GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אהרון ברזאני: נרשמו שם כ- 1,200 מועמדים למבחנים.
מיכל רוזין: יכול להיות מאוד שגם אני וגם חבר הכנסת משה מזרחי נגיע לראות בעיניים, לראות כיצד נעשים המיונים.
<אהרון ברזאני: הבנתי שנתנאל כבר דיבר איתך.
<אהרון ברזאני: חשוב מאוד שתראו איך אנחנו נערכנו שם.
<אהרון ברזאני: אנחנו משקיעים במרכזי ההכשרה שם.
<אהרון ברזאני: התאחדות 'בוני הארץ' בוחנת את העובדים עם אנשים מקצועיים של 'בוני הארץ' שעושים את המבחנים.
<אהרון ברזאני: העבודה שם היא עבודה מקצועית מאוד, לראייה, התאגידים שהצטרפו בפעם הקודמת, היום יוצאים איתנו רק של שמונה תאגידים, בפעם הקודמת יצאו כעשרים.
<אהרון ברזאני: ישנם ביקושים מעשרים תאגידים ורק שמונה יוצאים, כל השאר לא רוצים לצאת ולא רוצים להגיע לשם.
<אהרון ברזאני: הם סומכים על העבודה של 'בוני הארץ'.
<אהרון ברזאני: גם זה חשוב מאוד.
מיכל רוזין: התקבלה החלטה בממשלת ישראל שאמרה 'אנחנו הולכים להגדיל את כמות העובדים הזרים בבנין ל-,5,000.
מיכל רוזין: יש ויכוח האם כולם יהיו חדשים או חלקם יוחלפו ואחרים לא.
מיכל רוזין: בהתאחדות 'בוני הארץ' מדברים על עובדים אך ורק מסין ובמיוחד כשמדברים על הבניינים הגבוהים.
מיכל רוזין: זה מה שהמחקר הראה, זו הטענה שאמרה 'צריך עובדים רק מסין.
מיכל רוזין: רק העובדים מסין יודעים לעבוד בעבודת הרטובות ורק הם מגיעים'.
מיכל רוזין: האם יש לנו הסכם עם ממשלת סין?
מיכל רוזין: אנחנו יודעים שדמי התיווך שם הם מאוד מאוד גבוהים דבר שיוצר כאן את הלחץ גם על ענף הבנייה.
מיכל רוזין: מה עושים עם זה?
מיכל רוזין: מה קורה בעניין?
<אהרון ברזאני: קודם כל, לפני שבועיים יצאה משלחת לסין בראשות אמנון ובחנה את הנושא הזה.
<אהרון ברזאני: מי שמנהל את המשא ומתן מול הסינים הוא משרד החוץ.
<אהרון ברזאני: יושבת כאן רחל אוברמן שיכולה לדווח והיא תספר על ההתקדמות עם סין, על ההסכם עם סין.
מיכל רוזין: יש הסכם עם סין?
< רחל אוברמן: אין הסכם.
<אהרון ברזאני: אין הסכם והיא תדווח מה קורה בשטח.
<אהרון ברזאני: אותו דבר גם עם רומניה.
<אהרון ברזאני: רחל תדווח מה קורה עם רומניה.
<אהרון ברזאני: הייתה שלשום בישראל משלחת מרומניה, רחל תדווח גם על הנושא הזה.
מיכל רוזין: סיעוד?
מיכל רוזין: מה עושים עם הסיעוד?
מיכל רוזין: 60% ממכלל העובדים הזרים הם בענף הסיעוד.
מיכל רוזין: אנחנו יודעים כמה דמי תיווך יש שם ועל הקושי.
מיכל רוזין: כל הזמן אנחנו שומעים מארגוני הנכים והסיעודיים עד כמה הבעיה חריפה.
מיכל רוזין: אנשים שבאים משלמים הרבה כסף, ואז לא איכפת להם והם עוזבים את האנשים והולכים לעבוד בשביל כסף יותר קל ובשביל הרבה יותר כסף.
מיכל רוזין: גם בעניין ההתאמה, מביאים בחורה צנומה, קטנה לטפל באדם שמראש היא לא מתאימה לטפל בו או חוסר התאמות אחרות.
מיכל רוזין: אנחנו בטוחים שההסכמים הבילטראליים ישפרו את העניין הזה.
מיכל רוזין: מה קורה בענף הסיעוד?
<אהרון ברזאני: גם פה התקדמנו.
<אהרון ברזאני: בשבוע הבא הג'וינט יצא לסרילנקה.
<אהרון ברזאני: אנחנו עושים פיילוט עם סרילנקה ועם נפאל.
<אהרון ברזאני: כפי שציינת גברתי, הנושא מורכב, לכן אנחנו הולכים לעשות פיילוט של 50 עובדים מכל מדינה.
<אהרון ברזאני: הייתה לנו בעיה בנושא של ההתאמה ושל ההכשרות, אלו הנושאים המרכזיים שאנחנו צריכים לטפל בהם.
<אהרון ברזאני: שכרנו שירותים של אנשי מקצוע שילוו את הדבר הזה.
<אהרון ברזאני: בשבוע הבא נוסעים לסרילנקה לבדוק את כל ההיתכנות.
<אהרון ברזאני: אנחנו רוצים לעשות הכשרות שלנו מעבר ל- 60 שעות שהעובד עובר שם, כדי להתאים אותו לצרכים שלנו.
<אהרון ברזאני: כאמור, בשבוע הבא תצא לשם משלחת.
