GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: אנחנו מבינים שלא החילו את זה על הסיעוד כי לא רוצים שבאמת יקומו ויצעקו המוחלשים בחברה.
מיכל רוזין: אז בסופו של דבר אנחנו יודעים שחושבים שגם החקלאים וגם הקבלנים הם עשירים שמתעשרים על חשבון החברה ולכן לא נורא אם ייקחו להם עוד קצת.
מיכל רוזין: הבעיה היא, אלף, שמי שישלם את המחיר זה העובדים הזרים, וב', בסופו של דבר ישלמו את זה גם החקלאים והקבלנים - - -
<דניאל אברהם: והאזרחים.
מיכל רוזין: וזה יתגלגל עלינו.
אבשלום וילן: גברתי יושבת הראש, בתור יושבת ראש הוועדה, בעצם הממשלה ושר האוצר - - -
מיכל רוזין: אני לא מתווכחת איתך על מדיניות.
מיכל רוזין: כן, תודה רן.
מיכל רוזין: ליאת, את נשארת איתנו או שאת גם הולכת?
<ליאת גרבר: בעיקרון אני יכולה להישאר עוד כמה דקות.
מיכל רוזין: אז בואי תישארי איתנו כמה דקות, אפילו בשביל התחושה הטובה.
אבשלום וילן: שר האוצר הודיע שהממשלה הזאת לא מעלה מסים.
אבשלום וילן: המס היחידי שהועלה זה המס הזה.
אבשלום וילן: כלומר זה חריג כללי.
אבשלום וילן: חברת הכנסת רוזין, אני חושב שלך, כיושבת ראש הוועדה, יש את מלוא הסמכות לתבוע דיון, ועכשיו ראיתי שיושבים לאשר.
אבשלום וילן: ואגב, זה לא בחוק ההסדרים, זה תקנה, אבל אני חושב שמוכרחים להביא את זה למודעות ציבורית ולדרוש, כי זה הסעיף היחידי והוא מפר אמנה בין לאומית.
אבשלום וילן: זה לא דבר פשוט, הדברים האלה.
מיכל רוזין: אני מאד מצרה על כך שהיועצת המשפטית של רשות ההגירה לא נמצאת כאן, כי היא זאת שעמלה רבות על השגת ההסכמים הבילטראליים.
מיכל רוזין: זה דבר לא פשוט בכלל להגיע להסכמים האלה ולחתום עליהם - - -
<אלדד ניצן: זו סתירה מוחלטת.
מיכל רוזין: אני לא צריכה לספר לכם ולא נעורר פה את הדיון הזה, עד כמה עובדים קשה מול סין כדי להגיע להסכם בילטראלי, והמדינה לא מוכנה לוותר על שום פסיק כדי שהדברים יהיו הוגנים וצודקים, ואז אנחנו באים והופכים ומשנים את התמונה.
<יצחק גורביץ: יותר מזה, אנחנו יכולים לבקש מהעובדים עמלות תיווך.
<יצחק גורביץ: המדינה יכולה לקחת מהעובד.
<יצחק גורביץ: אנחנו הפושעים, אבל המדינה כן יכולה לקחת.
מיכל רוזין: חנה זוהר, אני רוצה לעבור אליך.
מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע את עמדתך גם בעניין הזה וגם כמובן בואי נדבר על כך – האם מעודדים עובדים ישראלים לעבוד בחקלאות.
מיכל רוזין: ואני רוצה להגיד משהו לפני זה.
מיכל רוזין: אני רוצה שתבינו, אנחנו כבר יושבים פה למעלה משנה וחצי בוועדה הזאת.
מיכל רוזין: משרד האוצר ובנק ישראל, בצורה שיטתית, אומרים לא צריך עובדים זרים.
מיכל רוזין: הם לא מתביישים להגיד את זה.
מיכל רוזין: תבינו, זו המדיניות שלהם.
מיכל רוזין: המשרדים האחרים – כלכלה, חקלאות, פנים, אומרים דברים אחרים.
מיכל רוזין: משרד האוצר ובנק ישראל – שוב ושוב יושבים ומשכנעים אותנו – לא צריך עובדים זרים ולכן ההיטלים הקשים, ולכן הנקודות – הכל כדי שתעסיקו עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: אני בעד העסקת עובדים ישראלים לחלוטין.
מיכל רוזין: השאלה – האם זה באמת אפשרי.
מיכל רוזין: האם זה קורה, האם עושים מספיק בשביל שיעבדו עובדים ישראלים – גם בשביל זה נמצאים כאן ממשרד החקלאות.
מיכל רוזין: תספרו לנו על התכנית.
מיכל רוזין: בינתיים אתן לחנה לחבר אותנו גם לגבי זכויות העובדים הזרים וגם לגבי זכויות העובדים הישראלים.
משה מזרחי: אני יכול להוסיף עוד משהו?
מיכל רוזין: בוודאי, חבר הכנסת מזרחי.
משה מזרחי: בדיוק הנחיתו עלינו איזו הודעה לעיתונות מאיזה ארגון עובדים – מען.
מיכל רוזין: אז הם פה, יושבים איתנו.
משה מזרחי: אה, אתם יושבים?
משה מזרחי: ואתם כותבים פה על מאות נשים ערביות וערבים, שמתפקדים על דלתות החקלאות וכל הסוגיה הזאת של ייבוא עובדים זרים, מונעת מהם להשתלב.
