GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: זה ארגון שעובד חזק מאוד על הנושא של זכויות ונכנסים אליהם אלפי - - - כל בן נוער, אני יודעת גם מהבן שלי, כשהוא התחיל לחפש עבודה הוא קודם כל נכנס ואמר 'אמא, כמה אני צריך להרוויח?' אמרתי, 'תשמע, אני לא זוכרת הכול בעל פה, תיכנס לאתר שלהם' וזה ידוע, נכנסים ויש שם את כל הזכויות והחובות ושווה לעשות שיהיה אפילו לינק.
שמעון סולומון: אז אולי אני אעזור לכם, יש לנו פורום של תנועות נוער וארגוני נוער שאנחנו יושבים מדי פעם - - -
<דניאל חדד: אתה מתכוון למועצת תנועות הנוער?
שמעון סולומון: כן, אבל אני יושב עם כל ראשי תנועות הנוער וארגוני נוער.
שמעון סולומון: אני יושב איתם פעם בכמה זמן בנושא של יוצאי אתיופיה, להגדיל ב-20% את אחוז ההשתתפות אז הפורום - - -
מיכל רוזין: הנוער העובד והלומד לקח על עצמו את העניין של עבודת בני נוער.
<יקי אלעד: בנוסף יש לנו, אני חושב, את הספרייה אולי הכי גדולה בעולם בנושא בטיחות, כמובן שרוב הספרים בעברית אבל לא רק.
<יקי אלעד: לאחרונה גם שדרגנו אותה וזה בהחלט מודול שלפחות המתעניינים והעוסקים נכנסים בצורה די מסיבית.
<יקי אלעד: זה בגדול.
<יקי אלעד: שאר הערוצים שלנו המוכרים, אנחנו גם נמצאים, ערוצי הפייסבוק.
<יקי אלעד: האינטרנט הוא קצת חלש, אז לדעתי - - -
<דניאל חדד: תראי את הספר הזה.
<דניאל חדד: הספרייה, 5 מיליון שהשקענו - - -
מיכל רוזין: כדאי שנראה את הניידת.
<אנדרי מטיאס: רק רציתי מגוון קצר מהפרסומים המקצועיים שאנחנו מוציאים.
<אנדרי מטיאס: מגוון באמת קטן.
<אנדרי מטיאס: יש לנו בערך 70 חוברות מקצועיות טכניות, 70 חוברות חוק ותקנות, אחת לחודשיים אנחנו מוציאים את הביטאון, שבטח קיבלת אותו.
משה מזרחי: בטח.
<אנדרי מטיאס: אחת לחודש אנחנו מוציאים עלון קיר.
<אנדרי מטיאס: העלון של אוגוסט, החדש, 'בטיחות וחשמל בבית', 'שימרו על בטיחות הילדים בחופשת הקיץ'.
<אנדרי מטיאס: כלומר אנחנו עוסקים הרבה מאוד - - -
שמעון סולומון: לאן זה מופץ?
<אנדרי מטיאס: זה מופץ ב-13,000 עותקים, לכל הרשויות המקומיות, ארגונים, אגודות, מפעלים וכך הלאה.
<אנדרי מטיאס: זה עלון קיר.
<אנדרי מטיאס: עלון הקיר הזה מתורגם לרוסית ארבע פעמים בשנה, כפי שהוא, פעמיים בשנה לערבית, ומופץ בכל הפצה כזאת ב-3,000 עותקים גם כן.
<אנדרי מטיאס: ברוסית ובערבית הוא מחולק גם חינם.
<אנדרי מטיאס: זאת אומרת יש לנו עמיתים שמקבלים את זה באופן חופשי.
<אנדרי מטיאס: זו דוגמה של עלון קיר.
<אנדרי מטיאס: וכמובן יש לנו כל מיני פרוספקטים, למשל 'הדרכת בטיחות אינטראקטיבית בניידות הדרכה בחקלאות'.
<אנדרי מטיאס: כפי שאתה רואה, יש את הדוגמאות, את הניידת, השפות, וכפי שאני אומר זה רק מגוון קטן מאוד מסך כל הפרסומים שקיימים גם באינטרנט.
<דניאל חדד: נרד לניידת.
<יקי אלעד: מה אנחנו עושים פה בעצם?
<יקי אלעד: אנחנו במפעלים ועוזרים למעסיקים להדריך את העובדים על סיכונים במקום העבודה.
<יקי אלעד: יש לנו פורמט אינטראקטיבי שכל אחד מנסה ו - - - אנחנו נכנסים לתחומים שקשורים למפעל, למשל בטיחות בתחום ה - - - בטיחות אש וכך הלאה.
מיכל רוזין: יש היום כל כך הרבה ועדות ולחץ וחוק גיור שכנראה הקואליציה לא מצליחה להפיל, כך שיש מקום ליד השולחן.
מיכל רוזין: ברוכים הבאים למושב החורף, לישיבת הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים.
מיכל רוזין: נראה לי שמושב החורף יהיה מכריע בהרבה מאוד היבטים, בוודאי בענייני תקציב כי זאת מטרתו.
מיכל רוזין: לכן אנחנו נקדיש גם את הישיבה השבוע וגם בשבוע הבא לדון בנושאים תקציביים כאשר יש שני נושאים עיקריים שעל הפרק אבל מהם גם כמובן נגזרים נושאים נוספים.