<אהרון ברזאני: אני מקווה שתוך ארבעה חודשים הקבוצה הראשונה מסרילנקה תגיע לכאן.
<אהרון ברזאני: במקביל אנחנו עובדים גם עם נפאל.
מיכל רוזין: מה עם הפיליפינים, רוב העובדות בסיעוד הן עדיין מהפיליפינים?
מיכל רוזין: .
<אהרון ברזאני: כ-60% מהפיליפינים.
<אהרון ברזאני: כ- 15% ממדינות שמשם מגיעות העובדות הסיניות.
<אהרון ברזאני: לפיליפינים פנינו בבקשה להיכנס לפיילוט הזה.
<אהרון ברזאני: בהתחלה הם התנגדו, אני לא יודע אם יש התפתחות בעניין, משרד החוץ בקשר איתם.
<אהרון ברזאני: פנינו אליהם מכיוון שרוב העובדות מתוך ה- 40 אלף עובדים כ- 20 אלף הן מהפיליפינים.
<אהרון ברזאני: רצינו לעשות את הפיילוט שם, אבל בתחילה הם לא שיתפו פעולה ונאלצנו לפנות למדינות אחרות.
<אהרון ברזאני: אני מבין שגם פה רחל תוכל לדווח.
<משה נקש: אני מהרשות לאוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול.
<משה נקש: סביר להניח שעם ההתפתחות עם מדינות אחרות, אני חושב שזה יעורר עוד מדינות להצטרף לפיילוט.
<משה נקש: הכוונה בסופו של דבר שכל העובדים הזרים יגיעו באמצעות הסכמים בילטראליים.
<משה נקש: בהחלטת הממשלה, אם איני טועה ואם כן שושנה תתקן אותי, נכתב שבסופו של דבר כל העובדים יגיעו בהסכמים בילטראליים.
<משה נקש: לכן כל מדינה שלא ייחתם איתה הסכם לא תוכל לשלוח עובדים לישראל.
<משה נקש: זה בוודאי יהווה אינטרסים למדינות נוספות, כמו הפיליפינים, להיכנס לתהליך הזה.
מיכל רוזין: בבקשה עורכת הדין רחל אוברמן, תגידי לפרוטוקול את תפקידך במשרד החוץ.
מיכל רוזין: , תגידי לנו בבקשה בעניין הסיעוד לגבי ההסכם עם הפיליפינים ומדינות נוספות, אם היה ניסיון.
מיכל רוזין: בעניין הבניין לגבי סין כשכבר התקבלה החלטת ממשלה.
מיכל רוזין: אנחנו יודעים שמדובר במדינה שלא פשוט לעשות איתה הסכם שכזה, מה המשמעויות וההשלכות של הסכם כזה או אי הסכם כזה?
<רחל אוברמן: אני עובדת במחלקת אמנות במשרד החוץ.
<רחל אוברמן: אנחנו בעצם מטפלים בכל נושא ההסכמים הבילטראליים.
<רחל אוברמן: נכנסנו לתמונה בגלל החלטה ללכת להסכמים בילטראליים.
<רחל אוברמן: ענף הסיעוד, כמו שאהרון אמר וגם את ציינת קודם, זה נושא מאוד מורכב.
<רחל אוברמן: הוחלט בצוות שהפיילוט - - -
מיכל רוזין: למה הוא יותר מורכב מחקלאות?
<רחל אוברמן: ממה שאני מבינה, זה יותר מורכב מחקלאות בגלל הכישורים והדרישות שצריכים מעובד סיעוד וההתאמה למטופל, בעצם אלו יחסים בינאישיים.
מיכל רוזין: את זה אני מבינה, למה זה משנה אם זה עם דמי תיווך או דרך הסכם?
מיכל רוזין: אני לא מצליחה להבין את ההבדל מהבחינה הזאת.
מיכל רוזין: למה קשה יותר לעשות לזה הסכם מאשר חקלאות?
<רחל אוברמן: אני לא אומרת שזה בגלל שיותר קשה לעשות הסכם.
<רחל אוברמן: כשהמדינה נכנסת לתמונה באמצעות הסכמים בילטראליים היא נוטלת על עצמה אחריות מאוד מאוד גבוהה.
<רחל אוברמן: כדי לעמוד באחריות הזאת, זה לא רק עניין של דמי תיווך, היא צריכה לטפל למשל בעניין ההכשרות והמקצועיות - - -
<אורטל אלבז: לבדוק שיש תשתית מתאימה גם לנושא של ההכשרה בין אם זה בסרילנקה או נפאל.
<אורטל אלבז: צריך לבדוק את התפקיד.
<אורטל אלבז: זו אחת הסיבות שאנחנו מתחילים עם סרילנקה בנושא הסיעוד כי יש להם לשכה שמתמחה בגיוס של עובדים זרים.
<אורטל אלבז: יש להם ניסיון ויש להם תשתית מאוד טובה שממנה ניתן כבסיס להתחיל ללמוד ואז להתקדם לנפאל ולמדינות אחרות.
מיכל רוזין: שאלה, מיד נחזור אליך כי את היית ברשות דיבור.
מיכל רוזין: אני רוצה להבין, אין למדינות הללו שום הסכמים בילטראליים עם מדינות אחרות בעולם?
מיכל רוזין: למשל, העובדים הזרים מהפיליפינים לא מגיעים רק לישראל, אנחנו לא אוכלוסייה כל כך גדולה, הם מגיעים כעובדים זרים להרבה מדינות בעולם לעבוד.