משה מזרחי: כאילו משתלם להעסיק כי זה כוח עבודה יותר זול.
<ארז וגנר: זו הטענה שלנו.
<ארז וגנר: זה גם מתיישב יפה מאד עם הטענות של חוקרים מקצועיים, כמו החוקרים של בנק ישראל, שלא נמצאים פה.
<דניאל אברהם: כן, כל יום דופקים לנו על הדלת עשרה כאלה.
<דניאל אברהם: ומה אומרים לי?
<דניאל אברהם: הם רוצים לעבוד בלי תלוש.
<דניאל אברהם: בלי תלוש הם רוצים לעבוד.
משה מזרחי: מאות נשים וצעירים ערבים שרוצים לעבוד בבניין ובחקלאות, אבל הם יותר יקרים.
מיכל רוזין: חבר הכנסת מזרחי אוהב להתסיס אתכם, אז הנה, בשביל זה קראתי לחנה זוהר.
<דניאל אברהם: לא, זה בסדר, זו הייתה שאלה טובה.
<דניאל אברהם: בלי תלוש.
מיכל רוזין: אחרי חנה זוהר חברי הכנס ידברו.
זבולון כלפה: שנייה רגע, ברשותך, גברתי יושבת הראש.
מיכל רוזין: כן, חבר הכנסת כלפה.
זבולון כלפה: אז קודם כל משתי זוויות ברשותך, גם מתחום החקלאות וגם מתחום הבניין, בשני הדברים הללו, עם כל הכבוד לעמדתו של האוצר לאורך כל השנים, בואו נבחן את התהליך.
זבולון כלפה: בתחום של הבניין נתחיל.
זבולון כלפה: בתחום הבניין עובדים ישראלים כבר לא קיימים מזה שנים.
זבולון כלפה: התוצאה היא שהעובדים הזרים, עלותם היום עשרות אלפי שקלים בעבודות רטובות בחודש.
זבולון כלפה: סדר גודל, אני שילמתי לפני 10 שנים לעובד זר סיני כ-15,000 שקלים ואני שומע מהחברים שלי היום - - -
<אלדד ניצן: נכון, 20,000, 20,000 ומשהו.
<אלדד ניצן: שלחתי לגברתי יושבת הראש גם תלושי שכר.
זבולון כלפה: יפה.
זבולון כלפה: זה העלויות.
זבולון כלפה: אחר כך שואלים מה קרה למחיר הדיור?
זבולון כלפה: אז הנה קודם כל חלק מהתשובה וודאי נמצאת גם פה.
מיכל רוזין: חלק.
זבולון כלפה: חלק.
זבולון כלפה: אמרתי.
מיכל רוזין: בואו לא נוריד את אחריות המדינה בשאר הדברים.
זבולון כלפה: אמרתי חלק מהתשובה נמצאת פה.
זבולון כלפה: שתיים בתחום החקלאות.
זבולון כלפה: לא יעזור שום דבר בתחום החקלאות, עובדים ישראלים, ועם כל הכבוד, כל פעם מרימים כל מיני דברים להנחתה.
זבולון כלפה: כשהיה את הסיפור של המסתננים אמרו – קחו אותם לעבודה בחקלאות.
זבולון כלפה: זה לא עובד, כי מבחן המציאות, כשהם באים לעבודות בחקלאות, אחרי שבוע, שלושה ימים, שבועיים – הם בורחים.
זבולון כלפה: כי העבודה היא קשה.
זבולון כלפה: אני מזמין את האנשים – בואו תסתובבו בחממות - - -
מיכל רוזין: זה נושא אחר שאפשר להרחיב ואנחנו הרחבנו עליו הרבה בוועדה.
מיכל רוזין: יש כל מיני רעיונות לפיילוטים.
מיכל רוזין: אבו כבר הצהיר פה שהוא מוכן לקחת 3,000 עובדים כאלה.
מיכל רוזין: יש דרישה ואפשר, אבל בוא נשאיר את זה לדיון אחר.
מיכל רוזין: בוא ננסה רגע להתמקד בעובדים הישראלים.
<דניאל אברהם: זבולון צודק.
<דניאל אברהם: אי אפשר ואני אוכיח לך.
זבולון כלפה: גברתי, אני אומר לך עוד פעם, אני לא יודע, אני מוכן.
זבולון כלפה: פיילוטים - תמיד אני בעד לבחון דברים, אבל כרגע, נכון להיום, באזורים רבים ברחבי הארץ אין כוח עבודה.
זבולון כלפה: התוצאה היא שאתה מביא אנשים שהם עולים יקר יותר, אתה צריך להלין אותם, ודרך אגב הם וחבריהם לא נותנים לנכות בגין המגורים וכל הדברים, מה שבאמת צריך לנכות בדין.
זבולון כלפה: מנכים סכומים מצחיקים של 200 שקלים בחודש בגין מגורים, מכשירי חשמל, מבנה וכל הדברים שמסביב לזה, שזה מחירים מאד מגוחכים.
זבולון כלפה: התוצאה היא – בסוף דוחקים את האנשים בכוח או לסגור את העיסוק בחקלאות, או לחילופין להיות בעצם עבריינים, כי בעצם אין ברירה בסוף.
זבולון כלפה: אדם נורמאלי רואה את העסק שלו, עסק של 100 דונם של חממות, 60 דונם של חממות, זה השקעה מטורפת, הכל קורס מול העיניים, בסוף בגלל בעיות של כוח אדם.