מיכל רוזין: נדבר היום על ההיטל על מעסיקי מסתננים כפי שהם מוגדרים בחוק על פי הצעת המחליטים שהוגשה ואושרה עד כמה שאני מבינה בממשלה ותכף אני אקריא אותה.
מיכל רוזין: אנחנו בהחלט נתחיל ונמשיך גם בשבוע הבא בדיון על הנושא החדש שעלה בשבועיים האחרונים וזה נושא נקודות הזיכוי לעובדים זרים, נקודה שגם היא חשובה ביותר.
מיכל רוזין: אני בכלל חושבת שצריך לעשות סדר בכל הנושא של גובה ההיטל והחובות השונות על המעסיקים בישראל שמצד אחד אין להם דרך להעסיק והם לא מצליחים להעסיק מספיק עובדים ישראלים ומצד שני מטילים עליהם עונש כבד מדי כאשר הם מעסיקים בלית ברירה עובדים לא ישראלים.
אבשלום וילן: היושבת ראש, החלטת ממשלת ישראל מנוגדת לאמנות הבינלאומיות שהיא עצמה חתומה עליהן.
אבשלום וילן: אם עובד ישראלי זכאי ועובד תאילנדי לא, יש כאן בעיה כי זה מפר את כל האמנה ואני לא מבין איך ממשלה לא בודקת דברים כאלה ורק כותבת שזה מביא לה מאתיים מיליון שקלים רק בנושא פרוצדורה, בלי עמידה בהסכמים שהיא עצמה חתומה עליהם.
מיכל רוזין: אני באה עכשיו מדיון בוועדת הפנים עם שר הפנים ומדינת ישראל בהרבה תחומים לצערי, בעיקר בנושא הזרים, אינה עומדת לא באמנות הבינלאומיות ולא אפילו בחוקיה שלה כמו חוק כבוד האדם וחירותו, כך שזה לא מפתיע אותי.
מיכל רוזין: אני רוצה קודם כל לברך שני מצטרפים חדשים, את גדעון שיעבוד ביחד עם נטע ממחלקת המחקר של הכנסת ואת רבקה שמצטרפת כדוברת הוועדה.
מיכל רוזין: אני מקווה שיהיה לנו מושב מוצלח.
מיכל רוזין: אין לי ספק שהוועדה הזאת, למרות שהיא נחשבת מהוועדות הקטנות בכנסת, מייצרת סדר יום ולפחות נותנת במה לדון בנושאים לעומק, נושאים רבים שאולי היו מעדיפים שנטאטא מתחת לשטיח אבל אנחנו מציפים אותם גם כאן בוועדה, גם בתקשורת, גם במליאה ודנים על הדברים.
מיכל רוזין: דוגמה לכך הוא הנושא בו אנחנו דנים היום, נושא המחליטים שהוא מהדברים שאף אחד לא שם לב אליהם כי זה לא באמת חשוב למישהו, זה לא יוקר המזון וזה לא דיור, למרות שבסופו של דבר אם רוצים לפצח את נושא יוקר המחיה בישראל, אין ספק שסוגיית העובדים הזרים ואין ספק שכל הנושא הזה של תעסוקה הוא בלב יוקר המחיה ויוקר המזון.
מיכל רוזין: מדברים על החקלאים, על טווח המחירים, על פער המחירים, מדברים על הבניין ועל כך שאין מספיק דיור ואין מספיק בנייה אבל הכול בסופו של דבר מגיע לעובדים ולתעסוקה של עובדים, כמובן גם במלונאות, במסעדנות ובכל אחד מהתחומים בהם אנשי העסקים בישראל ויצרנים נתקלים בקושי להעסיק עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: בסופו של דבר גם זה קובע את יוקר המחיה ואת יוקר המחירים.
מיכל רוזין: אני רוצה להקריא את הצעת מחליטים שאומרת בהמשך להחלטה מספר 2104 שעניינה החלטות בתחום הכניסה וההגירה לישראל והקמת מרכז השהייה – ועוד נראה מה יקרה אתו בחוק החדש אחרי שבג"ץ ביטל אותו – בעצם מציעים שני דברים.
מיכל רוזין: האחד, ההיטל על העסקת מסתננים יהיה בשיעור של עשרה אחוזים מעל ההיטל הענפי הקבוע כיום לעובד זר חוקי באותו ענף, ולהטיל על המינהל הכללי של רשות האוכלוסין לרכז תכנית אכיפה אפקטיבית וכדומה.
מיכל רוזין: בהצעת מחליטים לא דובר על כיצד ינוהל אותו היטל.
מיכל רוזין: עכשיו שמעתי משר הפנים – הוא אמר את זה בהערת אגב בישיבת ועדת הפנים כי לא דנו בנושא הזה – שאותו היטל, ולא ברור אם זה היטל, בנוסף לפיקדון שעומדים לקחת מאותם אנשים כמו בענף הבנייה, כאשר לוקחים פיקדון וכאשר הם יוצאים מהארץ - הם יוכלו לקבל את הפיקדון, או שההיטל הזה הוא חלק מאותו פיקדון.
מיכל רוזין: זה לא ברור.
מיכל רוזין: באנו היום לברר עם משרד האוצר גם את הנושא הזה וגם לנסות להבין.
