GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: אנחנו יודעים שיש סוגיה של שפה, של מידע.
מיכל רוזין: כמו שאתה אומר, בסיעוד אנחנו לא באים לאיזה מעסיק שמפעיל שאנחנו יכולים להגיד לו.
מיכל רוזין: אחת הטענות שלי בנושא הסיעוד היא לגבי העסקה הישירה של העובדים הזרים בבית של המטופל.
מיכל רוזין: הופכים את המטופל לאיזה עסק קטן פרטי שצריך להיות לו סוכן ביטוח, רואה חשבון, עורך דין.
מיכל רוזין: הוא ומשפחתו הופכים להיות עסק.
מיכל רוזין: אז גם מגיעים פקחים ומפקחים על איך הוא מעסיק.
מיכל רוזין: שלא תבינו לא נכון, אנחנו בעד פיקוח ואכיפה, אני רק אומרת שהסוגיות פה הן סוגיות רגישות, הן שונות פעמים רבות.
מיכל רוזין: הן שונות בין פיקוח בבניין לחקלאות ולסיעוד.
מיכל רוזין: יש הבדלים משמעותיים ושונים.
מיכל רוזין: אני רוצה לנסות לשמוע מכם איך זה נעשה בפועל.
מיכל רוזין: מה המחשבות שלכם מתוך העבודה בשטח, מתוך האכיפה והפיקוח בשטח?
מיכל רוזין: איפה אתם רואים את הלקונות?
מיכל רוזין: זה בסדר לבוא ולהגיד: תקשיבי, זה לא עובד עד הסוף, עוד לא מצאנו איך פותרים.
מיכל רוזין: אני חושבת שהמטרה של הכנסת, לא רק כמחוקקת אלא כמפקחת על עבודת הממשלה, היא לראות איפה באמת המקומות שבהם אפשר לשפר, אפשר לייעל.
מיכל רוזין: לא תמיד זה עוד חוק, עוד חוק, עוד צו ועוד נוהל.
מיכל רוזין: לפעמים מספיק שיש תקשורת טובה בין המשרדים, שיש עבודה נכונה יותר, או שעולים על הנקודות שבהן המידע נופל, לא מגיע ולא עובר כמו שצריך.
מיכל רוזין: אני חושבת שבכך עשינו רבות.
<איתי עצמון: יש לי שתי הערות כהשלמה.
<איתי עצמון: ככלל, למיטב ידיעתי, נהלי עבודה פנימיים בין משרדי הממשלה זה לא נושא שמוסדר בחקיקה.
<איתי עצמון: כפי שציינתי, החקיקה מגדירה בצורה מאוד מאוד ברורה את תחומי האחריות, את תחומי הסמכות, את סמכויות הפיקוח, את ההפרות ואת כלי האכיפה.
מיכל רוזין: החוק לא מחייב אותם לדבר ביניהם.
<איתי עצמון: אני חושב שחזקה על כל משרדי הממשלה שניתנה להם סמכות לעבוד בשיתוף פעולה ולגבש נהלי עבודה.
<איתי עצמון: הדברים האלה לא בהכרח צריכים להיות מוזכרים בחקיקה.
<איתי עצמון: זאת נקודה ראשונה.
<איתי עצמון: נקודה שנייה לגבי סמכויות המפקחים.
<איתי עצמון: לא הרחבתי לגבי הנושא הזה.
<איתי עצמון: לפי חוק עובדים זרים למפקחים, הן למפקחי משרד הפנים והן למפקחי משרד הכלכלה, ישנן דרישות כשירות בטרם המינוי שלהם.
<איתי עצמון: אחת מהדרישות היא קבלת הכשרה מתאימה לתחום הסמכויות שהם אמורים לקבל.
<איתי עצמון: להבנתי, מפקח שמונה לפי חוק עובדים זרים אמור לקבל הכשרה שתכשיר אותו לעסוק באכיפת ההוראות האלו והאוכלוסייה הרלוונטית, קרי עובדים זרים ומעסיקים.
מיכל רוזין: אנחנו נתחיל עם משרד הכלכלה.
<דוד מאיר: בואו נתחיל מהסוף, ממה שהייתי רוצה שיהיה כדי לעשות את העבודה יותר טוב.
<דוד מאיר: הייתי רוצה את כל חוק עובדים זרים במסגרת העיצומים הכספיים.
מיכל רוזין: שזה מה שבעצם עובר עכשיו - -
<דוד מאיר: חלקית.
<קריאה: באיזו מסגרת?
<דוד מאיר: במסגרת האכיפה המינהלית, במסגרת העיצומים הכספיים.
<דוד מאיר: כשחלק מההיבטים הם פליליים וחלק מההיבטים הם מינהליים, אני כמנהל אגף צריך ללכת עם האגף הנוסף לידי עם שני מפקחים כדי שיבצעו את האכיפה במלואה.
<דוד מאיר: אני חושב שזה בעייתי.
<דוד מאיר: אם הייתי מקבל את כל הסמכויות של חוק עובדים זרים בתוך החוק, אכיפת הנושא הייתה הרבה יותר טובה, לטעמי.
מיכל רוזין: בוא תפרט את זה, כי למשל נושא עבדות וסחר חייב להישאר פלילי.
<דוד מאיר: לא דיברתי על עבדות וסחר, דיברתי על כל העבירות הרגולטוריות של חוק עובדים זרים, קרי עצם קיום הביטוח הרפואי והמגורים, שזאת פעולה נלווית ומשלימה לכל זכויות העובד.