זבולון כלפה: אני חושב שבסופו של תהליך, לא יעזור פה שום דבר, צריכה להיות פה ראייה כוללת של הממשלה.
זבולון כלפה: לא יכול להיות שמשרד החקלאות, משרד הכלכלה, משרד הפנים – כל הגורמים אומרים צריך - - -
מיכל רוזין: משרד השיכון והבינוי.
זבולון כלפה: משרד הבינוי והשיכון, ומשרד האוצר בא ואומר, משיקולים אחרים, שאני עוד פעם – מבין אותם גם כן – כי בסוף הם רוצים כן לעודד כוח אדם ישראלי, אבל אם לקחו פה את ההכשרה המקצועית מהארץ ובעצם נכון להיום אין, בתחום של הבנייה למשל אין הכשרה מקצועית קיימת, אז מה מצפים שיקרה?
זבולון כלפה: מאיפה יבואו העובדים האלה?
זבולון כלפה: ינחתו ככה סתם מהחלל?
זבולון כלפה: לא יודע.
זבולון כלפה: זה פשוט - - -
<דניאל אברהם: דרך אגב, הייתה הכשרה מקצועית בחקלאות.
מיכל רוזין: לא, לא, סליחה.
מיכל רוזין: הצגת יפה את העניין, זה בהחלט נקודת המבט שאנחנו רואים כל הזמן פה בדיונים ויש ויכוח קשה מאד.
מיכל רוזין: הויכוח הזה מתעורר בעיקר סביב הבניין.
מיכל רוזין: היה ויכוח קשה מאד בין משרד השיכון לאוצר בעניין הזה.
מיכל רוזין: האוצר עד היום, האוצר ובנק ישראל טוענים שלא צריך אף עובד זר לבניין.
מיכל רוזין: משרד השיכון חושב אחרת - - -
זבולון כלפה: אולי נעשה פיילוט גם על זה פעם אחת?
זבולון כלפה: ששנתיים יביאו כן עובדים זרים, ישחררו את העניין.
זבולון כלפה: בואו נראה מה זה יעשה למחירי הדיור.
<דניאל אברהם: לא, שיעשו פיילוט הפוך, שלא יביאו, בוא נראה מה יקרה.
מיכל רוזין: חנה זוהר ברשות דיבור.
מיכל רוזין: היא כל כך מנומסת, יושבת פה בשקט.
מיכל רוזין: בואו, הדברים נאמרו, אנחנו יודעים.
זבולון כלפה: אני אומר דברים אחרים, ברשותך.
מיכל רוזין: בסדר, תן לו.
מיכל רוזין: זכותו להגיב.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים לשמוע גם את עמדתו ואנחנו רוצים לשמוע מהחקלאות.
מיכל רוזין: תראה, משקיעים גם המון תקציבים, אל תשכח, בלעודד עובדים ישראלים גם בחקלאות.
מיכל רוזין: בוא נשמע.
מיכל רוזין: חשוב.
מיכל רוזין: משקיעים בזה קמפיין שלם, בוא נראה מה עושים בפועל כדי שזה יקרה.
מיכל רוזין: חנה, בבקשה.
<חנה זוהר: טוב, בשנים האחרונות אני מבינה יותר ויותר שהבאת עובדים זרים זה מקור הכנסה לא מבוטל למדינת ישראל.
<חנה זוהר: כך שהיא הפכה להיות אחת המרוויחות מהבאת עובדים זרים.
<יצחק גורביץ: חברות כוח אדם.
מיכל רוזין: חנה, זה לא סותר את זה שהאוצר נגד, הוא לא רוצה להכניס.
<חנה זוהר: מיד אני אענה.
<חנה זוהר: חישוב גס מאד, מנתונים שהועלו רק עכשיו – 160 מיליון שקלים הם יקבלו על ידי ביטול הטבות המס.
<חנה זוהר: 140 מיליון שקלים, זה חישוב שאנחנו עשינו, זה רק מהיטל העסקה של עובדים בחקלאות.
מיכל רוזין: יותר.
<חנה זוהר: מ-10?
מיכל רוזין: שבוע שעבר נטען שיש כ-180 מיליון שקלים חקלאות ובניין.
<חנה זוהר: בבניין לדעתי יש קצת יותר ועוד לא הגעתי לאגרות המופלגות שלוקחים באמת בענף הבנייה.
<חנה זוהר: זה מגיע לסכום עתק.
<חנה זוהר: בענף הסיעוד זה פשוט סבסוד הסיעוד, במקום להקים מוסדות נחוצים.
<חנה זוהר: אז ברגע שיש אינטרס כל כך גבוה וכסף זה כסף, אתם יודעים.
<חנה זוהר: אז אני רואה את כל האמירות על הכנסת עובדים ישראלים כאמירות בלבד.
<חנה זוהר: פשוט יש לי היגיון פשוט.
<חנה זוהר: אני פשוט מעמידה את שני הדברים אחד מול השני.
<חנה זוהר: בענף הבניין, אני רוצה לנצל את ההזדמנות לשאול, אני חושבת שכן היו נכנסים עובדים ישראלים והסיפורים על ההכשרה ש - - -
<יצחק גורביץ: יש 160,000 - - -
<חנה זוהר: רגע, איציק, תן לה לסיים ואני אתן לך.
<חנה זוהר: אני יודעת שיש לכם קרן לעידוד ענף הבנייה, שקיבלה המון כספים, מיליוני שקלים מהעובדים הפלסטינאים וממעסיקיהם.