מיכל רוזין: באופן כללי התחושה היא שנושא ההיטלים על עובדים זרים לי לא ברור עד הסוף כיצד הוא נקבע ומדוע בחלק מהענפים ההיטל הוא עשרה אחוזים ומדוע בחלק מהענפים ההיטל הוא עשרים אחוזים.
מיכל רוזין: אני לא יודעת עד כמה זה עומד בפני בית משפט אם באמת יאתגרו את הסוגיה הזאת לפיה מעסיק אחד משלם עשרים אחוזים ומעסיק אחד משלם עשרה אחוזים היטל.
מיכל רוזין: אולי נתחיל עם האוצר שניסח את הצעת המחליטים וננסה להבין מה באמת הכיוון.
מיכל רוזין: אם תוכל לדבר אחרי הנושא של ההיטלים גם על נושא נקודות הזיכוי כי אין ספק שבסופו של דבר אי אפשר להפריד בין הדברים.
מיכל רוזין: בסופו של דבר המעסיק צריך לדעת - בין אם זה החקלאי או בין אם זה הקבלן או בין אם זה המסעדן – מה העלויות הנוספות שמושתות עליו כאשר הוא מעסיק עובד זר, בין אם הוא מסתנן או לא.
מיכל רוזין: על פי החוק הישראלי זה לא חשוב כי מעסיקים אותם על פי צו עובדים זרים ולכן ההעסקה היא אותה העסקה.
<רן רידניק: רכז תחום תעסוקה באגף התקציבים.
<רן רידניק: בוקר טוב לכולם.
<רן רידניק: ביקשתם שנדבר ונרחיב טיפה לגבי החלטת הממשלה מלפני שבועיים.
<רן רידניק: אכן לפני כשבועיים הממשלה אישרה כחלק מהתכנית הכלכלית ומטעמים שהם גם פיסקליים אבל גם תעסוקתיים הצעת החלטה שאומרת שהיטל העסקה על מסתננים יעודכן כך שבמקום הצו הנהוג היום שבו אמור להיות משולם היטל ענפי, ההיטל עצמו יגדל בעשר נקודות אחוז.
<רן רידניק: צריך לומר שמבחינה כלכלית, לא מדובר בייקור העסקה מעבר לעלות העסקה של עובדים זרים אלא מדובר בהשוואת תנאים.
<רן רידניק: התבצעה בדיקה מקיפה בין משרדי הממשלה.
<רן רידניק: לעובדים זרים חוקיים יש אגרות והיטלים ועלויות אחרות שלא חלות במקרה של מסתננים ולכן הצעד הזה עצמו בעצם משווה את עלות ההעסקה של מסתנן לעובד זר חוקי.
מיכל רוזין: בוא נתעכב על זה.
מיכל רוזין: אני באמת רוצה להבין לעומק.
<רן רידניק: אני אענה על כל השאלות שיישאלו אבל אני רוצה להיות סדור.
מיכל רוזין: אתה סדור מאוד, אבל תן לי להפריע לך עם שאלות.
מיכל רוזין: אנשים מבקרים אצלי באופן קבוע ויודעים שאני קודם כל אני נותנת רשות דיבור באופן מלא ואני לא קוטעת את דברים סתם בהערות אגב ואני גם מנסה להבין דברים לעומק.
מיכל רוזין: לכן אני לא מדברת בסיסמאות או לפחות משתדלת.
מיכל רוזין: אם אני חוטאת בזה, זה חטא הפוליטיקאים אבל באמת משתדלת להבין דברים לעומק.
מיכל רוזין: אתה רוצה כאן הנחת יסוד שאני מערערת עליה כי מדי שבוע יושבים אצלי כאן מרשות ההגירה וממשרד הכלכלה ואומרים שכל התעסוקה של אותם אלה שאתה קורא להם מסתננים או החוק מגדיר אותם כמסתננים, היא על פי צו עובדים זרים.
מיכל רוזין: האכיפה של משרד הכלכלה היא על פי צו עובדים זרים.
מיכל רוזין: כלומר, המעסיק מחויב בדיוק באותם היטלים.
מיכל רוזין: אני רואה שמנידים כאן את הראש ולכן אני רוצה שתסביר את זה כי הנחת היסוד הזאת לא ברורה לי.
<רן רידניק: אני אסביר.
<רן רידניק: נציגי המעסיקים מוסמכים וטובים ממני בנושא הזה.
<רן רידניק: בנוגע לעובד זר חוקי, יש שלל אגרות שנתיות או דמי אגרה או סוגיות אחרות שנדרשות לשלם כאשר במקרה של מסתננים הן לא משולמות.
<רן רידניק: אני אומר בהערת אגב שהיטל העסקה שמוטל על עובדים זרים בענף ספציפי – חקלאות, בניין, מלונאות – הוא ההיקף גם לגבי מסתננים.
<רן רידניק: בפועל אנחנו יודעים שלא תמיד הדבר הזה נאכף באופן מלא.
מיכל רוזין: זאת אכיפה.
<רן רידניק: זאת שאלה משפטית החל ברשות המסים, המשך במשרד המשפטים, כלה בכל גורם משפטי שאני מכיר במשרדי ממשלה וזה בלי קשר למה שצריך להיות גם בהסדרה וגם באכיפה.
<רן רידניק: צריך לראות מה אפשר לבצע אחורה ובטח קדימה באופן מלא.