<אורטל אלבז: רחל תציין ותספר מה הבעיה הספציפית עם הפיליפינים.
<אורטל אלבז: שיטת המנגנון שאנחנו קבענו ועליה מתבססים בגיוס עובדים, רוצה לנתק כל קשר עם גורמים פרטיים וחברות פרטיות.
<אורטל אלבז: אחת הבעיות איתה נתקלו עם הפיליפינים, בעצם - - -
<רחל אוברמן: אני לא חושבת שספציפית צריך להיכנס לפרטים שנכנסנו עם הפיליפינים.
<רחל אוברמן: אני חושבת שהסכמים בילטראליים, יכול להיות שזה קיים בעולם, אבל למדינות שונות יש הסכמים בילטראליים שונים.
<רחל אוברמן: המדינה מנסה - - -
מיכל רוזין: סליחה, לאמירה שלך אני לא רוצה להיכנס, אנחנו מנסים להבין, אין כאן עניינים ביטחוניים סודיים.
מיכל רוזין: יש כאן - - -
<רחל אוברמן: יש כאן עניינים של יחסי חוץ.
<רחל אוברמן: זה משא ומתן בין מדינות ואני לא חושבת שכרגע אנחנו צריכים להיכנס לזה.
<רחל אוברמן: מה שהצוות החליט, הוא שהולכים למשא ומתן לפיילוט עם סרילנקה ועם נפאל בנושא של סיעוד.
מיכל רוזין: הבנתי את זה.
מיכל רוזין: כדי להבין את הלמה אני מנסה להבין מהו הקושי עם הפיליפינים כי יש משמעות אם 45% מתוך העובדים שנמצאים כבר בארץ הם מהפיליפינים, אין לי בעיה תמצאו גם מסרילנקה, נפאל ועוד מקומות.
מיכל רוזין: השאלה, למה יש קושי עם הפיליפינים.
מיכל רוזין: אל תגידי, 'סליחה זה לא ענייניך, בואו אנחנו נדבר על זה במקום אחר'.
מיכל רוזין: זה כן ענייננו, זה עניין של הוועדה הזאת ואנחנו מנסים להבין מה הקושי.
<רחל אוברמן: ראשית אני לא אמרתי שזה לא עניינך, אם הדברים התפרשו כך אני מצטערת, אבל לא זאת הייתה הכוונה.
<רחל אוברמן: המדינה מעגנת בהסכמים הבילטראליים מנגנונים שנועדו בין היתר למנוע דמי תיווך.
<רחל אוברמן: במגעים שלנו עם הפיליפינים מצאנו שיש להם כרגע קושי, לפי הדיונים שהיו לנו, לעמוד או לא לעמוד, קשה להם לקבל חלק מהדרישות שלנו.
<רחל אוברמן: אנחנו נמצאים איתם במגעים.
<רחל אוברמן: - - -
מיכל רוזין: זה אומר בעצם שהממשלה לוקחת את המיונים ואת ההכשרות ולא חברות פרטיות?
מיכל רוזין: קשה להגיד משפט כזה.
<רחל אוברמן: אנחנו נמצאים איתם במגעים ואנחנו כן היינו רוצים למצוא מנגנון כן כדי להגיע איתם בעתיד להסכם.
<רחל אוברמן: אני חושבת שמה שמשה נקש אמר, אני בכלל חושבת שהנושא של הסיעוד הוא מאוד מאוד מורכב.
<רחל אוברמן: עובדה שעד עכשיו לא הגענו לאיזה הסדר בנושא הסיעוד.
<רחל אוברמן: לדעתי, אחרי שנלמד מהפיילוט עם סרילנקה ואולי בעתיד עם נפאל, נוכל להיות יותר חכמים ואולי להתקדם עם מדינות נוספות.
מיכל רוזין: אני חייבת לומר, הרי אנחנו מדברים כלעג לרש, 50 , 50.
מיכל רוזין: באמת יש כאן מצוקה שהיא לא התעוררה היום, שנים מדברים על זה, גם על נושא התיווך וגם על נושא של הסיעוד שיש מצוקה אמיתית, אנשים לא מוכשרים, לא מתאימים מגיעים לכאן.
מיכל רוזין: עוגמת הנפש היא של האוכלוסיות המטופלות פה וגם של העובדים שמגיעים בעיקר כדי לעבוד, גם הם מגיעים למקומות שלא מתאים להם ולא נכונים להם.
מיכל רוזין: אני ממשיכה לשמוע כל הזמן 'אנחנו עושים, אנחנו עושים ויש כוונות' – אני לא מבינה איפה זה נתקע, אני מבינה שיש קושי עם ממשלות במקומות מסוימים.
מיכל רוזין: השאלה, אם אי אפשר לפתור, אולי צריך להגיד באומץ שבנושא של עובדים זרים צריך למצוא פתרונות אחרים.
<אורטל אלבז: לא הגענו לשלב בו נגיד שזה לא מתאים ולא הצלחנו.
<אורטל אלבז: כמו שאמרנו, חשוב לנו להתחיל בפיילוט מאוד קטן של עובדים כדי לבחון בראש ובראשונה את ההכשרה של העובדים.
<אורטל אלבז: נושא ההכשרה מאוד חשוב כאן.
<אורטל אלבז: נעשו מאמצים מאוד רחבים להתאים תכנית הכשרה תיאורית ומעשית לעובדים הזרים.