<יצחק גורביץ: לא, רק מהמעסיקים.
<יצחק גורביץ: זה לא בתקופה שלי היה.
<יצחק גורביץ: יש הכשרות.
<חנה זוהר: רק מהמעסיקים.
<חנה זוהר: זה היינו אך, כי גם זה גולגל.
<חנה זוהר: גם זה מתגלגל, אתה יודע.
<יצחק גורביץ: אני יכול לענות.
מיכל רוזין: תיכף אתה תענה לה.
<חנה זוהר: למה זה נעצר רק אם האוצר יכניס כספים?
<יצחק גורביץ: זה לא נעצר.
<חנה זוהר: זה לא נעצר?
<חנה זוהר: יופי.
<יצחק גורביץ: לא, לא.
<יצחק גורביץ: יש הכשרות, יש קורסי בטיחות לכולם, לא, לא.
מיכל רוזין: כן, ארז וגנר מארגון מען, בבקשה, בוא תציג.
מיכל רוזין: אחר כך אנחנו נרצה לשמוע מהחקלאים ומהבניין לגבי העסקת עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: דרך אגב, אני באמת חושבת שרוב מי שיושב פה – מהיכרות אישית – רוצה לעודד עובדים ישראלים לעבודה.
<ארז וגנר: הנתונים לצערי לא מראים את זה.
<ארז וגנר: זאת אומרת דיברתם על בניין – דווקא אם אני לא טועה, מהפעם האחרונה שקראתי לגבי שנת 2013 – נכנסו כ-19,000 עובדים ישראלים, רובם לעבודות רטובות.
מיכל רוזין: חברה, תרשמו לעצמכם ותדברו אחריו.
מיכל רוזין: לא צריך להתפרץ כל משפט.
מיכל רוזין: כן, ארז, בבקשה.
<ארז וגנר: המחקרים של בנק ישראל מדברים על עלייה בתקופה שבה הם צמצמו את המכסות, מדברים על עליה.
<ארז וגנר: עכשיו, מעבר ל-האם הייתה עלייה או לא הייתה עלייה, הסוגיה של האם המשק הישראלי יפתח מקומות עבודה לעובדים ישראלים או בשביל אינטרסים מאד צרים ומאד צדדיים יפנה את זה ויביא עובדים זרים מנוצלים, היא סוגיה קיומית למדינת ישראל.
<ארז וגנר: לא יתכן שיש - - -
<קריאה: 24,000 שקלים והוא מנוצל?
מיכל רוזין: חברה, סליחה, אני מבקשת.
מיכל רוזין: זכותו.
מיכל רוזין: הוא ישב פה בשקט במשך שעה.
מיכל רוזין: אני מבקשת לתת לו לדבר.
<ארז וגנר: לא יתכן שמדברים עכשיו על עוד 40,000 מקומות עבודה ורוצים להפנות את זה לעובדים זרים מבחוץ, במקום לפתור את בעיית העוני במדינת ישראל.
<ארז וגנר: העוני מתרחב מיום ליום, אנשים אין להם עבודה, אין להם מזון, באמת לזה מתרחב ויושבים פה ואומרים – ועזבי את החקלאים.
<ארז וגנר: החקלאים לא אשמים.
<ארז וגנר: הם לא אשמים בתקציב מדינת ישראל, אבל הם בהחלט דורשים את הדבר הזה, אבל מי שאשם זה ממשלת ישראל שמעדיפה לייבש את האוכלוסייה הישראלית.
<ארז וגנר: עזבי רגע את העובדים הזרים, שמענישים אותם, במקום לפתור את הבעיות.
מיכל רוזין: אתה שומע פה שגם האוצר, גם בנק ישראל אומרים לך הפוך.
מיכל רוזין: אז אתה טוען פה טענה שהיא לא מבוססת.
<ארז וגנר: אבל הם לא עושים את מה שהם מדברים.
<ארז וגנר: צריך להשקיע - - -
מיכל רוזין: עצם זה שהם מטילים היטלים מאד כבדים על מעסיקי עובדים זרים, עצם זה שהם מבטלים עכשיו את הנקודות, עצם זה שהם מכבידים בהרבה מאד אגרות.
מיכל רוזין: אתה צודק, הם עושים את זה כדי להרוויח - - -
<ארז וגנר: הכבדת העול על גב העובד הזר לא משפרת את תנאי העסקה של העובד הישראלי.
<ארז וגנר: צריך להוסיף כסף לחקלאי, שמעסיק עובדים ישראלים.
<ארז וגנר: ראיתי עכשיו בדו"ח ה-OECD שתקציב ההכשרה המקצועית במשרד התמ"ת ירד לאפס.
<ארז וגנר: אז מה אתם רוצים?
<ארז וגנר: שאנשים לא יהיה להם עבודה?
<ארז וגנר: אז אחרי זה בא החקלאי או בא הקבלן ואומר אני צריך אנשים מקצועיים, אין במדינת ישראל.
<ארז וגנר: ומיום ליום זה הולך ונהיה יותר חמור והנבואה הזאת מגשימה את עצמה.
<ארז וגנר: אז אם לפני 10 שנים היינו במצב יותר טוב, היום אנחנו במצב הרבה יותר גרוע.
<ארז וגנר: ואותן נשים ערביות, שאנחנו בעיקר מתעסקים בהן, נידונות לעוני במקום שיבואו ויציעו להן תכניות.