<רן רידניק: בנוסף לכך, כדי להשוות את עלות ההעסקה – כי יש כאן רכיבים עבור עובד זר חוקי שלא מסתנן, לדוגמה אגרה שנתית או דמי אגרה – השוואת התנאים הזאת שקולה לפי התחשיב שביצענו והראינו להעלאה של עשר נקודות אחוז בהיטל העסקה.
מיכל רוזין: עשר נקודות אחוז בהיטל העסקה.
מיכל רוזין: אלה האגרות השנתיות ודמי האגרה או שיש דברים נוספים?
<קריאה: אני יכול להגיד לך כמה עולה האגרה.
מיכל רוזין: כולם יקבלו רשות דיבור.
מיכל רוזין: אני רוצה להבין את הרציונל.
מיכל רוזין: כלומר, אתה אומר שהתוספות על עובדים זרים חוקיים, נקרא להם כך, או כאלה שבאו באשרה ובהיתר, שוות לעשר אחוזים בהיטל העסקה.
מיכל רוזין: מה זה כולל?
מיכל רוזין: אגרות שנתיות ודמי אגרה?
<רן רידניק: העלות המינימלית התוספתית כתוצאה מהתשלומים הסופיים שזאת אגרה שנתית, דמי אגרה ועוד רכיב נוסף שאני לא זוכר ואני מתנצל.
<קריאה: יש אגרת בקשה שעולה 1,200 שקלים.
<רן רידניק: ודמי היתר.
<רן רידניק: שלושת הרכיבים האלה שקולים לכל הפחות לעשרה אחוזים מעלות ההעסקה.
<רן רידניק: זה הנימוק המשפטי הרציונלי.
<רן רידניק: מעבר לכך, ברמה התעסוקתית, כל התפיסה והרציונל – ואנחנו קצת חלוקים לגבי היטל העסקה – הוא גילום נכון מינימלי של השפעות חיצוניות במטרה לתעדף תעסוקתם של עובדים ישראלים.
<רן רידניק: אני כן אומר משהו כללי בהמשך לדבריך כי זה קצת הפריע לי.
<רן רידניק: בהמשך למדיניות עליה דיברת קודם, אני חייב להגיד שכאן אני מרגיש שמשרד האוצר הוא גוף חברתי ביותר.
<רן רידניק: מדינת ישראל היא מדינה שופעת עובדים זרים.
מיכל רוזין: אתה רוצה שנפתח את כל ספר התקציב ונדון אם המשרד הוא המשרד החברתי ביותר?
<רן רידניק: יכול להיות בטח ברכיב הזה.
<רן רידניק: אני אומר שמדינת ישראל שופעת עובדים זרים.
<רן רידניק: מספר העובדים הזרים בישראל הוא מהגבוהים בעולם, גם בהשוואה למדינות אירופאיות בהן יש הגירה.
<רן רידניק: אתם יכולים לפתוח כל סקירה ולראות זאת.
<רן רידניק: כאשר מדברים כל הזמן על שכר נמוך ועל דחיקת עובדים חדשים החוצה, אני חושב שעידוד תעסוקת ישראלים וצמצום מספר העובדים הזרים אלה צעדים אינטגרליים.
<רן רידניק: דיברו על זה בוועדת טרכטנברג, אלאלוף ואקשטיין 1, אקשטיין 2 ואקשטיין 3.
<רן רידניק: אם הייתי מעסיק, גם אני הייתי שמח לקבל עבודה נוחה וזולה יותר וזה בסדר גמור ואין שום בעיה, אבל ברמת מדיניות - - -
מיכל רוזין: אין הוכחה שהיא זולה יותר.
מיכל רוזין: אלה סיסמאות.
מיכל רוזין: אנחנו בדקנו את הדברים לעומק ועשינו השוואה בין עובד זר בחקלאות למשל לבין עובד ישראלי או בבניין ואין תפוקה.
<רן רידניק: אם עלות התפוקה הייתה אחרת, זה לא היה קורה.
<רן רידניק: בכל מקרה, מאחר שנתתי דוגמה לחמש ועדות ציבוריות מכובדות בראשן עמדו אנשים מכובדים וכולם הגיעו לאותה מסקנה, אני מרגיש כאן שאנחנו נמצאים על קרקע מקצועית מאוד מאוד יצוקה וגם עמוד חברתי.
<רן רידניק: נמשיך לגבי המדיניות כי שאלת שאלה ואני אענה עליה לגבי פיקדון ולגבי הממשק בין הדברים.
<רן רידניק: הצעד הזה – אפרופו הדיון הקודם שהתקיים בוועדת הפנים – מתכתב באופן ישיר, לתפיסתנו וגם לפרשנותנו המשפטית, עם פסיקת בג"ץ בנושא שקראה להתמקד או לעסוק גם בתמריצים כלכליים כאלה ואחרים והצעד הזה הוא אחד משלושה צעדים שאנחנו מעריכים שיבואו לידי ביטוי במדיניות הממשלתית ובחקיקה בנושא, לעניין טיפול נכון בתופעת ההסתננות.
<רן רידניק: הרכיב האחד הוא היטל העסקה שהוא לא פיקדון ולא קשור לפיקדון אלא אלה ערכים שונים לגמרי.