<אורטל אלבז: צריך גם לבחון את זה, זאת אומרת שצריך לבחון את התכנית הזאת - - -
מיכל רוזין: את הכול אני מבינה, אבל התקבלה ההחלטה בשנת 2011 להביא בפיילוט 300 עובדים לסיעוד בהסכמים בילטראליים.
מיכל רוזין: אנחנו בשנת 2014, באמצע 2014 ולכן אני שואלת איפה זה נתקע.
מיכל רוזין: עדיין אנחנו לא מדברים על 300, על 100, 50 ו-50.
<אורטל אלבז: אנחנו לא בשלב שבו אנחנו תקועים, דווקא זה בשלב בו אנחנו מתקדמים.
<אורטל אלבז: השלב שנתקענו היה השלב עד הכשרה, תקנו אותי אם אני טועה, הכשרה ובניית תכנית ההכשרה.
<אורטל אלבז: היו כאן גורמים נוספים שהיו מעורבים ושרשות האוכלוסין הייתה חייבת להתייעץ איתם, גורמים מקצועיים בכל מה שקשור להכשרה, כך שאנחנו לא בשלב שנתקע.
<אורטל אלבז: אנחנו בשלב של התקדמות.
<אורטל אלבז: - - -
מיכל רוזין: להתייעץ על איך לעשות הכשרה בסיעוד?
<משה נקש: זה לא עניין של שלוש שנים.
<משה נקש: נכון שזה לקח - - -
מיכל רוזין: בוא תסביר את זה.
מיכל רוזין: אלו תשובות שנראה - - -
<משה נקש: האינטרס של כולנו כאן הוא לקדם את הנושא הזה.
<משה נקש: גם של - - -
מיכל רוזין: ברור לי ולכן אני לא מבינה למה זה תקוע.
<משה נקש: גם של העובדים וגם של הלשכות ושל כולם.
<משה נקש: ברור שאנחנו רוצים לקדם את העניין הזה.
<משה נקש: לבנות תכנית הכשרה לסיעוד זה דבר מאוד מורכב, נתקעו בו ולקח לנו זמן.
<משה נקש: רתמנו לצידנו גם את החבר'ה של הג'וינט מסין שמסייעים לנו בעניין הזה.
<משה נקש: באמת כמו שאמרה אורטל, התקדמנו ויש תכנית מובנת, תכנית נוספת למה שהעובדים אמורים לעבור גם כך.
<משה נקש: ציינת קודם, העובדים מגיעים לכאן והם אמורים לעבור תכנית הכשרה, הלשכות הפרטיות אמורות לדאוג לנושא זה.
<משה נקש: בכל מקרה, אנחנו מתכוונים לקחת את אותם עובדים שכן עברו איזו הכשרה ולהוסיף להם עוד תכנית הכשרה על ידי גורמים מישראל שייצאו ויילמדו, הם יכשירו אותם כולל התאמה ספציפית לישראל.
<משה נקש: את התכנית הזאת בנינו, התכנית הזאת כבר מוכנה.
<משה נקש: חוץ מתכנית ההכשרה היו לנו עוד כמה סוגיות שהיו איתן בעיות כמו למשל עניין ההתאמה, אלו דברים מאוד רגישים.
<משה נקש: כולנו יודעים שחס וחלילה ליפול במקום אחד בו עלול להיגרם נזק למישהו, גם לעובד וגם למטופל.
<משה נקש: לכן זה רגיש - - -
מיכל רוזין: בינתיים מגיעים עובדים עם דמי תיווך שאינם מתאימים ואינם מוכשרים.
<אהרון ברזאני: מיכל, אנחנו בשלב היישום ובשבוע הבא אנחנו יוצאים לשטח.
<אהרון ברזאני: אני מקווה שנקדם את העניין.
מיכל רוזין: נמשיך לשמוע את רחל, אני מפריעה לה כל הזמן.
<שי סומך: אני ממשרד המשפטים.
<שי סומך: אני חבר בצוות הבין-משרדי ואני מלווה את הנושא הזה יחד עם משרדי ממשלה אחרים.
<שי סומך: אני חושב שכאן מגיעה מילה טובה לממשלה.
<שי סומך: לפני כמה שנים כל מה שמתואר כאן נראה כמו מדע בדיוני.
<שי סומך: אני הייתי בתוך הממשלה וזה נראה כמדע בדיוני.
<שי סומך: הקשיים הם גדולים מאוד ואי אפשר לפרט כאן את כולם.
<שי סומך: המאמצים שמשקיעה הממשלה ובעיקר רשות האוכלוסין הם גדולים מאוד, גם המאמצים הכספיים וגם מבחינת שעות כוח אדם.
<שי סומך: אלו באמת תהליכים שלפני כמה שנים נראו דמיוניים.
<שי סומך: כרגע יש התקדמות בכל שלושת הענפים.
<שי סומך: אני חושב שצריכים לראות גם את הפן הזה של הנושא.
מיכל רוזין: בואי תמשיכי עורכת הדין רחל אוברמן.
מיכל רוזין: סיימנו בעניין הסיעוד?
מיכל רוזין: אם כן תעבירי לעניין ענף הבניין.
<רחל אוברמן: אני חושבת שבעניין סיעוד סיימנו.