<דוד מאיר: אם אני עושה את זה במסגרת תיק אחד, במסגרת חקירה אחת, במסגרת פיקוח אחד שאני עושה מול המעסיק, כשאני מתכלל את זה בתוך התיק, זאת תוצאה הרבה יותר אפקטיבית מאשר שאני אלך ואסיים נושא ואת שני הנושאים האלה אני אשאיר למפקח אחר מאגף פלילי שייעשה, או שאני איעזר בנאיף מרשות ההגירה.
<דוד מאיר: זה, בעיני, מיותר.
<דוד מאיר: בגלל זה התחלתי מהסוף.
<דוד מאיר: ברגע שכל החוק של עובדים זרים יחד עם חוקי העבודה יהיה בתוך הגברת האכיפה זה יהיה יותר קל.
<דוד מאיר: בחוק להגברת אכיפה נעשה איתנו ועם העובדים חסד.
מיכל רוזין: דרך אגב, אני חושבת שיותר נכון רעיונית שלא כל דבר חייב להיות פלילי.
<דוד מאיר: אפשר לשמור את זה במדרג.
<קריאה: מה לא פלילי?
<קריאה: הכל פלילי.
<קריאה: אין פה דבר שהוא לא פלילי.
מיכל רוזין: יש הרבה דברים שהם לא פליליים, וזה בסדר.
<קריאה: פושעים - -
<דוד מאיר: כמעט כל מה שמינהלי הוא ברובו גם פלילי.
<דוד מאיר: אם בחרת בהליך נוסף מזהה, אפשר להעביר לפלילי.
<דוד מאיר: נכון היה להכניס את זה להליך המינהלי.
מיכל רוזין: מדרג.
<דוד מאיר: אני לא אכנס לשאלה למה.
מיכל רוזין: מה הולכים לשנות עכשיו בצו?
<דוד מאיר: חלקי.
<הילה רענן: רק לגבי סמכויות מקבילות.
<הילה רענן: ברגע שיש סמכויות מקבילות לצורך ההגירה - -
<דוד מאיר: זה יחייב אותם לעשות עיצומים.
<הילה רענן: יש סנקציות שונות כשיש את אותה הפרה.
מיכל רוזין: כמו מה למשל?
מיכל רוזין: תני לי דוגמה.
<דוד מאיר: ביטוח - -
<הילה רענן: כמו למשל הביטוח הרפואי.
<דוד מאיר: אם אני אתן עיצום כספי של 35 אלף שקל ותגיע רשות ההגירה, היא תצטרך לתת כתב אישום, להעמיד אותו לדין או לתת קנס מינהלי שלא תואם בהכרח.
<דוד מאיר: הקנס המינהלי הוא 5000 שקלים.
מיכל רוזין: אם אתה נותן, גם הוא יכול לתת?
<דוד מאיר: לא, מעסיק שונה.
<דוד מאיר: אני אלך למעסיק א' ואתן לו 35 אלף שקל עיצום כספי.
<דוד מאיר: הוא ילך למעסיק ב' וייתן 5000 שקל או - -
מיכל רוזין: צריך לשנות את הכללים שם של - -
<דניאל אברהם: למה אנחנו צריכים לשלם ביטוח רפואי?
<דניאל אברהם: מי משלם את הביטוח הרפואי שלך?
<דניאל אברהם: את, נכון?
מיכל רוזין: לא רק אני.
מיכל רוזין: המעסיק משלם עלי, המדינה משלמת עלי.
<דניאל אברהם: ביטוח רפואי את לא משלמת.
מיכל רוזין: אתה משנה את נושא הדיון.
מיכל רוזין: נושא הדיון של ביטוח רפואי נידון פה הרבה פעמים.
מיכל רוזין: יש לי עמדה מאוד ברורה בעניין הזה.
מיכל רוזין: אמרתי אותה.
מיכל רוזין: אני חושבת שזה צריך להיות כמו חוק ביטוח בריאות ממלכתי של כולנו.
<דניאל אברהם: יפה.
<דניאל אברהם: למה אתם זורקים את זה עלינו?
מיכל רוזין: מה לעשות, משרד הבריאות לא מסכים לכך.
מיכל רוזין: בוא נמשיך בבקשה בנושא הפיקוח והאכיפה.
<דניאל אברהם: זו לא חוכמה לזרוק את זה עלינו, על החקלאים.
<דניאל אברהם: זה קל מאוד.
<דוד מאיר: אם זה יהיה בפנים, החיים שלנו יהיו יותר קלים.
<דוד מאיר: חוק הגברת האכיפה עשה איזה שהוא חסד.
מיכל רוזין: האם יש התנגדות?
מיכל רוזין: של הרשות.
<דוד מאיר: כן, כי זה יחייב להפעיל מנגנון נוסף של עיצומים כספיים.
<דוד מאיר: הכניסו את הסעיף הייחודי בתוך הסעיף הזה.
<דוד מאיר: סעיף הביטוח וסעיף המגורים הם שני סעיפים שונים.
<דוד מאיר: רק את הסעיף של הניכויים, את החלק הכספי - -
<איתי עצמון: בסמכות משרד הכלכלה.
<דוד מאיר: זאת סמכות שלנו.
<דוד מאיר: רק את זה מתכננים כרגע להכניס לצו.
<דוד מאיר: מאז שנכנס החוק - בשנתיים האחרונות - למעלה מ-800 תיקי חקירה מינהליים פתחנו בהליך מינהלי.