<רן רידניק: היטל ההעסקה הוא על המעסיק.
<רן רידניק: הרכיב השני בו מדובר – וגם שר הפנים דיבר עליו, אם שמעתי נכון – הוא נושא של פיקדון שצריך להיות אינטרס גם של מעסיקים, גם של עובדים וגם של המדינה וזה אמור לגבי כל הענפים.
<רן רידניק: זה שאין את זה כרגע בכל הענפים, זה לרעתם של כל השחקנים ולצערי כיום אין את זה בכל הענפים.
<רן רידניק: פיקדון של חלק מהשכר ונקווה שזה יהיה חלק משמעותי ככל האפשר, שיושם בקרן ייעודית של העובד בעבור העובד ולא עבור אף אחד אחר והוא יינתן לו ברגע שהוא יבחר מרצון לעזוב את הארץ.
<רן רידניק: זה רכיב שני משמעותי.
<רן רידניק: הוא לא פוגע בשכרו ובהכנסתו שהיא עדיין שלו אלא שפשוט היא תתומרץ לכיוון הנכון.
<רן רידניק: הרכיב השלישי הוא רכיב של אכיפה משמעותית, גם אכיפה משטרתית, גם אכיפה אזרחית, וזה משהו שהממשלה כבר החליטה עליו ונמצא עכשיו בתהליכי יישום.
<רן רידניק: שלושת הרכיבים האלה ביחד, אני מקווה שייתנו מענה נכון לתופעה.
מיכל רוזין: דיברת כאן על אידיאולוגיה.
מיכל רוזין: אמרת שאתה לא בא עם אידיאולוגיה אבל זאת בהחלט אידיאולוגיה לגבי נושא העסקה של אותם מסתננים.
מיכל רוזין: אתה אומר שאחד העקרונות אולי החשובים ביותר בהחלטה הזאת הוא שאתה רוצה למנוע באמת את תופעת ההסתננות, כאשר אנחנו בעצם מדברים כרגע על אותם אנשים שנמצאים כאן ואנחנו רוצים לעודד אותם לעבוד ולא הפוך.
מיכל רוזין: יש כאן סוגיה שהיא סוגיה אידיאולוגית.
מיכל רוזין: כלומר, בעצם משרד האוצר אומר שהוא רוצה למנוע ממעסיקים להעסיק את אותם מבקשי מקלט.
מיכל רוזין: הוא רוצה להקשות עליהם כך שלא יהיה להם אינטרס להעסיק אותם.
<רן רידניק: זה לא מה שאמרתי.
מיכל רוזין: זה מה שאתה אומר לי.
מיכל רוזין: זאת המדיניות.
<רן רידניק: קודם כל, זאת לא מדיניות האוצר אלא מדיניות הממשלה שאני וכולם כפופים לה.
<רן רידניק: המדיניות היא לעשות ככל הניתן כדי לעצור את זרם ההסתננות.
מיכל רוזין: אין זרם הסתננות, אבל בוא נמשיך הלאה.
מיכל רוזין: השאלה מה עושים כרגע.
מיכל רוזין: הרי רובם עובדים.
<רן רידניק: אני אשמח לסיים את דבריי ולאחר מכן תסבירו לי עד כמה אני טועה.
<רן רידניק: המדיניות היא לעצור את זרם ההסתננות והוא לא נעצר.
מיכל רוזין: בקיצור, זה עניין אידיאולוגי.
<רן רידניק: לא.
מיכל רוזין: אני שומעת ממך שהעניין הוא עניין אידיאולוגי לגבי תופעת ההסתננות ולא קשור לעניין ההעסקה.
<רן רידניק: הוא לא קשור לאידיאולוגיה.
<רן רידניק: אין כאן ולו גרם של אידיאולוגיה.
<רן רידניק: אני אדם נטול אידיאולוגיה, יש אומרים אפילו ערכים.
מיכל רוזין: זה אומרים על רוב אנשי האוצר.
<רן רידניק: אמירה לא לפרוטוקול אבל קצת בהומור.
<רן רידניק: לגבי שני הווקטורים האלה של מדיניות, זאת לא אידיאולוגיה, אני חושב שהדברים האל מתכתבים אתם.
<רן רידניק: גם בג"ץ אפילו דיבר עליהם ואם רוצים להאשים את בג"ץ באידיאולוגיה, זה לשיקולכם, אבל אני מנחש שזה מתכתב עם זה.
<רן רידניק: זאת החלטה שנכונה מבחינה פיסקלית ותעסוקתית.
<רן רידניק: פיקדון ודברים כאלה, זה לא משהו שנדון כיום אבל אני מנחש שזה יידון בדיונים רלוונטיים בוועדת הפנים ואז תביעו את דעתכם.
מיכל רוזין: זה יהיה בוועדת העבודה והרווחה.
מיכל רוזין: על העובדים תדון ועדת העבודה והרווחה.
מיכל רוזין: בכנסת יש סדר.
<רן רידניק: אני האחרון שקובע את הדברים האל.
מיכל רוזין: זה לא משנה.
<רן רידניק: מעבר לכך, אין לי עוד מה להוסיף בנושא.
מיכל רוזין: אני רוצה לשאול כמה דברים.
מיכל רוזין: קודם כל, לפי דברי ההסבר כאן עשיתם חישוב שההצעה אמורה להגדיל את הכנסות המדינה במאה מיליון שקלים.