<רחל אוברמן: ענף הבניין – הרחיבו כאן על מה שיש לנו עם בולגריה ומולדובה, אני חושבת שבאמת נעשתה כאן עבודה מאוד מאומצת של הרבה משרדי הממשלה גם מול המדינות שאליהן פנינו.
<רחל אוברמן: מדינות שלהן היכולת להכיל את הדברים שביקשנו מהן, ביקשנו מנגנונים מאוד מוזרים בשבילם.
<רחל אוברמן: הכול במטרה למנוע את דמי התיווך - - -
מיכל רוזין: אילו מנגנונים למשל היה קשה להם להכיל?
<רחל אוברמן: לדוגמה, אני חושבת שאחד הדברים, לדוגמה של 'הקו החם' שיש לנו בארץ ובחו"ל, יש לנו גם עניין של הגרלה כדי שעובד לא ידע בוודאות שהוא מגיע לעבוד בישראל על מנת שהוא לא ישלם דמי תיווך, מלכתחילה יש את האלמנט של חוסר הוודאות.
<רחל אוברמן: יש מנגנונים שאנחנו מנסים להכניס להסכמים כדי למנוע את דמי התיווך.
<רחל אוברמן: צריך להבין שזה מאוד מורכב במשא ומתן מול המדינות השונות, זה לא כל כך פשוט כמו שזה נראה מכאן.
<רחל אוברמן: לגבי סין וגם לגבי רומניה, אנחנו בעצם נמצאים במגעים של משא ומתן עם שתי המדינות.
מיכל רוזין: האם זה נכון שרומניה בהתחלה לא רצתה להביא לכאן ושהיא הציבה תנאי שהעובדים לא יעבדו מעבר לקו הירוק?
<רחל אוברמן: רומניה הוסיפה באיזה שלב סוגיה מדינית שירדה מהפרק.
<רחל אוברמן: כרגע אנחנו מנסים לגבש איתה את ההסכם בצורה סופית.
מיכל רוזין: על כמה עובדים מרומניה מדובר?
<רחל אוברמן: הערכות עליהן דיברנו הן 1,000 עובדים.
<אהרון ברזאני: בהחלטת הממשלה מצוין שמרומניה 1,000 עובדים.
<רחל אוברמן: החלטת הממשלה מיולי 2011 קובעת הבאה של 1,000 עובדים מרומניה ובולגריה.
<רחל אוברמן: אני לא יודעת מה יהיה במציאות, כמובן שזה תלוי בביקוש בארץ וגם בעובדים ששם יגיעו - - - -
<אהרון ברזאני: של הפוטנציאל של המועמדים.
מיכל רוזין: אבל אנחנו מדברים על 15 אלף שהממשלה אישרה.
מיכל רוזין: מאיפה יגיעו 15 אלף?
מיכל רוזין: לא מרומניה, מולדובה או בולגריה.
<רחל אוברמן: אני לא יודעת מאיפה יגיעו ה-15 אלף.
<רחל אוברמן: אם את מתייחסת לסין, גם איתם אנחנו במגעים לעניין המשא ומתן.
<רחל אוברמן: כמו שאהרון ברזאני ציין, יצאה לשם משלחת ברשות מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה.
<רחל אוברמן: אנחנו בעצם - - -
מיכל רוזין: כמו שהבנתי, מי שגובה שם את דמי התיווך זו הממשלה.
<רחל אוברמן: לכל מדינה יש משטר שונה ומנגנונים שונים, יש קשיים במשא ומתן מול מדינות שונות.
מיכל רוזין: חזרת על המשפט הזה כל כך הרבה פעמים בזמן.
מיכל רוזין: באמת אנחנו מבינים ביחסי חוץ של מדינת ישראל, יש כאן ממש זלזול, לפחות בשני חברי כנסת שיושבים כאן ושלא לדבר על שאר האורחים.
מיכל רוזין: אנחנו מבינים היטב.
מיכל רוזין: אנחנו שואלים מה הקשיים ומהן הדילמות.
מיכל רוזין: לא יעזור שתגידי שוב ושוב שיש יחסים מורכבים ולכל מדינה יש משטר שונה.
מיכל רוזין: בוודאי שזה כך.
<רחל אוברמן: אנחנו מנסים להתמודד עם הדברים האלה בצורה יצירתית.
<רחל אוברמן: אני לא חושבת שזה יהיה גם הוגן כלפי הצד השני לחשוף בדיוק מה קורה במשא ומתן ומהם הקשיים איתם שעליהם אנחנו מנסים להתגבר.
מיכל רוזין: מה זה לא הוגן לצד השני?
מיכל רוזין: ממשלת ישראל קיבלה החלטת ממשלה, היא לא אמרה 'חכו עם החלטת ממשלה, קודם נפתור את בעיות החוץ של מדינת ישראל'.
מיכל רוזין: התקבלה החלטת ממשלה להביא 15 אלף עובדים מסין.
מיכל רוזין: - - - -
<רחל אוברמן: בהחלטת ממשלה לא כתוב מסין.
מיכל רוזין: היא לקבעה מסין, אנחנו כעת מדברים ומבינים שהאופציה היחידה היא להביא מסין.
מיכל רוזין: אם את מדברת איתי על רומניה ומולדובה ובולגריה שמשם זה כ-1,000, אלו מספרים של אלפים בודדים.
מיכל רוזין: כן נתנאל, אתה רוצה לעזור לה?
<נתנאל לפידות: אני מנהל אגף אסטרטגיה מדיניות משרד הבינו והשיכון.
