קסיר: כשאנחנו מדברים על לצמצם את מספר העובדים הזרים למשל בבנייה, אז אנחנו מודעים לזה שאי אפשר רק לבוא ולהגביל, צריך לעשות איזה שהם צעדים שיעודדו את תעסוקת הישראלים, כאשר הרעיון הוא מיזמים משותפים לממשלה ולמעסיקים ופה אני רוצה להזכיר למשל כדוגמה, ברוח ההסכם עם התאחדות הקבלנים, שמדבר על זה שהממשלה מממנת את עלות הכשרת העובדים, מסבסדת חלק מעלות העסקתם וזה מוביל לכך שבסוף זה יאפשר משיכה לענף של כוח אדם איכותי עם אופק קידום שייהנו ממנו בסופו של דבר כולם, גם העובדים הישראלים בעלי ההשכלה הנמוכה וגם הקבלנים.
<ניצה קסיר: רק טוב ייצא מזה.
<ניצה קסיר: לגבי תחום הסיעוד, כמו שאמרתי, אנחנו לא ממליצים להגביל את מספר העובדים בסיעוד, אנחנו כן ממליצים לעודד העסקת עובדים ישראלים.
<ניצה קסיר: בין השאר מה שאנחנו ממליצים זה לא רק מה שאמרתי על הגדלת שעות הסיעוד, שמסובסדות למי שמעסיק עובד ישראלי, אלא גם לסייע ולתמוך בהכשרת ישראלים לעבודה בתחום הסיעוד.
<ניצה קסיר: והמלצה אחרונה שדיברנו עליה שהיא כבר מקודמת זה כל הסיפור של מיקוד מענקי עבודה מועדפת לחיילים משוחררים במקצועות בהם מועסקים עובדים זרים.
מיכל רוזין: תודה רבה, ניצה.
מיכל רוזין: רק שאלה אחת אחרונה לפני שאני עוברת לפרופ' יוסי זעירא.
מיכל רוזין: רציתי לשאול לגבי העניין של הסיעוד.
מיכל רוזין: אחד הדברים שנקבע בחוק זה שאדם שמקבל את מכסת שעות הסיעוד שמגיעות לו מחויב להלין את העובד, מחויב שיהיה לו חדר להלין את העובד.
מיכל רוזין: חלק מהאנשים, אנחנו גם העדנו על כך בוועדת שושני, טענו 'אנחנו לא חייבים לינה, ואם אין לנו חדר בבית?
מיכל רוזין: ' לא לכולם יש חדר נוסף בבית, 'אני לא חייב לינה, אני יכול שאדם יעבוד איתי מהבוקר עד הלילה ללא לינה'.
מיכל רוזין: זה היה למשל פותח את הפתח לעוד עובדים ישראלים, אבל החוק בעצם מחייב שאתה מקבל רק בתנאי שיש לך דרך להלין את אותו אדם, חדר עם הלנה.
מיכל רוזין: זה גם משהו שהתייחסתם אליו בענף הסיעוד?
<ניצה קסיר: אנחנו לא התייחסנו אליו, אבל אין ספק שצריך לשנות את זה.
<ניצה קסיר: אני מסכימה איתך.
<יהורם הל: אני יכול להעיר משהו בנקודה הזאת?
<יהורם הל: כי היה בג"צ שלנו בנושא הזה.
<יהורם הל: אל"ף, זה לא חוק, זה החלטת ממשלה שקבעה בין היתר שתקום ועדת חריגים, שלא קמה במשך שנים עד שאנחנו מ'כן לזקן' הגשנו בג"צ.
<יהורם הל: יש החלטה עכשיו, לפני כמה שבועות, שבועיים או משהו, משרדי הממשלה קבעו את הקריטריונים בעקבות הבג"צ שלנו ולכן יש קריטריונים שפוטרים מהלנה.
<יהורם הל: הקריטריונים לטעמנו ב'כן לזקן' הם לא טובים, אבל בג"צ השאיר לנו את הפתח, במקרים ספציפיים שזה ייראה לנו שזה לא פותר את הבעיה, לפנות אליהם על מנת להתגבר על הנושא.
מיכל רוזין: הבהרה חשובה.
<יהורם הל: פטור מחובת ההלנה.
<ניצה קסיר: אני רוצה עוד הערה אחת על השאלה שאת שאלת, לגבי הנושא של רפתות ולולים.
<ניצה קסיר: כמו שאמרתי על עבודה בשבת, אנחנו לא התייחסנו לנקודה הזאת, אבל תוך כדי שאני חושבת עכשיו, היות שאחת המטרות שלנו, למרות שלא אמרנו את זה במוצהר, אבל בין השאר זה לעודד את המגזר הערבי שישתלב בדברים האלה, לגביהם אין בעיה עם שישי-שבת.
מיכל רוזין: פרופ' יוסי זעירא, פרופסור נכבד לכלכלה, היית חבר בוועדה ואני אשמח לשמוע ממך תוספות או דברים נוספים שאתה חושב שעלו, או התייחסויות נוספות.