מיכל רוזין: ארז, בוא תגיד לנו באמת, מתוך השטח, כי אתה נמצא בשטח, לגבי נשים ערביות שרוצות לעבוד בחקלאות – האם הן נדחות?
<ארז וגנר: אנחנו רואים שנשים נדחות.
<ארז וגנר: באמת, אנחנו פשוט פונים לחקלאים, החקלאים מוצפים.
<ארז וגנר: הם גם מדברים על מחסור, אבל הם תמיד יעדיפו עובד תאילנדי, שבסופו של דבר גר אצלם - - -
מיכל רוזין: למרות שאין להם מכסה מספקת לטענתם?
<ארז וגנר: אז אנחנו נתקלים בזה שבעונות הקטיף, אז פתאום הנשים הערביות נכנסות לתוך שוק העבודה.
<ארז וגנר: אבל למה שהן לא תהיינה הבסיס ובעונות המחסור יביאו עובדים זרים?
מיכל רוזין: ארז, השאלה ברורה.
מיכל רוזין: אנחנו נקבל תשובות עכשיו גם מהחקלאים וגם ממשרד החקלאות וגם מהקבלנים.
מיכל רוזין: אבו, אתה צריך לצאת, אז קצר בבקשה ואחר כך נשמע את משרד החקלאות.
אבשלום וילן: אני מציע, אם רוצים דיון רציני בסוגיה, זה לא על רגל אחת.
אבשלום וילן: מען אומר פה את אותם דברים ואני בדקתי את הסוגיה הזאת לא פעם ולא פעמיים.
אבשלום וילן: הוא אמר גם נכון, בעונות קטיף יש היום הרבה יותר עבודה של ישראלים.
מיכל רוזין: בעונתי.
אבשלום וילן: בעונות הקטיף.
אבשלום וילן: אנחנו ירדנו - - -
מיכל רוזין: אבל בכל זאת עושים עכשיו הסכם עם סרילנקה להביא לעונתי.
אבשלום וילן: רגע, אבל זה לא עונתיים, זה סיפור אחר.
אבשלום וילן: אנחנו ירדנו במספר העובדים הזרים בכמה אלפים בשנה.
אבשלום וילן: זה ויכוח.
אבשלום וילן: היינו בזמנו בשיא ב-27,000, היו שנים עכשיו של 21,000, סדר גודל, וההשלמה בעיקר באה בעובדים עונתיים כקבוצות קטיף למיניהן, ישראלים, שהתארגנו.
אבשלום וילן: שנית, עלות ההעסקה היום של העובדים הזרים, במונחים דולריים, היא מאד גבוהה יחסית למתחרים בחוץ.
אבשלום וילן: מתחרים עם צפון אפריקה על ירקות לאירופה וכו', שם העובד מקבל 200 דולר לחודש, פה תעשו את החשבון – שכר מינימום, שעות נוספות – במונחים דולריים אתה תפסיד 1,500-1,700 דולר.
אבשלום וילן: כלומר, התחרות פה, אם בודקים מבחינת השווקים החיצוניים, לא שוק מקומי, היא בעייתית.
אבשלום וילן: היו ניסיונות כל הזמן.
אבשלום וילן: כל מי שמצטט את הדו"ח הזה של בנק ישראל, חברים, אני הייתי בצוות הזה.
אבשלום וילן: זה לא רציני.
אבשלום וילן: הביאו שם עבודות ואני אסביר למה זה לא רציני.
אבשלום וילן: כל הרעיון של פרופסור אקשטיין, היה לקחת את המודלים שעבדו בקנדה, בארצות הברית ולהציג.
מיכל רוזין: הוא היה אצלנו בישיבה.
אבשלום וילן: הייתי חבר אצלו בצוות וחבר שלו 40 שנה.
אבשלום וילן: אני הייתי בצוות הזה.
אבשלום וילן: למה זה לא רציני?
אבשלום וילן: הוא לא התמודד עם הטענות של מבנה המשק הישראלי, וזה צריך צורה של צעדים משלימים.
אבשלום וילן: למשל הוא דחף חזק מאד את העונתיים ואנחנו הלכנו עם זה ומי שתקע את זה זה ממשלת ישראל.
אבשלום וילן: יוסי ישי, מנכ"ל משרד החקלאות הוקדם, שכנע אותנו, את החקלאים, להסכים לשינוי מבני והוא דיבר על 14,000 עובדים מתוך ה-24,000-25,000 זרים, שיבואו לעונה.
אבשלום וילן: שיעבדו שמונה חודשים וארבעה חודשים ייסעו.
אבשלום וילן: בדיוק כמו העובד שאקשטיין מטיף לו.
אבשלום וילן: מי עצר את זה?
אבשלום וילן: ממשלת ישראל.
אבשלום וילן: ואז זה גם היה מקל, כי אמרתי קבוצות קטיף, דברים.
אבשלום וילן: היה נותן גמישות הרבה יותר גדולה.
אבשלום וילן: אנחנו תמכנו בזה.
אבשלום וילן: עכשיו לצערי אף אחד לא מתייחס לזה ברצינות.
אבשלום וילן: אקשטיין הוציא דו"ח, חתמתי עליו, עד אז.
אבשלום וילן: באותה ישיבה שאקשטיין הביא את הדו"ח, הרי ממשלת ישראל רצתה להוריד את מספר העובדים ל-3,000 ובבניין הוציאו אותם בכלל.