<דוד מאיר: ההליך הוא יותר קל.
<דוד מאיר: נטל ההוכחות הוא ברמה יותר נמוכה, לכן גם יותר קל לתקשר עם העובדים במקרה הזה, קל יותר להגיע למיצוי הליכים.
מיכל רוזין: לא הבנתי איך זה קשור לתקשור עם העובדים.
<דוד מאיר: חלק מפעולות החקירה זה לתקשר עם העובדים, לגבות מהם עדויות.
<דוד מאיר: אם בהליך פלילי אני לא יכול להשתמש בעדות שלהם אם אני לא מביא אותם לבית משפט, בהליך מינהלי אני יכול להשתמש בעדות שלהם בעצם ההחלטה של הממונה, אני לא צריך להביא את העובד להעיד.
<דוד מאיר: חשוב לנו לקבל את התמונה מנקודת המבט הראשונה של העובד, לרדת עם המתורגמן אל העובד שיספר במבט ראשון איך התנאים, כי הנייר סובל הכל.
<דוד מאיר: תלושי המשכורת יכולים להיות מאוד יפים, מאוד מצוינים, כך גם הדוחות.
<דוד מאיר: בהליך פלילי אני חייב להביא את העובד.
<דוד מאיר: אם לא הבאתי את העובד, אי אפשר להשתמש בעדות שלו כראיה.
<דוד מאיר: זה אחד הקשיים .
<דוד מאיר: למעלה מ-500 התראות נתנו למעסיקים.
<דוד מאיר: התראות מינהליות הן על סעיפים שהם הפרה ראשונה או הפרות שבהן החוק קבע שאפשר לתת התראה מינהלית.
<דוד מאיר: 50 עיצומים כספיים.
<דוד מאיר: למעלה מ-4 מיליון שקל עיצומים כספיים על מעסיקים, כאשר העיצום הגדול ביותר ביניהם היה 380 אלף שקל על מעסיק שלא שילם שכר מינימום ל-8 עובדים.
<דוד מאיר: בחלומות הכי טובים שלי בהליך הפלילי לא הייתי מצליח להשיג ראיות כאלו כמו שהצלחתי להשיג.
<קריאה: באיזה תחום זה היה?
<דוד מאיר: חקלאות.
מיכל רוזין: כמה זמן לוקח הליך מינהלי?
<דוד מאיר: בממוצע תוך 3,4 חודשים אנחנו מסיימים את ההליך.
מיכל רוזין: כמה אמרת?
מיכל רוזין: 50 עיצומים ו-4 מיליון?
<דוד מאיר: בגובה של 4 מיליון שקל העיצומים הכספיים.
מיכל רוזין: בשנה?
מיכל רוזין: בכמה זמן?
<דוד מאיר: את ההטלה התחלנו בשנה האחרונה.
<איתי עצמון: במחצית 2012 החוק כבר נכנס.
<דוד מאיר: כן, אבל את ההטלות הראשונות התחילו ב-2013, כי ניהלת תיקים, בנינו את המערך.
מיכל רוזין: ב-2013 50 עיצומים מינהליים, כ-4 מיליון שקלים.
<דוד מאיר: כן.
<דוד מאיר: אמר פה איתי שאין פה בתי משפט.
<דוד מאיר: אני רק רוצה לתקן.
<דוד מאיר: יש זכות ערעור על ההחלטות שלנו בוועדת ערר.
<דוד מאיר: יש גם זכות לערער לבית המשפט.
<דוד מאיר: היו, דרך אגב, 2 ערעורים בבית משפט לא בעובדים זרים אלא בכלל.
מיכל רוזין: רק 2 ערעורים מתוך 50?
<דוד מאיר: לבית משפט.
<איתי עצמון: קודם יש ועדת ערר, אחר כך יש ערעור - -
<דוד מאיר: לוועדת ערר הוגשו מאה ומשהו בקשות לערעורים.
<דוד מאיר: זה מעבר לבקשות שמבקשים אלינו לבטל.
<דוד מאיר: 2 כבר הגיעו לבית הדין, כי אנשים לא הסכימו עם החלטות ועדת הערר.
<דוד מאיר: רק לסבר את האוזן, אני כמפקח מעיד עדיין על תיקים בחקירה פלילית של 2004.
<דוד מאיר: אני מקווה שבהליך מינהלי לא נצטרך להעיד בבתי משפט 10 שנים אחורה.
מיכל רוזין: העובדים בוודאי כבר לא פה.
<דוד מאיר: העובדים לא פה.
<דוד מאיר: גם המעסיק לא תמיד איתנו בחלק מהמקרים.
<דוד מאיר: עדיין מתנהלים הליכים.
<דוד מאיר: אני מקווה שבהליך המינהלי זה יתקצר.
<דוד מאיר: הענפים שאנחנו מתמקדים בהם לרוב זה ענפי החקלאות, כל הנושא של הפעילות של המסתננים, מבקשי המקלט באזור המרכז .
<דוד מאיר: יש גם החלטת ממשלה להגביר את האכיפה.
<דוד מאיר: מתבצעת פה פעילות מאוד מאוד טובה ומשותפת עם רשות ההגירה.
מיכל רוזין: מה ההנחיות עכשיו לגבי מבקשי מקלט?
מיכל רוזין: אני חייבת לומר שאני מאוד מבולבלת.
מיכל רוזין: אולי נאיף תיכף יעשה לי סדר.