מיכל רוזין: דרך אגב, שאחרי שידברו כולם ניתן לכם כמובן להגיב על הדברים של אחרים, אבל בואו נפתח בדברים האלה.
<יוסף זעירא: תודה רבה שהזמנת אותי.
<יוסף זעירא: קודם כל אני רוצה לציין שאני לא הייתי חבר בצוות המשנה של התעסוקה של ניצה ועקבתי אחרי הדיונים שלו בעיקר דרך שיחות אישיות איתה, אבל הייתי חבר המליאה ואכן זה גם ישפיע על חלק מהדברים שאני אגיד.
<יוסף זעירא: אני רוצה לציין בעיקר שלושה דברים.
<יוסף זעירא: ראשית כל אני חושב שבסך הכול כל ההמלצות של הוועדה, לא רק ההמלצות בעניין עובדים זרים, בסופו של דבר היו מרשימות ומועילות והגיע הזמן שהכנסת תבקש מהממשלה לדון בהמלצות של הוועדה ולשים אותן על שולחנה, דבר שלא קרה עד עכשיו.
<יוסף זעירא: הוועדה היא ועדה ממשלתית, הוקמה על ידי שר בממשלה - - -
משה מזרחי: אתה רוצה שאני אגיד לך משהו?
משה מזרחי: אתמול היה דיון על קריאה ראשונה על חוק התקציב אז נשמעו שם המילים ועדת אלאלוף יותר מאשר המילה תקציב.
<יוסף זעירא: אני לא בא בטענות, אני רק - - -
מיכל רוזין: ואנחנו נהנים, חברי הכנסת שנמצאים איתי כאן, סולומון ומזרחי, שהרבה פעמים אנחנו הראשונים שדנים בהרבה נושאים שהכנסת נמנעת מלדון בהם.
מיכל רוזין: גם בנושא הזה, הנה, הכנסת דנה.
שמעון סולומון: ועדת אלאלוף היא גוף חיצוני, מונתה, עושה סדר ומתוקצבת.
שמעון סולומון: מתוקצבת, תקשיבו טוב.
שמעון סולומון: עד עכשיו כל הכנסות, כל חברי הכנסת הוותיקים, הקימו ועדה והוציאו את האוויר מכל זה, הפעם הוועדה הזו מתוקצבת ואני כאחד שבא מאוכלוסיות חלשות אני מאמין שהיא תשפר את האיכות של החיים של הילדים כאן.
מיכל רוזין: כן, הוא צודק שצריך לדון בזה בוועדות הכנסת השונות.
שמעון סולומון: לא, אני עניתי לחברי.
מיכל רוזין: ענית למזרחי.
מיכל רוזין: בואו לא נמשיך, אתמול היינו פה עד 12 בלילה, עכשיו אנחנו בנושאים האלה.
<יוסף זעירא: אני חוזר עוד פעם, יש לי שלושה דברים להגיד.
<יוסף זעירא: הדבר הראשון הוא שצריך להעלות את ההצעות של הוועדה לדיון בממשלה.
<יוסף זעירא: הממשלה מינתה עליה לדון.
<יוסף זעירא: זה כל מה שאמרתי.
<יוסף זעירא: הדבר השני, אני רוצה להתייחס ולתת חיזוק להערה של ניצה, שבענף הבנייה שכרם של העובדים והעובדה שיש עובדים זולים זה אחד הגורמים המרכזיים לאי הגידול בפריון שבענף.
<יוסף זעירא: כאשר המציאות הזאת תשתנה ייתכן שישתנה גם המצב של השכר בענף והאטרקטיביות שלו להעסקה.
<יוסף זעירא: הסתכלות פשוטה על הנתונים במדינת ישראל לאורך השנים מראה שאם אנחנו מודדים את פריון הייצור בענף הבנייה, פריון הייצור בענף הבנייה עלה בצורה יפה מאוד בכל שנות המדינה הראשונות, יותר אפילו מאשר התעשייה, עד שנת 1970.
<יוסף זעירא: מ-1970 אנחנו רואים פתאום קיפאון בפריון הייצור בענף הבנייה, בעוד שפריון הייצור בתעשייה ממשיך ועולה.
<יוסף זעירא: זה לא צריך להפתיע אף אחד, זו בערך השנה שמתחילה עבודת עובדים זרים בענף הבנייה.
<יוסף זעירא: בהתחלה הם היו פלשתינאים - - -
משה מזרחי: פלשתינאים, לא זרים.
<יוסף זעירא: פלשתינאים נחשבו בתוך מדינת ישראל עובדים זרים מפני שבמידה מסוימת הם עבדו בתנאים גרועים לא פחות מאשר העובדים הזרים של היום.
<יוסף זעירא: דרך אגב, מי שדיבר - - -
<קריאה: תאמין לי באמריקה, יותר טוב מאמריקה.