<רן רידניק: נכון.
מיכל רוזין: כאשר דיברתם על גביית סוג של מס הכנסה מאותם עובדים, דיברתם על 180 מיליון שקלים.
מיכל רוזין: חבל שאת זה לא עשיתם כי זה הרבה יותר יעיל.
<רן רידניק: את מדברת על נקודות זיכוי?
מיכל רוזין: עוד לפני נקודות זיכוי.
מיכל רוזין: דובר על כך שכאשר ייקחו מאותם עובדים מס בריאות וסוג של ביטוח לאומי, פנסיה וכדומה, ידובר על הכנסה למדינה של כ-180 מיליון שקלים.
מיכל רוזין: בוא נדבר על מאה מיליון השקלים.
<רן רידניק: אם יש מקור הכנסה חדש, אני אשמח ללמוד.
מיכל רוזין: איך חושב האומדן של המאה מיליון שקלים?
מיכל רוזין: לפי איזה הנחות?
מיכל רוזין: מאיפה ההנחה של 75 אחוזים שיעור תעסוקה?
מיכל רוזין: שכר בגובה שכר מינימום.
מיכל רוזין: כלומר, מאיפה הנתונים האלה והאם אתם לוקחים בחשבון שינויים בעקבות החוק החדש, בין אם מתקן חולות יבוטל והם יצאו החוצה, כי אז אל עוד 2,000-3,000 עובדים, ואם הפוך, אם מתכוונים להרחיב את מתקן חולות, האם זה גם לפי זה.
מיכל רוזין: תכף נדבר גם על אכיפה אבל אני חושבת שקודם נדבר על העניין היותר עקרוני.
<רן רידניק: אני חושב שהיינו כאן די שקופים.
<רן רידניק: ההנחות מפורטות בפניכם.
<רן רידניק: לגבי שכר מינימום ושיעור התעסוקה שהונח, אין כאן נתון רשמי.
<רן רידניק: המאה מיליון הוא תוצאתי, תוצאה משתי הנחות - שהשכר של המסתנן הוא שכר מינימום וש-75 אחוזים מהם עובדים.
<קריאה: מתוך 148 אלף?
<רן רידניק: בקיזוז הילדים.
<רן רידניק: אנחנו מדברים על הדלתא.
מיכל רוזין: על התוספת שהוא לוקח.
מיכל רוזין: הוא אומר שאם כולכם משלמים כחוק ומוסיפים, זה מה שזה לוקח.
מיכל רוזין: לזה אתה מתכוון?
מיכל רוזין: בלי לקחת את אלה שמרמים.
<רן רידניק: אני לשנייה לא מטיל ספק במעסיק כלשהו שהוא עובר על החוק.
מיכל רוזין: לכן אתה לוקח את החוק פלוס.
מיכל רוזין: עוד שאלה אחת.
מיכל רוזין: כאשר אתה מדבר על אותו היטל נוסף, ואתה מדבר גם על פיקדון וכדומה, כלומר, אתה רוצה במידה רבה לסדר את הדברים מבחינת החוק, האם אתה הולך לסדר גם סוג של מיסוי שיילקח מהעובדים עצמם?
מיכל רוזין: סוג של ביטוח בריאות, בין אם זה לא יהיה דרך הביטוח הסוציאלי וביטוח בריאות?
מיכל רוזין: האם יש הסדרה גם של הדברים האלה או רק מסדירים את מה שנוגע למעסיקים ואיך גובים מהם יותר כסף אבל לא מסדירים את מעמדם של העובדים כעובדים?
<רן רידניק: אני לא יודע מה זה אומר הסדרת מעמדם של עובדים כעובדים.
מיכל רוזין: נתתי דוגמאות.
מיכל רוזין: למשל, ביטוח בריאות.
<רן רידניק: אלה לא עובדים כעובדים.
<רן רידניק: חוקי העבודה חלים עליהם כמו שחלים על כל עובד.
מיכל רוזין: אתה למשל לא משלם ביטוח לאומי ופנסיה.
<רן רידניק: קודם אמרנו שזה לא המהלך הזה והוא לא קשור לזה אבל סוגיה של פיקדון, עמדת הממשלה בנושא הזה, שר הפנים דיבר על זה ושר האוצר דיבר, לתמוך.
מיכל רוזין: כן, פיקדון נותן כסף כאשר אתה יוצא אבל הוא לא נותן מענה לסוגיות סוציאליות שבינתיים המדינה סופגת את העלויות האלה ואני יכולה גם להגיד לך את המספרים אם אתה לא מכיר אותם.
מיכל רוזין: מדובר על עשרות מיליוני שקלים וגם במערכת הבריאות המדינה סופגת עשרות מיליוני שקלים של חובות.
מיכל רוזין: למה לא להסדיר לפחות בנושא הזה גם את הנושא של ביטוח בריאות?
מיכל רוזין: הרי אם כולם עובדים או הרוב עובדים, 75 אחוזים עובדים – ודרך אגב, אני חושבת שעובדים יותר – תסדיר ביטוח בריאות באופן כזה שלכולם יהיה מצד אחד ביטוח בריאות ולא יהיו חובות אבודים לבתי חולים ועלויות נוספות.
<רן רידניק: נקודה ראויה.