מיכל רוזין: בישיבה האחרונה שהתקיימה כאן לפני שיצאנו לפגרה, לחופשת הפסח - אם אפשר לקרוא לזה חופשה - נאמר פה על ידי מוטי ברקוביץ מרשות ההגירה בצורה מפורשת לפרוטוקול, ואף ביקשתי ממנו לחזור והוא אמר את זה שוב לפרוטוקול, שלא תיעשה אכיפה כנגד מעסיקים לגבי העסקת מבקשי המקלט/ מסתננים, כל אחד על פי הגדרתו למהגרים מאפריקה.
מיכל רוזין: זה לא כמו שהמדינה התחייבה בפני בית המשפט העליון.
מיכל רוזין: לעומת זאת, יצאו עם קמפיין ברדיו מהבוקר עד הערב.
מיכל רוזין: אם אני הייתי מעסיקה, הייתי מיד מפטרת את העובדים שלי, כי לא היה ברור לי - -
<קריאה: מעדיפים שהם יאנסו וירצחו.
<קריאה: אולי זה עדיף.
<קריאה: הם גם אוכפים בפועל.
מיכל רוזין: וגם אוכפים בפועל.
מיכל רוזין: שלא לדבר על כך שלא אוכפים על מעסיקים את העובדה שאותם מבקשי מקלט מוזמנים לחולות, כמובן לא מרצונם החופשי.
מיכל רוזין: הם מתפטרים מהעבודה ולא מקבלים פיצויי פיטורים, כי הם התפטרו ולא פוטרו.
מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע קצת הבהרה בעניין הזה, אם כבר עלית על הנקודה.
<דוד מאיר: אני רוצה לומר שלא רק מתקיימת אכיפה.
<דוד מאיר: יש החלטת ממשלה להגביר את האכיפה.
<דוד מאיר: יש פעילות יומית שמתבצעת ברשות ההגירה עם משרד הכלכלה בכל העסקים - -
מיכל רוזין: כנגד מי?
<דוד מאיר: כנגד המעסיקים של המסתננים באזור המרכז.
מיכל רוזין: שמעסיקים אותם בכלל, או שהם מעסיקים כחוק?
<דוד מאיר: קודם כל , על עצם העסקה.
מיכל רוזין: אבל מותר להם.
<דוד מאיר: יש כאלה שפגה להם איזו שהיא אשרה ועשו.
מיכל רוזין: כל ה-7000 שזומנו לחולות.
<קריאה: משרד הכלכלה משתלט על הכל.
<דוד מאיר: אנחנו אוכפים את דיני העבודה.
<קריאה: מה לגבי אלה שיש להם אשרת שהייה?
<דוד מאיר: נאיף יענה.
<דוד מאיר: אני לא יכול לענות.
מיכל רוזין: בכל האשרות והוויזות רשום שאסור לעבוד.
<איתי עצמון: תוכל לחדד מה אתם אוכפים בדיוק?
<אבנר עורקבי: מאיפה המעסיק יכול לדעת אם יש לו אשרה או אין לו אשרה?
מיכל רוזין: הוא לא יכול לדעת, לכן הקמפיינים האלה מפחידים.
<דוד מאיר: אנחנו אוכפים את כל זכויות העובדים.
<דוד מאיר: יצאה הודעה חד משמעית על כך שעל כל עובד שנמצא בישראל, בין אם הוא זר, מסתנן, יש לו אשרה, אין לו אשרה, חלים כל חוקי העבודה בדיוק כמו ישראלי, כמוני וכמוך.
<דוד מאיר: זה מה שאנחנו בודקים שם.
<דוד מאיר: אנחנו בודקים את תנאי העסקה, את שכר המינימום, את שעות העבודה, את תגמול שעות הנוספות, את העסקה במנוחה, את תלושי המשכורת.
<דוד מאיר: את כל ההיבטים של חוקי העבודה אנחנו אוכפים.
מיכל רוזין: הוא נכלל בחוק עובדים זרים.
מיכל רוזין: אתה אומר שאתה בודק את העסקה עצמה, אם הוא יכול להעסיק.
<דוד מאיר: את העסקה בודקת רשות ההגירה, אבל אנחנו הולכים יחד.
<דוד מאיר: אנחנו נמצאים יום יום בשטח יחד.
<דוד מאיר: יש הגברת אכיפה.
<דוד מאיר: למעלה מ-250 עשינו בשנה האחרונה כנגד מעסיקים של מסתננים.
<דוד מאיר: החלטת הממשלה לאחרונה היא להגביר את האכיפה כך שהפעילות תהיה על בסיס יומי, שבועי, חודשי יחד עם רשויות נוספות.
<דוד מאיר: אני רוצה להגיד שיש גם היבט שמשתתפים בו מהביטוח הלאומי ורשויות המסים.
<איתי עצמון: זכה לשיתוף פעולה הדוק בנושא הזה.
<דוד מאיר: גם רשויות מקומיות, כיבוי אש כנגד עסקים לא חוקיים.
<דוד מאיר: יש המון המון גופים שעוסקים בנושא של המסתננים.
<דוד מאיר: אמרתי שיש את המסתננים, את מבקשי המקלט ואת החקלאות.
<דוד מאיר: בכביש 90, כמו שאת אומרת, יש פיקוח ואכיפה.
<דוד מאיר: אני מסכים איתך.
<דוד מאיר: יש פיקוח בערבה.
<דוד מאיר: כבר לא אוהבים את הפיקוח שלנו.
<דוד מאיר: אני רוצה לדווח פה על 3 מקרים של תקיפה של מפקחים שלנו על ידי חקלאים.