אבשלום וילן: כך הבינו כולם שאין לזה ידיים ורגליים וחתמנו את ההסכם, והבניין חתם את ההסכם וניסו לעבוד אחרת.
אבשלום וילן: לממשלה אין באמת את האומץ לשינויים ולהקשיב טוב מה הצרכים.
אבשלום וילן: אני בעד 100% עבודה ישראלית.
אבשלום וילן: אני האחרון שצריך לשכנע אותי בזה.
אבשלום וילן: האם זה אפשרי?
אבשלום וילן: האם אפשר לרדת?
אבשלום וילן: הגיוני שכן, אבל אין.
אבשלום וילן: לא יכולים.
אבשלום וילן: מה שהאוצר עשה פה זה בדיוק דוגמא של חשיבה של מי שרואה את המטר מקדימה ולא את המאה מטר.
מיכל רוזין: אבו, תגיד, היית חבר כנסת בשנת 2002?
אבשלום וילן: בטח.
מיכל רוזין: דרך אגב, אתה חוקקת את זה שהתקנות הלאה לא חייבות להגיע לוועדת כספים.
מיכל רוזין: לא אתה אישית.
<קריאה: איזה טעות עשית.
זבולון כלפה: עכשיו אנחנו צריכים לשנות את העניין הזה, אבו.
אבשלום וילן: אני מניח ש-90 מתוך 100 החלטות שתמכתי בהן היו נכונות.
מיכל רוזין: לא, אני לא בטוחה אם תמכת או לא.
מיכל רוזין: יכול להיות שהתנגדת.
שמעון אוחיון: אני רק רוצה לשמוע אותו כחקלאי, ממשרד החקלאות.
שמעון אוחיון: אולי תסביר לי, יש בוודאי הבדל בין עבודה עונתית לבין עבודה בחממות.
שמעון אוחיון: עבודה עונתית בקטיף, כנראה כוח אדם יכול - - -
אבשלום וילן: לא, לא, אני אסביר לך.
אבשלום וילן: עונתית דווקא דיברנו על הערבה למשל.
אבשלום וילן: בערבה העונה מתחילה מספטמבר עד מאי.
שמעון אוחיון: אבל בקטיף?
אבשלום וילן: עם הכל.
אבשלום וילן: קטיף זה תלוי.
אבשלום וילן: קטיף של ההדרים מתחיל מספטמבר-אוקטובר ונמשך עד מאי.
אבשלום וילן: אבל אמרנו בדיוק שיש הרבה עבודות בחקלאות, שאם אתה עושה בשמונה חודשים - ארבעה חודשים הם לא פה, החקלאי משלם את הכרטיס הלוך חזור, יותר זול לו מאשר להחזיק ארבעה חודשים של קיום, וזה גם לאנשים יותר טוב.
אבשלום וילן: הם חוזרים הביתה, לא את ה-5-6 שנים הזה.
אבשלום וילן: זה טוב מדי בשביל שיצליח.
אבשלום וילן: משרד החקלאות ומשרדים נוספים עשו כל שביכולתם כדי לא ללכת לזה.
אבשלום וילן: ניסו לעשות פיילוט קטן, לא נכון, לא הביאו תאילנדים.
אבשלום וילן: אני הייתי בתאילנד כשבדקתי את זה ושאלתי – אתם מוכנים לזה?
אבשלום וילן: הם אמרו ברצון.
אבשלום וילן: נהיה אצל המשפחות, הרבה יותר נוח.
אבשלום וילן: אבל הפחד הוא כל הזמן שיישארו ביחד.
אבשלום וילן: אתה נותן להם ארבעה חודשים?
אבשלום וילן: הם לא נשארים בארץ.
אבשלום וילן: אין, פרט לחששנות.
אבשלום וילן: החקלאים אמרו אנחנו יכולים להקדים את הזמן.
אבשלום וילן: קבוצה מסוימת שצריך לאורך השנה, כן, אבל חלק באמת – של קטיפים, של עונות, אפשר לעבוד עם ענפים שיבואו.
מיכל רוזין: נציגת משרד החקלאות, החקלאים פה טוענים – הכל עובד נגדנו.
מיכל רוזין: גם משיתים עלינו עלויות מטורפות, גם לא באמת מעודדים אותנו להעסיק עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: היינו רוצים להעסיק עובדים ישראליים.
מיכל רוזין: היינו רוצים להעסיק עונתי, יש פה הרבה טענות ובעצם אני יודעת שהאחריות היא לא לפתחכם וזה משרד האוצר, אבל איפה המלחמה שלכם מול האוצר, שיבינו - - -
<דניאל אברהם: גם אליהם יש לנו טעות.
מיכל רוזין: שיבינו את הדברים.
מיכל רוזין: כן, בואי תתייחסי לעניין ואולי תגידי משהו על התכנית שלכם לעידוד העסקה.
<דנה הורנשטיין: בסדר גמור, אני אספר גם על התכנית, יותר מתכנית אחת.
<דנה הורנשטיין: קודם כל, המקום שלנו בהתמודדות מול האוצר, אני חושבת שהחקלאים פה מודעים לעובדה שהשנה אנחנו ניהלנו מלחמה מאד גדולה וכן הצלחנו לעצור את המתווה היורד של העובדים הזרים.
<דנה הורנשטיין: חשוב להבין שאנחנו רואים בעידוד עובדים ישראלים - מעבר לנושאים של צמצום אבטלה – גם חשיבות ערכית וביטוי לציונות ובהחלט שמנו לנו כיעד לקדם את זה.