מיכל רוזין: ותסדיר ביטוח סוציאלי על מנת שלא תצטרך להקים מרפאות נוספות שהמדינה משלמת עליהן מכיסה ואין חלוקה.
<רן רידניק: אני לא יודע מה זה ביטוח סוציאלי.
<רן רידניק: את מדברת על ביטוח לאומי.
מיכל רוזין: ביטוח לאומי, אני מבינה שזאת בעיה מכיוון שביטוח לאומי משולם לכל החיים.
מיכל רוזין: אני מדברת על סוג של ביטוח סוציאלי.
<רן רידניק: לגבי ביטוח רפואי, זאת סוגיה שעלתה לדיון במשרד הבריאות בנוגע לחיוב מעסיקים ברכישת ביטוח כמו שיש לעובד זר.
מיכל רוזין: גם היום יש חובה.
<רן רידניק: זה לא מתרחש בפועל.
<קריאה: זה כן מתרחש.
<קריאה: מעסיקים לא מעסיקים בלי ביטוח בריאות.
מיכל רוזין: תנו לו לדבר ואחרי שהוא יסיים את דבריו, נעשה סבב וכולם יוכלו להתייחס.
<רן רידניק: אם אני מבין נכון, אתם מדברים על בית חולים איכילוב אליו מגיעים לא מעט אנשים ולרובם אין ביטוח בריאות וחלקם עובדים.
מיכל רוזין: עשרות מיליוני שקלים שהם חובות אבודים.
<רן רידניק: זאת נקודה ראויה.
<רן רידניק: אני מבטיח גם לבדוק אותה בצורה יותר מעמיקה ולהחזיר התייחסות אם צריך להגביר אכיפה בנושא הזה.
מיכל רוזין: לא רק אכיפה.
מיכל רוזין: אני חושבת שצריך גם לייצר מנגנונים יותר חכמים לעשות את זה.
מיכל רוזין: אם אתם רוצים לדבר על הכנסות ועל אי אובדן כספים רבים של המדינה, מן הראוי גם להתייחס לזה למרות שחס וחלילה זה לדאוג לזכויותיהם של מבקשי המקלט.
מיכל רוזין: חבר הכנסת לשעבר אבשלום וילן חייב לצאת ולכן אני נותנת לו את רשות הדיבור.
אבשלום וילן: אני אצא ואחרי כן אחזור להמשך הדיון.
אבשלום וילן: אני לא מבין את המדיניות.
אבשלום וילן: אני מאוד מאוד מכבד את שר האוצר אבל אני חלוק עליו מהותית לגבי הנקודה שאסור להעלות מסים.
אבשלום וילן: אני מכבד אותו כי אני יודע שהמילה שלו בסלע.
אבשלום וילן: בטון.
אבשלום וילן: אבל אתם באים ואני רואה כאן שהעלו שני סוגי מסים.
אבשלום וילן: מאה מיליון כאן, מאתיים מיליון שם.
אבשלום וילן: אני חושב אחת משתיים: או שהוא צריך להוריד את הזקן או שאתם צריכים להוריד את הזקן.
אבשלום וילן: מישהו כאן לא אומר אמת.
אבשלום וילן: אמרתם שלא תעלו מסים.
אבשלום וילן: הורדתם נקודות זיכוי שכל ילד מבין שמי שישלם את זה, זה החקלאי ולא אף אחד אחר כי אחרת הם לא יעבדו.
אבשלום וילן: פוגעים בתנאים שלהם, מפירים אמנות בינלאומיות.
אבשלום וילן: כתבתם מאתיים מיליון.
אבשלום וילן: כאן כתבתם מאה מיליון.
אבשלום וילן: לקחתם עכשיו 300 מיליון, העליתם מסים ואתם אומרים שהחלטתם להעלות מסים.
אבשלום וילן: אני מבקש הצהרה ברורה.
אבשלום וילן: אתה נציג האוצר.
אבשלום וילן: תגיד לי אם זאת לא העלאת מסים.
אבשלום וילן: אם זאת לא העלאת מסים, תתרץ את זה, תסביר את זה לציבור אבל בעצם בדלת האחורית בשעה האחרונה את נקודות הזיכוי – אני שאלתי שרים והם אפילו לא ידעו שהם מצביעים – דחפו בסוף הדף והם לא ראו על מה הם מצביעים ודרך אגב זה כמיטב המסורת ולא רק מהיום.
אבשלום וילן: עכשיו ברצינות.
אבשלום וילן: בואו נחשוב.
אבשלום וילן: שנים התנגדתם כממשלה שבכלל המסתננים יעבדו.
אבשלום וילן: אני כאן בוועדה הזאת לפני שלוש שנים הצעתי ואמרתי שמוכנים לקלוט 3,000 אנשים בחקלאות.
אבשלום וילן: זה מטורף.
אבשלום וילן: החבר'ה האלה גונבים, עוסקים בפשע ואני רוצה לתת להם אפשרות להתקיים.
אבשלום וילן: נתקעו כאן אנשים אבל לא משנה, העיקר נשמור על העקרונות.
אבשלום וילן: עכשיו בנו גדר ואין יותר כניסה של אחרים.
אבשלום וילן: ניהלו משא ומתן, לפי התקשורת, להחזיר אותם בחזרה למדינות באפריקה.
אבשלום וילן: לא הלך כי לחלק מהמדינות אי אפשר לחזור.