<דוד מאיר: יש איזה שהוא נוהל בחקלאות שברגע שמגיע צוות למושב או לחקלאי הראשון יש דיווח בקשר לכל שאר החקלאים.
<דוד מאיר: כולם אז מגיעים עם הג'יפים ועם הרכבים הגדולים ותוקפים את הצוות שלנו שנמצא באמצע.
מיכל רוזין: מערב פרוע.
<דוד מאיר: לא מאפשרים לנו לבצע אכיפה.
מיכל רוזין: יאיר, גם אתה חווה את זה?
<יאיר גולדשמידט: אני לא נמצא שם הרבה.
<יאיר גולדשמידט: היינו במבצע או שניים.
<דוד מאיר: במקרה אחד המפקחים של רשות ההגירה קיבלו מכות עד כדי כך שנדרשו לאשפוז.
מיכל רוזין: בחקלאות?
<דוד מאיר: בחקלאות.
<דוד מאיר: לא אוהבים את הפיקוח, כי התוצאה היא עיצומים כספיים מאוד גבוהים.
<דוד מאיר: גם בנושא תאגידי הבניין אנחנו עושים.
<דוד מאיר: זה לא העדיפות הראשונה, אבל אנחנו עושים פיקוח בתאגידי הבניין.
<דוד מאיר: אני רוצה לדווח בנושא הבניין על כך שלאחרונה נחתם איזה שהוא הסכם קיבוצי בין ההסתדרות הלאומית לתאגידי בניין שנפסל על ידי המשרד שלנו.
<דוד מאיר: כי הוא לא חוקי, כי הוא נוגד את ההסכמים הקיבוציים הכלליים, את ההסכם בענף הבניין.
<דוד מאיר: יש שם היבטים שנצטרך לבדוק שלא היו חוקיים במהלך חתימת ההסכם או במהלך המו"מ.
<דוד מאיר: גם את זה אנחנו בודקים בתאגידי הבניין.
<דוד מאיר: נושא אחד לדוגמה הוא כל הנושא של גביית דמי חבר.
<דוד מאיר: כשאין הסכם קיבוצי אסור לגבות דמי חבר.
<דוד מאיר: יש מספר היבטים.
מיכל רוזין: לא דיברת על הסיעוד.
<דוד מאיר: הסיעוד הוא הנושא הכאוב ביותר, כי היום החוק נותן את אותן סמכויות כנגד חקלאי, כנגד תאגיד בניין וכנגד מעסיקי סיעוד.
<דוד מאיר: מעסיקי הסיעוד הם לא בהכרח המעסיקים הפוגעניים.
<דוד מאיר: אמרנו שאנחנו עושים את הנושא של הטיפול במדרג.
<דוד מאיר: בפעם הראשונה שיש תלונה אנחנו לא מיד באים ומפעילים את הכלי המינהלי או את הכלי הפלילי, אלא אנחנו מנסים לראות אולי במסגרת הסדר בין העובד למעביד הייתה אי הבנה, או שיש איזו שהיא זכות שאפשר להסדיר ולסיים את הנושא הזה מבלי להפעיל סנקציה.
<דוד מאיר: במידה וזה לא עובד אנחנו ניגשים לאכיפה, אנחנו צריכים לבצע חקירה.
<דוד מאיר: זה לא המצב שאנחנו אוהבים.
<דוד מאיר: אנחנו לא רוצים להזמין אלינו מטופלים לחקירה באזהרה.
<דוד מאיר: אנחנו לא רוצים להטיל עליהם עיצום כספי של 17 וחצי אלף שקל.
מיכל רוזין: איפה התאגידים פה?
<קריאה: למה החקלאים לא פה?
<קריאה: מה הם שונים?
<דוד מאיר: אני לא רוצה לדבר עכשיו - -
מיכל רוזין: זה יחידים אל מול עסקים.
<דוד מאיר: יחיד זה לא במסגרת משלח יד.
<דוד מאיר: 17 וחצי אלף שקל למעסיק סיעודי שמקבל קצבה - -
מיכל רוזין: זה המון, זה הון תועפות.
<דוד מאיר: לעיתים אין לו את הכסף לשלם.
<דוד מאיר: זה הון תועפות.
<דוד מאיר: אנחנו מנסים, במנגנונים אחרים, להגיע למצב שהעובדים יקבלו את כספם מהמעבידים.
<דוד מאיר: אנחנו מפעילים כלים שהם לא כלים אכיפתיים פרופר, בין אם באמצעות הממונה על זכויות העובדים, בין אם באמצעות המפקחים שלנו.
<דוד מאיר: הרבה פעמים אנחנו יודעים שסיום העסקת עובד מעביד בענף הסיעוד בא בנסיבות מאוד מאוד מסוימות, לא בהכרח היה פה רצון לסיים את העסקה, או לא בהכרח סיום יחסי עובד מעביד הוא באשמת העובד או באשמת המעביד.
<דוד מאיר: בהרבה מקרים אפשר לפתור את זה גם ללא צורך באכיפה.
<דוד מאיר: במקרים מאוד קיצוניים זה מגיע לאכיפה.
<דוד מאיר: כואב הלב להגיע למקומות האלה.
מיכל רוזין: האם התאגידים מעורבים?
<דוד מאיר: לא.
<דוד מאיר: ללשכות הפרטיות אין אחריות במקרה הזה.
<דוד מאיר: זאת הבעיה.