<נתנאל לפידות: החלטת הממשלה של 15 אלף באה לתקן את החלטת הממשלה 3453 משנת 2011.
<נתנאל לפידות: היא קבעה בה מכסות ואמרה באופן כללי 15 אלף מכל המדינות.
<נתנאל לפידות: לא שמנו מגבלה.
<נתנאל לפידות: מה שרחל מנסה להגיד, לדעתי ותקני אותי אם אני טועה, ההחלטה - - -
מיכל רוזין: מרוב שהיא לא ברורה אנחנו כל הזמן מפרשים אותה.
מיכל רוזין: תגיד מה שאתה רוצה להגיד.
מיכל רוזין: היא תדבר בזכות עצמה.
<נתנאל לפידות: יש פה הסכם עם מדינות, היא לא רוצה לפרט בצורה רחבה את המהלכים השונים שקורים בין המדינות עד שזה יסוכם סופית.
מיכל רוזין: בשביל זה באת עד השולחן להגיד את זה?
מיכל רוזין: באנו מתוך מה שרחל אמרה, שהיא לא רוצה לפרט.
<אורטל אלבז: משא ומתן הוא נושא מאוד רגיש בין מדיניות.
<אורטל אלבז: אני חושבת שמאוד לגיטימי לא לחשוף פרטים של משא ומתן.
<אורטל אלבז: <קריאה:> אפילו לא לחברי כנסת.
מיכל רוזין: על מה הדברים עומדים?
מיכל רוזין: אני לא ביקשתי לדעת מיהו איש הקשר מתוך הממשל הסיני שאיתו דיברתם.
מיכל רוזין: אני מבקשת לדעת על מה זה תקוע.
מיכל רוזין: זמן, כמה זמן את מעריכה?
מיכל רוזין: יש החלטת ממשלה, תוך כמה זמן יתחילו להביא עובדים?
מיכל רוזין: האם בכלל עומדים להביא עובדים מסין?
מיכל רוזין: תגידו דברים.
<אורטל אלבז: זה עדיין במגעים לראות איך אנחנו מצליחים לגשר בין הפערים לבין הדרישות שלנו כפי שהמנגנון קבע, לבין איך סין יכולה להתגבש מולנו.
<אורטל אלבז: יש עדיין פערים שאנחנו מנסים לצמצם אותם.
<אורטל אלבז: כל עוד אנחנו במגעים - - -
מיכל רוזין: מתי התחילו המגעים האלה עם ממשלת סין?
<רחל אוברמן: המגעים היותר אינטנסיביים התחילו בתקופה האחרונה.
<רחל אוברמן: כלומר, יש לנו מגעים, הייתי אומרת שבשנה האחרונה היו לנו מגיעים.
<רחל אוברמן: אני חושבת שרק בחודשים האחרונים אנחנו במגעים יותר אינטנסיביים איתם.
<רחל אוברמן: אני לא יודעת להגיד הערכה של זמן, זה תלוי באמת במשא ומתן.
<רחל אוברמן: כך זה עם כל מדינה אחרת שאנחנו נכנסים איתה למשא ומתן.
מיכל רוזין: עורכת הדין שושנה שטראוס.
מיכל רוזין: תעזרי לנו.
<שושנה שטראוס: אני רוצה לחזק בנושא הזה.
מיכל רוזין: את רוצה לחזק וגם לפרש אותה וגם לעזור לה.
<שושנה שטראוס: על פי חופש המידע.
<שושנה שטראוס: הרי הממשלה נותנת מידע, אבל יש שני סייגים ל"חוק חופש המידע", אלו דברים שקשורים ליחסי החוץ של מדינת ישראל שעלולים לפגוע במשהו, אלו כן נושאים שקושרים למשא ומתן שמתנהל.
<שושנה שטראוס: פה אנחנו במטרייה שנוגעת לשני הדברים ולכן לא מתאים להיכנס לפרטי משא ומתן בדיון פומבי.
<שושנה שטראוס: באמת מסרנו מה שיכולנו לגבי הרצון והמגעים.
מיכל רוזין: אני שוב אומרת, אני לא מבקשת לגבי הסעיפים של המשא ומתן.
מיכל רוזין: אני מבקשת לדעת באיזה שלב זה עומד, האם יש כוונה, האם ידוע שתוך שלושה חודשים, חצי שנה, שנה, שנתיים ייחתם הסכם, זה הולך לקראת זה, ואם לא מהן האלטרנטיבות.
מיכל רוזין: הממשלה מחליטה להביא עוד 15 אלף עובדים ואז מתחילים לעבוד על הסכמים.
<נתנאל לפידות: רק כדי לדייק.
<נתנאל לפידות: הממשלה החליטה להשאיר את המכסה כפי שהיא עומדת היום, 8,000 ושהיא לא תרד ל-5,000.
<נתנאל לפידות: ההחלטה - - -
מיכל רוזין: ולהוסיף עוד 7,000 נוספים.
<נתנאל לפידות: לא.
<נתנאל לפידות: ההחלטה קובעת שככל שתתמלא המכסה ל-8,000 היא תגדל בקפיצות של 2,500 בכל פעם.
<נתנאל לפידות: היא מגדירה את זה באופן אוטומטי - - - -
מיכל רוזין: ישב אצלי מנכ"ל משרד הבינוי בוועדה ואמר בתוקף שהמחקר שלכם הראה שחייבים 15 אלף עובדים על מנת להצליח לגמור את הבניינים הגבוהים.