אבשלום וילן: מה בדיוק הסיפור כאן?
אבשלום וילן: אתם אומרים שמכיוון שהאגרות האלה שהן בלתי אפשריות – ואני כבר אומר לכם שזה גם לא כלכלי כי היום בחקלאות לא במקרה המספרים יורדים כי העלויות הן כאלה שזה לא כלכלי להעסיק – ובואו נעשה פעם את החשבון למשק עם כל הסיפורים של האגרות האלה ומה זה אומר.
אבשלום וילן: כאן ההשוואה הזאת של העשרים אחוזים, זה סתם.
אבשלום וילן: בסופו של דבר או שירמו או שלא ייקחו ואז שוב אנחנו בתוך מעגל קסמים כי זה יסתובב סביב פשע.
אבשלום וילן: תרגיל קלאסי שנוצר ברגע האחרון, כאשר הוא מחפש מקורות שמתחייב השר המזוקן שהוא לא יעלה מסים אבל הוא כן מעלה מסים.
אבשלום וילן: לכן קודם כל צריך לראות למה רק הוועדה הזאת דנה בהעלאת מסים.
אבשלום וילן: אני חושב שצריך להעביר את זה לממשלה כדי שהציבור שלו ידע מה קורה.
אבשלום וילן: מה יש כאן לדון?
אבשלום וילן: אני חושב שצריך להוריד את זה ולהפיל את זה מחוק ההסדרים.
אבשלום וילן: אגב, הדבר השני הוא תקנה שאת לא יכולה לטפל בה בכלל.
אבשלום וילן: הממשלה אישרה את זה וזה רץ אוטומטי.
מיכל רוזין: אני חושבת שהנקודה החשובה, ואולי זה עולה שוב ושוב, היא שגם משרד האוצר וגם בנק ישראל חוזרים על כך שהם רוצים להקשות על העסקת עובדים זרים.
מיכל רוזין: שוב, כולנו היינו רוצים שרק ישראלים יועסקו או שרוב המועסקים יהיו ישראלים, אבל לצערנו יש כאן שני דברים.
מיכל רוזין: האחד, ענפים שלמים שלא מצליחים לגייס ישראלים.
מיכל רוזין: למרות עבודה מועדפת, למרות כל מיני הטבות ולמרות הקשיים והמכשולים שניצבים בפני הבאת עובדים זרים, עדיין הם לא מצליחים לגייס לענפים שלהם עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: הדבר השני הוא שיש כאן מה לעשות.
מיכל רוזין: אוכלוסייה שגם אם נתמודד אתה כך או אחרת בתחום הסטטוס המעמדי שלה, כרגע – והצהיר כאן חברי שיושב כאן
מיכל רוזין: מולי בצורה ברורה – מותרת העסקתם של אותם מבקשי מקלט, מסתננים על פי הגדרתם בחוק.
מיכל רוזין: לכן כל עוד מותרת העסקתם, בעצם כל מה שאתה עושה זה לנסות למנוע את העסקתם.
מיכל רוזין: אני רוצה לשאול הרבה שאלות לגבי האכיפה והקמפיין שהיה כי אין ספק שאנחנו מוציאים את המעסיקים מבולבלים לחלוטין.
מיכל רוזין: בואו נעשה סבב מעסיקים כדי שתשמעו אותם כי הממשלה לא שומעת אותם.
<יואב בכר: אני מהתאחדות המלונות.
<יואב בכר: קודם כל, אני רוצה לומר שלדעתי ההיטל הזה הוא היטל לא מוצדק והוא בא מתכלית שהיא לא תכלית של היטלים.
<יואב בכר: אנחנו מצהירים פה שאם התכלית של היטל על עובדים זרים חוקיים, זרים רגילים שבאים לכאן באישורים וברישיון, אני מבין את הלוגיקה שאומרת שזה עולה יותר, נסה לקחת ישראלי.
<יואב בכר: כאן יש קבוצה של אנשים שעברו בזמנו את הגבול והתבקשנו להשים אותם, לעזור ולסייע בכך שהם יעבדו.
<יואב בכר: המדינה, חוץ מלהתנגד לכניסה שלהם בצדק, כי אם הייתה גדר אולי הם לא היו נכנסים, לא עשתה שום פעולה או משהו כמו שבזמנו עת היו לנו אישורים לעובדים זרים, היו הסכמים והיו מתעסקים בזה.
<יואב בכר: הם נכנסו לעבוד כי לא מצאנו ישראלים.
מיכל רוזין: אתה שוכח להזכיר שבשנת 2000 ויתרתם על הבאת עובדים זרים.
<יואב בכר: נכון, אבל זאת היסטוריה.
מיכל רוזין: לא משנה.
מיכל רוזין: זה חשוב וזה חלק מהעניין.
<יואב בכר: את הכסף הזה אנחנו מוכנים לשלם על ישראלים כך שזה לא שאנחנו אומרים שנשלם יותר לזרים כי אנחנו מעדיפים אותם על פני ישראלים, אפרופו תפוקות.
<יואב בכר: התפוקות שלהם לא יותר טובות, בטח לא של עובדים זרים מסודרים שהגיעו לכאן עם רישיונות לטובת עבודה.
<יואב בכר: לגביהם היה איזה הגיון לשלם איזשהו היטל.