<דנה הורנשטיין: זה מצד אחד.
<דנה הורנשטיין: מצד שני, אנחנו לא מוכנים להשאיר ואקום.
<דנה הורנשטיין: זאת אומרת אני לא יכולה וגם ככה כיום במצב הנתון קיים מחסור בעובדים, אני לא יכולה להשאיר את הואקום הזה.
<דנה הורנשטיין: בגדר זה אכן יזמנו תכנית להעסקת עובדים ישראלים, יותר מתכנית אחת.
<דנה הורנשטיין: התכנית שאתם מכירים ומדברים עליה זה הקמפיין ששמעתם ברדיו וקצת באינטרנט.
<דנה הורנשטיין: אני רוצה לציין שהקמפיין בעלות נמוכה ואנחנו ממחזרים אותו כבר ארבע שנים בשביל לחסוך בעלויות ובשביל להשקיע את מירב המשאבים לעצם עידוד העסקה.
<דנה הורנשטיין: אנחנו מדברים על מענק שהגדלנו.
<דנה הורנשטיין: שנה שעברה זה היה 1,000 שקלים תוספת.
<דנה הורנשטיין: השנה מדובר ב-2,000 שקלים תוספת.
מיכל רוזין: תוספת למה?
מיכל רוזין: לחודש?
<דנה הורנשטיין: לחודש, להעסקת עובד ישראלי, שבשביל לעמוד בקריטריונים הוא צריך לעבוד שישה חודשים רצוף ב-80% משרה.
<דנה הורנשטיין: זו תכנית שמתקיימת כבר ארבע שנים.
<דנה הורנשטיין: אנחנו רואים כל הזמן מגמת עלייה של פניות.
מיכל רוזין: כמה בזכות התכנית?
<דנה הורנשטיין: אין לי נתונים לגבי שנת 2014, כי השנה עוד לא הסתיימה.
מיכל רוזין: לגבי שנת 2013.
<דנה הורנשטיין: לגבי שנת 2013 – 197 מעסיקים הגישו בקשות לתמיכה של עובדים ישראלים.
<דנה הורנשטיין: אושרו בקשות עבור 591 עובדים ישראלים, שזו עלייה של בערך 18-19% מהשנה שעברה.
מיכל רוזין: כמה התקציב שהקצבתם לעניין הזה?
<דנה הורנשטיין: אנחנו הקצבנו לתקציב השנה 12 מיליון שקלים.
מיכל רוזין: השנה, ל-2014?
<דנה הורנשטיין: השנה, כשהתקציב כמובן, אני לא יכולה לסכם כמה כבר הוצא, כי זה בהתאם למספר הבקשות בהתאמה של העסקה.
מיכל רוזין: מה היה התקציב בשנת 2013?
<דנה הורנשטיין: בשנת 2013 התקציב עמד על 17 מיליון שקלים.
מיכל רוזין: כמה נוצל?
<דנה הורנשטיין: סליחה.
<דנה הורנשטיין: נוצלו 11.65 מיליון שקלים.
שמעון אוחיון: והקצתם לפי הניצול, בעצם.
<דנה הורנשטיין: אנחנו מקצבים אם זה במסגרת תקציבית.
<דנה הורנשטיין: בסופו של דבר יש קריטריונים, צריך להגיש בקשה, צריך לעמוד בתנאים ורק לאחר מימוש של חצי שנה העסקה ב-80% משרה, רק אז הם מקבלים את הכסף.
מיכל רוזין: אוקיי, ומי הקהל ש - - -
<דניאל אברהם: זה בתנאי שהעובד לא עבד בחקלאות, זה התנאי.
<דניאל אברהם: רק לעובד חדש שמגיע לחקלאות.
<דנה הורנשטיין: עובד חדש.
<דניאל אברהם: עובד קיים זה לא - - -
מיכל רוזין: כי זה לעודד.
מיכל רוזין: לעודד זה להכניס חדשים.
מיכל רוזין: את יכולה להגיד את הפרופיל של האנשים שבאו לעבוד וקיבלו את התוספת הזאת?
<דנה הורנשטיין: קשה לי להעיד על הפרופיל.
<דנה הורנשטיין: זה ישראלים.
<דנה הורנשטיין: אין לי נתונים לגבי זה, אני מוכנה לבדוק ולהעביר.
<דנה הורנשטיין: אני כן יכולה להגיד שאנחנו מזהים שלהביא עובדים ישראלים לחקלאות זה אתגר מאד גדול.
<דנה הורנשטיין: הרבה מאד ישראלים לא רוצים.
<דנה הורנשטיין: בעיני, אם תשאלי אותי באינטואיציה, צריך להיות אידיאליסט מאד גדול בשביל זה, או עם איזו שהיא קרבה לתחום, בשביל להגיע.
<דנה הורנשטיין: מה שכן אנחנו עושים, בנוסף לתכנית הזאת, שעלותה 12 מיליון שקלים בשנה - - -
משה מזרחי: אבל מגזר את יכולה להגיד?
<דנה הורנשטיין: לא.
משה מזרחי: מה-500, אחוז גדול של יהודים?
<דנה הורנשטיין: תקשיבו, הבקשות מגיעות למשרד כטופס.
משה מזרחי: של ערבים?
משה מזרחי: של דרוזים?