<נתנאל לפידות: נכון, אבל בגלל האילוצים, כמו שרחל אמרה, בנינו את ההחלטה בצורה כזאת כי אנחנו לא רוצים ליצור מנגנון של ציפייה של 15 אלף כשאנחנו עדיין, מבחינת המשא ומתן מול המדינות, לא יכולים לעמוד בו.
<נתנאל לפידות: לכן קבענו את המנגנון הזה והשארנו לגורמי המקצוע לסיים את המשא ומתן.
מיכל רוזין: כמה זמן זה אומר?
<נתנאל לפידות: זה בין מדינות.
מיכל רוזין: מה אתם עושים בזמן של משא ומתן?
מיכל רוזין: האם אתם מנסים עם מדינות אחרות?
מיכל רוזין: האם מנסים תחליפים ואלטרנטיבות בתוך מדינת ישראל?
מיכל רוזין: הצגתם תמונה שחורה שאין סיכוי לבנות במדינת ישראל ולהגיע ליעדי הממשלה בעניין הדיור אם לא יובאו לכאן עוד עובדים זרים.
<נתנאל לפידות: ביום ראשון האחרון אמורה הייתה להיות הצעת החלטה מטעם שר הבנוי והשיכון להגדיל את מספר הפועלים הפלסטיניים.
<נתנאל לפידות: בגלל המצב המדיני הנוכחי, לצערי מה שקרה בסוף השבוע, החלטנו למשוך את זה – זה היה מתבקש.
<נתנאל לפידות: כן, הצעד הזה היה כצעד ביניים עד שהפועלים הזרים יגיעו.
<נתנאל לפידות: זה לשאלתך הזאת.
<נתנאל לפידות: אני מניח שעלה כאן הנושא של עובדים ממולדובה, בסוף החודש להביא עוד פועלים - - -
מיכל רוזין: כן, אבל הוא דיבר איתנו על 1,200 מועמדים.
מיכל רוזין: אתה יודע שזה לא - - -
<נתנאל לפידות: זה מה שהמדינה מסוגלת לספק מכל מקום, שאנחנו מסוגלים להביא פועלים זרים איכותיים.
<נתנאל לפידות: יש כאן אמירה של המדינה שאומרת לא להביא סתם פועלים.
<נתנאל לפידות: אנחנו עושים בחינות ואנחנו גם מביאים אותם.
<נתנאל לפידות: ברגע שיושלם ההסכם עם רומניה אנחנו נביא גם משם.
מיכל רוזין: מדובר על מספרים שהם לא 15 אלף.
<נתנאל לפידות: אני מוכרח לציין, הפרשנות שלנו היא שאנחנו לא מוגבלים ל-1,000 מול רומניה.
משה מזרחי: הערה שנוגעת לזה.
משה מזרחי: נכון מה שאת אומרת, אבל אנחנו לא מדברים פה על איזה משא ומתן של הליך מדיני למכירת נשק, אמל"ח או משהו שאנחנו לא רוצים לקלקל אסטרטגית.
משה מזרחי: יש מדינות שאנחנו מנהלים איתן משא ומתן, הסך הכול, על עניין אזרחי מאוד פשוט לייבוא עובדים.
משה מזרחי: זה משהו עם אמנות בינלאומיות שעוסקות בנושא ויש כל מיני פרמטריים.
משה מזרחי: אתה עושה משא ומתן עם מדינה כמי שרוצה להזמין עובדים ממנה, אז אתה אומר אני רוצה א', ב' ג' מהמדינה הזאת.
משה מזרחי: מה קשור כאן ליחסי החוץ של מדינת ישראל שצריך להסתיר את המשא ומתן המורכב?
משה מזרחי: אנחנו מבקשים ממך ראשית, אנחנו רוצים שנהייה בטוחים שאלו שמגיעים לכאן לא ישלמו דמי תיווך, דהיינו, לא ייסחטו ושאנחנו מדינת ישראל לא נהייה שותפים למסחטה הזאת.
משה מזרחי: אנחנו רוצים אותם פה בתנאים הוגנים ושווים ושהם יהיו בעלי הכשרה מתאימה ומותאמת לצרכים שלנו – זה נורא פשוט.
משה מזרחי: מה כל כך יחסי חוץ של מדינת ישראל פה שצריך להחביא כאן?
משה מזרחי: תגידו מול הפיליפינים, עם כל הכבוד זו מדינה שמסרבת לבקשה שלנו להקים את א', את ב' ואת ג' ובזה זה נגמר.
משה מזרחי: היחסים עם הפיליפינים יתמוטטו מהדיון כאן בחדר מספר זה וזה?
משה מזרחי: באמת, חבר'ה אין גם גבול לציניות.
משה מזרחי: באמת תפסיקו לנפנף לנו עם יחסי החוץ האלה.
משה מזרחי: הסוגיות הן ממש טכניות משפטיות בינלאומיות, לא יחסי חוץ.
משה מזרחי: מה, היחסים שלנו עם הפיליפינים יקרסו אם אנחנו נדע שהם מתנגדים לזה, שהם צריכים לעסוק במיון, בהכשרה ושהם צריכים להיכנס ליד שלהם למניעת דמי תיווך?
משה מזרחי: אם נדע את זה פה, אז מה קרה?
משה מזרחי: השגריר הפיליפיני יחזיר את כתב האמנה שלו לריבלין בעוד שלושה שבועות?
משה מזרחי: לכן זה באמת מיותר לנפנף לנו פה עם הסיפור הזה.