<דוד מאיר: אם ללשכה פרטית אין אחריות בשום נושא שקשור ליחסי עובד מעביד, אין לנו יכולת להגיע אליה.
<דנה רשף: בשנה האחרונה המעסיקים בסיעוד הרבה יותר מבינים את התפקיד של מעסיק.
<דנה רשף: עד לפני שנה השאלות שהופנו אלינו היו שאלות שבכלל לא קשורות לחוק.
<דנה רשף: היום הם שואלים ברחל בתך הקטנה כמה פנסיה, איך פנסיה, מה לעשות.
<דנה רשף: על הרקע הזה גם עולות המון בעיות שהן לא פתירות.
<רון עוזרי: והעובדים יודעים מה הם צריכים לעשות?
<דנה רשף: העובדים יודעים כיוון ש"קו לעובד" מאוד דואג.
<דנה רשף: הם לא מבינים את הדקויות ואת הקשיים.
<דנה רשף: צריך להוציא תלוש שכר.
<דנה רשף: איך מעסיק פרטי יוציא תלוש שכר?
<קריאה: יש פטור מהוצאת תלוש שכר.
<קריאה: מעסיק בסיעוד לא חייב.
<קריאה: זה כמו שלעוזרת הבית שלך את לא מוציאה תלוש.
<דנה רשף: זה דבר שלא ידוע, הוא לא מפורסם.
<דנה רשף: אפילו היועצים המשפטיים שלנו לא יודעים דבר כזה.
מיכל רוזין: משרד הכלכלה צריך להבהיר את הדברים האלה.
<דנה רשף: הם הרבה יותר מודעים לזה שיש עליהם חובות שהם לא חשבו עליהן.
<דנה רשף: היום העסקה של עובד זר בלי תנאים סוציאליים נעה בסביבות ה-5000, 5500 שקל לחודש.
<דנה רשף: זה המון כסף.
<אבי סלומה: לא שמעתי מהדובר לגבי פיקוח או ענישה לעובדי סיעוד שהם עובדים זרים.
<אבי סלומה: התאגידים מעודדים פרופר את העובדים הזרים בתחום הסיעוד, כי זה גלגל נוסף של ממון.
<אבי סלומה: כל העברה זה הרבה כסף.
<אבי סלומה: על זה אין פיקוח.
<אבי סלומה: לא שמעתי את זה ממנו.
<אבי סלומה: אין פיקוח על עזיבת או נטישת חסרי ישע.
<אבי סלומה: אין ענישה על זה.
<אבי סלומה: זה צריך להיות כמו על עובדים ישראלים.
<אבי סלומה: לא שמעתי ממנו על נטישה של חסר ישע בידי עובד זר.
<אבי סלומה: זה צרך להיות בצורה ברורה.
<אבי סלומה: אני מרגיש כאילו אני עומד מול הכותל 40 שנה ומדבר לאבן.
מיכל רוזין: יש אצלנו הרבה אנשים שאוהבים לדבר אל האבנים.
מיכל רוזין: אני חושבת שזה פחות משרד הכלכלה, יותר רשות ההגירה.
מיכל רוזין: זה בדיוק מה שהתחלנו להגיד בהתחלה.
מיכל רוזין: תיכף נשמע מרשות ההגירה.
מיכל רוזין: העניין הוא שלכל משרד יש את - -
<רענן שנהב: דיברת על האכיפה כנגד מעסיקים בסיעוד.
<רענן שנהב: אל תשכח שבעל ההיתר הוא המעסיק.
<רענן שנהב: בפועל זה יכול להיות אדם עם אלצהיימר, אדם מרותק למיטה, אדם סיעודי.
<רענן שנהב: המקרים הקיצוניים שעליהם אתה מדבר שמזמינים לחקור אדם עם אלצהיימר, אדם שאינו כשיר משפטית - - יש מקרים לא מעטים שאנחנו נתקלים במצב שהמעסיק נפטר.
<רענן שנהב: נגד מי - -?
<דוד מאיר: אנחנו פועלים מול בני משפחה, מול קרוב, מול שאר בשר, על מנת לא להגיע למקומות האלה.
<דוד מאיר: אני חושב – כבר הצעתי את זה מספר פעמים – שחובה להטיל אחריות של מעסיק נוסף, אחריות של יחסי עובד מעביד על לשכה פרטית, על אפוטרופוס או על גורם משפחתי.
מיכל רוזין: זאת אחת העוולות של העסקה הישירה הזאת.
<דוד מאיר: זה יהיה המעסיק הישיר, לא המטופל.
<רענן שנהב: הלשכות הפרטיות גובות דמי טיפול לחודש.
<רענן שנהב: המשפחות, המעסיקים הם אלה שפונים אליהן על-מנת לקבל את הייעוץ ואת ההכוונה לצורך העסקה של עובד זר.
<רענן שנהב: תמוה בעיני שאין להן איזו שהיא אחריות בגין העסקה של עובד זר, בגין העבירות או בגין אי אכיפה.
מיכל רוזין: אם אני מבינה נכון, זה תחת רשות ההגירה.
מיכל רוזין: תיכף אנחנו נשמע.
<נעה שאואר: שאלה למשרד הכלכלה בעקבות ההסברים.
<נעה שאואר: האם קיים איזה שהוא מקום שבו ניתן לראות מה ההקצאה למתורגמנים?
<נעה שאואר: האם אתם יורדים עם מתורגמנים לשטח כשאתם אוכפים את החוק?
<נעה שאואר: האם יש מתורגמנים אך ורק בטלפון?
<נעה שאואר: האם מתורגמנים באמת באים?