<דנה הורנשטיין: אני מוכנה לעשות את הבדיקה הזאת.
משה מזרחי: זה מעניין.
מיכל רוזין: נשים?
מיכל רוזין: גברים?
מיכל רוזין: משהו?
<דנה הורנשטיין: אני מניחה שזה יותר גברים מנשים.
מיכל רוזין: לא בטוח בכלל, דרך אגב, ההנחה שלך.
מיכל רוזין: בואי, תעבירי לנו בצורה מסודרת מי קיבל את התכנית.
מיכל רוזין: מאד מעניין – נשים, גברים.
שמעון אוחיון: לפחות הם ישראלים, נו, מה אתה רוצה?
שמעון אוחיון: גם גבר, גם אישה וגם ערבי וגם יהודי, גם ישראלי.
מיכל רוזין: אבל חשוב לנו לדעת מי, כי אז נדע איזה קבוצות אפשר לעודד.
מיכל רוזין: אם צודק ארז וגנר, שיש הרבה נשים ערביות שרוצות לעבוד בחקלאות - - -
<דנה הורנשטיין: אנחנו נעשה שיעורי בית ונעביר לוועדה את הנתונים.
<ארז וגנר: זה גם אומר שאם מדברים על נשים, יש ערביות בכפרים שאין תחבורה ציבורית נורמאלית.
<ארז וגנר: זה לא נגמר ב-1,000 שקלים.
<ארז וגנר: צריך באמת לחשוב על זה בגדול.
מיכל רוזין: 2,000 שקל זה יהיה השנה.
<דנה הורנשטיין: כל החקלאים שמעסיקים מטפלים גם בהסעות.
מיכל רוזין: אני חושבת שצריך להתלבש על הגשות כאלה.
מיכל רוזין: הערות, ואז אני רוצה לשמוע - - -
<דנה הורנשטיין: עוד לא סיימתי.
מיכל רוזין: סליחה, בבקשה.
<דנה הורנשטיין: אני רוצה בבקשה לספר לוועדה על עוד תכנית נוספת שאנחנו יותר מהמובן הערכי ופחות מהפן הכלכלי, יש לנו גם תכנית של חינוך לחקלאות, תכנית שיזמנו השנה.
<דנה הורנשטיין: אנחנו כן זיהינו בשטח שיש כמה ארגונים שמצאו איזו שהיא נוסחה שבה העסקת ישראלים עובדת, וזה במסגרת של חיי קהילה, של ציונים.
מיכל רוזין: רשמתי לעצמי שנת שירות – לשאול האם זה יכול להיות שילוב בשנת שירות ואם אפשר לעודד יותר.
<דנה הורנשטיין: נושא של סטודנטים, אנחנו כבר עושים משנת 2013, אנחנו נותנים מלגות לסטודנטים שמגיעים לעבוד בחקלאות בחופשת הקיץ.
זבולון כלפה: קטיף ישראלי מה שנקרא.
<דנה הורנשטיין: נכון.
<דנה הורנשטיין: אנחנו השנה ממשיכים עם זה ומגדילים את הסכום.
מיכל רוזין: כמה אנשים זה?
<דנה הורנשטיין: שנה שעברה תקצבנו 140 מלגות כפיילוט.
<דנה הורנשטיין: הגישו 1,600 מועמדות.
משה מזרחי: יש ביקוש.
<דנה הורנשטיין: כן, יש ביקוש ונעשה מיון קפדני והחקלאים היו מאד מרוצים.
<דנה הורנשטיין: את זה במקרה כן יצא לי לראות בשטח.
<דנה הורנשטיין: הפרויקט עובד מצוין.
מיכל רוזין: סליחה רגע, יש אזורים גיאוגרפים שיש יותר ביקוש ויש אזורים יותר עם בעיה?
מיכל רוזין: כי אחד הדברים שאני שומעת מחקלאים, שבערבה למשל יש קושי מאד גדול לגייס עובדים ישראלים, גם בגלל התנאים הקשים של 40 מעלות חום ו - - -
<דנה הורנשטיין: בשנת 2013 באמת הפעלנו את זה כפיילוט בגולן ובערבה.
<דנה הורנשטיין: השנה אנחנו מתרחבים.
<דנה הורנשטיין: יש ביקוש.
<דנה הורנשטיין: הם מגיעים.
<תמר רותם: מרגישים את זה בשטח, הם מגיעים לערבה.
<דנה הורנשטיין: הם מגיעים לערבה, זו מסגרת שמאפשרת את הקושי של הערבה.
<דנה הורנשטיין: עדיין לא מספיק.
מיכל רוזין: התחלת להגיד על הנושא של קהילה.
<דנה הורנשטיין: אז חיי הקהילה זה מה ששומר את הצעירים שבאמת יעבדו.
<דנה הורנשטיין: אז בשנת 2013 התחלנו את הנושא של הסטודנטים.
<דנה הורנשטיין: עכשיו, השנה, בשנת 2014 אנחנו תופסים טרמפ על עבודה מועדפת ובאמת גם מעודדים מסגרות כאלה במסגרת עבודה מועדפת.
<דנה הורנשטיין: יצאנו בקול קורא.
<דנה הורנשטיין: יש כמה עמותות.
<דנה הורנשטיין: יצאנו בקול קורא למועצות האזוריות ויש כמה ארגונים שכבר עוסקים - - -
מיכל רוזין: נושא של קהילות, מרחבים?
מיכל רוזין: לא מרחבים.