משה מזרחי: מאוד פשוט להגיד חבר'ה, הרי הרצון של מדינת ישראל, זה מה שראינו שנהוג במדינות אחרות, זה להגיע להסכמים דו-צדדיים עם מדינות שמהן אנחנו מביאים עובדים ואנחנו רוצים שקריטריונים מסוימים התקיימו בהם.
משה מזרחי: מה שואלים?
משה מזרחי: יש צורך לשאוף עכשיו, למשק הישראלי נחוצים 15 אלף עובדים.
משה מזרחי: מנסים לברר כאן איך יביאו אותם כעת כי יש מצוקה גדולה, ואילו פעולות אתם הולכים לעשות, ממשלת ישראל, כדי שזה יעמוד פחות או יותר בבסיס כל מה שטוחנים כאן כל כך הרבה שנים.
משה מזרחי: זה הכול, ואל תתחבאו מאחורי יחסי החוץ.
משה מזרחי: סליחה שאני נוגע בזה.
משה מזרחי: תנו תשובות קונקרטיות, יש בעיה עם הסינים, יש בעיה עם - - -
מיכל רוזין: אני גם רוצה לומר, נטע מראה לי כאן בצדק שה- IOL יזם תהליך, "קולומבו" שכוללים בו גם סין והפיליפינים, כלומר שה- IOL כן פועל במדינות האלה.
מיכל רוזין: גם לא ברור לי הפער הזה.
מיכל רוזין: כן, איריס ביקשת לדבר ודילגתי עליך כי קמת.
<יצחק גורביץ: אני המשנה למנכ"ל בהתאחדות בוני הארץ.
<יצחק גורביץ: לפרוטוקול וכדי לא להשתחצן, זכיתי לנהל משא ומתן להסכם בילטראלי לתעסוקה עם הפלסטיניים.
<יצחק גורביץ: צריך להגדיר, ואת הנושא הזה צריך להסביר.
<יצחק גורביץ: הסכם בילטראלי מכיל המון דברים ומעט דברים.
<יצחק גורביץ: יכול להיות שהסכם בילטראלי צריך להגדיר איך יתחשבנו בסוגיית הביטוח הלאומי, איך יתחשבנו במקרה של פנסיה וכאלה דברים.
מיכל רוזין: אגב, בשבוע הבא נדבר על נושא הפנסיה.
<יצחק גורביץ: מדינת ישראל אולי הרחיקה טיפה לכת וקבעה שהיא גם תקבע את אופן הבאת העובדים.
<יצחק גורביץ: אני חייב בכל זאת להגיד - - -
מיכל רוזין: מה זה 'אופן הבאת העובדים'?
<יצחק גורביץ: זה בדיוק העניין.
<יצחק גורביץ: קודם כל, כן מגיעות תודות לאנשים במשרדים השונים, גם לנתנאל, גם לברזאני
מיכל רוזין: גם למשה נקש, לשושנה וגם לרחל.
מיכל רוזין: לכולם.
<יצחק גורביץ: לכולם כמובן.
<יצחק גורביץ: אני אסביר במה מדובר בשנת ,2011 חתמתי על ההסכם עם האוצר, על המכסה של ה- 8,000.
<יצחק גורביץ: נכתבו סעיפים שהם מאוד טריוויאליים.
<יצחק גורביץ: מדינת ישראל תקבע את מדינת המקור ואת אופן הבאת העובדים.
<יצחק גורביץ: כשבאו לתרגם את הנושא הזה, - - -
מיכל רוזין: יותר מורכב מזה.
<יצחק גורביץ: אולי אני כן אפגע באנשים, כשבאו לתרגם את זה נכנסו עורכי דין וניהולן המשא ומתן של עורכי דין שלא מתלווים אליהם גורמים מקצועיים, למעשה יש פה פגם.
<יצחק גורביץ: אתן דוגמה, אם יוצאת משלחת כל שהיא לבחון סוגיות הבאת עובדים ממדינה כל שהיא ולא בוחנים את הנושאים בשטח, או שהעיניים לא יודעות לבחון את המשמעות של מה שרואים בשטח, מאוד מאוד קשה לתרגם את זה למשהו מעשי כדי להביא פועלים לכאן.
מיכל רוזין: בצוות הבין משרדי לא יושבים נציגים מכל משרדי הממשלה?
<יצחק גורביץ: כן, אבל מי שנסע ומי שמנהל את המשא ומתן, אני סבור, שלא יושבים אנשים שהתנסו בנושא הזה.
<יצחק גורביץ: גם אנשים שהתנסו בנושא הזה ראו שנושאים מקצועיים, אולי אני יכול להיעזר בשי, ראו את מיון עובדים מקצועיים שאנחנו מתכוונים לעשות , אנחנו מתכוונים לעובדים מקצועיים, כלומר לא מתכוונים להביא עובדים סתם וכדומה.
<יצחק גורביץ: הסוגיה של סין, לא שהתאחדות בוני הארץ אוהבת את הסין או את האוכל של הסינים, פשוט הזמינות של העובדים והניסיון של העובדים הוא חיובי מאוד.
<יצחק גורביץ: בסין באמת אפשר למצוא את הכמות הזאת, באמת אפשר להגיע ל-30 אלף מועמדים שנמיין שם ומתוכם נוציא את ה-8,000, 5,000 וכדומה.
<יצחק גורביץ: יותר קשה ממדינות אחרות.