<נעה שאואר: האם אתם עובדים עם איזו שהיא חברה ספציפית, או שמדובר במתורגמנים אינדיבידואלים?
<נעה שאואר: האם ניתן, קיים או מפורסם באיזה שהוא מקום נוהל אכיפה?
<נעה שאואר: על מה מסמנים "וי" בסוף פעולת אכיפה?
<נעה שאואר: מה הם השלבים?
מיכל רוזין: האם רוב האכיפה שנעשתה, לפי מה שדיווחת ב-2013, נעשתה עכב מבצע האכיפה היזומי או שדרך תלונות, פניות וכדומה?
מיכל רוזין: זה מאוד חשוב שנבין, כי יש ממונה על זכויות העובדים.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים לדעת את הפרופורציות מהבחינה הזאת.
<אבנר עורקבי: מי פה אחראי - -?
<אבנר עורקבי: מי נותן החלטה במקרה שהעובד גורש?
מיכל רוזין: אתה מדבר על הפער בין רשות ההגירה למשרד הכלכלה.
מיכל רוזין: אתה שואל אם רשות ההגירה מחליטה להוציא אותו או אם המעסיק רוצה להפסיק?
<אבנר עורקבי: רשות ההגירה.
מיכל רוזין: רשות ההגירה מחליטה לגרש אותו.
<אבנר עורקבי: לאותו עובד סיעודי צריך למצוא פתרון לפי החוק.
<אבנר עורקבי: יש פה התנגשות.
<הילה רענן: צריך למצוא פתרון למטופל אחרי שהעובד שלו גורש.
מיכל רוזין: הוא אומר לא לגרש אותו באופן מידי, אלא לתת את הזמן של ההתארגנות כמו שדורשים - -
<הילה רענן: הוא אומר שיש פער בגלל שמגרשים אותו בו הוא נשאר בלי עובד.
<אבנר עורקבי: לפי החוק צריך לתת 30 יום התראה לעובד על כך שהוא עוזב.
<אבנר עורקבי: נותנים לו שבוע או שבועיים לעזוב את המקום.
<צופיה בן-דוד: מבחינת כלי האכיפה המינהלי, האם גריעת העובדים במידי זה כלי שאתם משתמשים בו?
<צופיה בן-דוד: הזכרתם רק את הנושא של קנס כספי.
<צופיה בן-דוד: מהחקלאים אני יודעת - -
<דוד מאיר: זה רשות ההגירה.
מיכל רוזין: גריעת עובדים במידי זה כמו שהוא שאל על הסיעוד.
מיכל רוזין: מה קורה כשרשות ההגירה מחליטה להוציא עובד?
<צופיה בן-דוד: מה קורה כשבן אדם ביום בהיר אחד מתוך 10 עובדים נשאר בלי עובדים בכלל?
<איתי עצמון: בגלל שאין לו אשרה ורישיון ישיבה?
<קריאה: לא, בגלל שהוא פשוט הפר חוקים - -
מיכל רוזין: אני חושבת שזה שני דברים שונים.
<צופיה בן-דוד: האם הנוהל של אזהרה לפני אכיפה חל גם במקרה של חקלאים?
<צופיה בן-דוד: אני חושבת שזה צריך להיות נוהל קבוע.
מיכל רוזין: את מתכוונת להתראה.
<צופיה בן-דוד: כן.
<דוד מאיר: אין לנו אזהרה לפני אכיפה.
<דוד מאיר: נושא של התראה ניתן במקרים בהם ההפרה היא הפרה ראשונה או הפרה שעומדת באיזה שהוא נוהל שניתן לתת בפעם הראשונה אזהרה.
<איתי עצמון: התראה מינהלית.
<דוד מאיר: התראה מינהלית.
<דוד מאיר: באי תשלום שכר מינימום לעולם לא תינתן.
<דוד מאיר: זה תמיד יהיה עיצום כספי.
<דוד מאיר: אני גם לא חושב לתת התראה למי שלא משלם שכר מינימום.
<דוד מאיר: ברוב ההפרות יש התראה.
<דוד מאיר: בחלק קטן מאוד יש מיד עיצום כספי.
<איתי עצמון: אני לא בטוח שאתם מדברים על אותו מונח.
<איתי עצמון: את מדברת על התראה באופן כללי, על אזהרה מראש, אתה מדבר על התראה מינהלית לפי חוק הגברת האכיפה.
<צופיה בן-דוד: אני לא מספיק בקריאה בדקויות של החוקים.
<צופיה בן-דוד: מדובר פה על נוהל מינהלי של הוצאה לפועל מיד, בלי צורך במערכת משפטית.
<צופיה בן-דוד: השאלה אם חקלאי, שזה קהל היעד - -?
<איתי עצמון: גם לפני הטלת עיצום כספי יש שימוע, יש הליך שלם בחוק.
<צופיה בן-דוד: נתקלתי בחקלאי שבאו אליו ב-05:00 לפנות בוקר ולקחו לו 17 עובדים על המקום.
<איתי עצמון: מאיזו סיבה?
<קריאה: יכול להיות שהוא מעסיק אותם בצורה לא חוקית.
<צופיה בן-דוד: העסקה הייתה חוקית.
מיכל רוזין: הזכרת את כיבוי אש.
מיכל רוזין: סיירנו עם הוועדה ביום ראשון שעבר במספר מוסדות סיעודיים.
מיכל רוזין: אחת הבעיות הקשות שעולות שוב ושוב זה הנושא של כיבוי אש.
מיכל רוזין: יכולים פשוט להודיע למוסד סיעודי: עכשיו אתה נסגר לחודשיים, כי אין לך אישור כיבוי אש.
מיכל רוזין: לכיבוי אש יש את הזמן שלהם.
מיכל רוזין: עד שהם יגיעו לתת את האישור, מה אמורים לעשות עם המטופלים הסיעודיים?
מיכל רוזין: האם יש לכם קשר עם כיבוי אש?
מיכל רוזין: האם אתם מגיעים עם פקחי כיבוי אש?
מיכל רוזין: אתם בודקים כשאתם מגיעים למקום אם יש אישור כיבוי אש?
מיכל רוזין: האם אתם מוודאים שכיבוי אש נותנים את המענה הנכון?
<דוד מאיר: עם כיבוי אש אנחנו פועלים רק במסגרת העסקים שמעסיקים מסתננים, לא בפעילות השגרתית היום יומית.
<דוד מאיר: אנחנו לא בודקים את היבטי כיבוי אש בכל העסקים בשוטף.
<דוד מאיר: זה בכלל תפקיד של רישוי עסקים.
מיכל רוזין: כשמעסיקים את מבקשי המקלט, האם אתה בודק כיבוי אש?
<דוד מאיר: באזור תל-אביב ישנם עסקים פיראטיים בכמויות אדירות שנמצאים מתחת לבניינים ויש בהם בלוני גז, יש בהם חשמל פיראטי.
<דוד מאיר: מספיק שיהיה איזה זיק אחד של אש שירים בניין שלם ויפציץ בניינים שלמים באזור המרכז.
מיכל רוזין: אתה לא בודק כיבוי כשהוא מעסיק עובדים זרים?
<דוד מאיר: יש עסקים שמראש בונים אותם בצורה מאוד מאוד - -
מיכל רוזין: אני איתך.
מיכל רוזין: אני בעד שתעשה פיקוח.
מיכל רוזין: השאלה למה כשזה מבקשי מקלט אז כן, כאשר זה עובדים זרים אתה אומר לי שאתה לא מתעסק עם כיבוי אש.
<דוד מאיר: אני לא מדבר על עסקים שהם עסקים נורמטיביים.
<דוד מאיר: לעסק שנבנה בהליכי רישוי יש אישור כזה או אחר.
<דוד מאיר: שם דרוש אישור כיבוי אש או דרוש אישור של משרד הבריאות.
<דוד מאיר: אלה היבטים שרישוי עסקים בודקים.
<דוד מאיר: כשאנחנו הולכים בפעילות משותפת עם כיבוי אש זה במטרה להפסיק באופן מידי פעילות או לסגור עסק כי יש שם סכנות אמיתיות שיכולות לגרום כל רגע לאסון.
<דוד מאיר: אם חסר לו אישור כיבוי אש, זה תפקידן של הרשויות המקומיות לבדוק.
מיכל רוזין: אתה רוצה לענות על העניין של שירותי תרגום?
<דוד מאיר: אין לנו הקצאה מסוימת של מתורגמנים.
<דוד מאיר: יש לנו שירותי תרגום שאנחנו קונים מחברה.
<דוד מאיר: כל שנה המשרד עושה מכרז לשירותי תרגום, מקצה כסף לשירותי תרגום.
<דוד מאיר: אנחנו יוצאים במכרז.
<דוד מאיר: אם אינני טועה, חברת "פרוטוקול" היא החברה.
מיכל רוזין: המפקח מגיע עם מתורגמן?
<דוד מאיר: לפני שאנחנו יורדים לשטח אנחנו מתאמים עם מתורגמן שנמצא איתנו ברכב ומלווה אותנו במהלך יום העבודה.
<דוד מאיר: אם קרה מקרה שהגענו לשטח לא במסגרת גביית העדות הראשונה אלא במסגרת נוספת של פיקוח ואני צריך לדבר עם עובד, אנחנו יכולים להסתייע גם בתרגום טלפוני.
<דוד מאיר: גם זה יכול להיות.
<דוד מאיר: דרך אגב, התרגום הטלפוני הוא עוד יותר טוב מהתרגום בפועל, כי לפעמים כשאני לוקח את המתורגמן אני יום שלם לא מוצא את העובד.
<דוד מאיר: בטלפון יותר קל, כי אתה מוצא את העובד.
<דוד מאיר: יש שירותי תרגום.
<דוד מאיר: זה לא מתורגם לכמות תקנים, זה מתורגם לכסף.
<דוד מאיר: יש הקצאת כספים כל שנה על מנת לתת את שירותי התרגום.
<דוד מאיר: את נוהל העבודה שלנו אנחנו נדאג לפרסם.
<דוד מאיר: כשאנחנו מגיעים לתלונה, ההנחיה הראשונה היא להתמקד במהות התלונה, לראות על מה העובד מתלונן, כאשר בנוסף להרחיב לכל שאר חוקי העבודה הרלוונטיים להעסקה שלו, קרי: שכר, שעות עבודה, תלושי משכורת, ניכויים, כל מה שקשור להיבט של הרווחה שלו.
<דוד מאיר: זה בדרך כלל מתמקד ב-5 חוקי עבודה עיקריים ומרכזיים.
<דוד מאיר: זה נכון לעובדים זרים ולשאר המשק.
<דוד מאיר: אלה החוקים הרווחים, או אלה תנאי העסקה הרווחים של העובדים.
<דוד מאיר: זה נוהל העבודה.