GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רותם אילן: התקשר הכתב מ"מעריב", התקשר הכתב ב"הארץ", התקשרה הכתבת ב-"ואללה" וכל אחד מהם זכה לבשר למשפחה ואכן זה היה רגע מאוד משמח.
<רותם אילן: אני אומרת את זה קצת באירוניה כי אני חושבת שגם אם אלה משפחות של מהגרים, ראוי לבקש את אישורן למשהו כזה כי בכל זאת יש להן זכויות ובקרוב הן יהיו תושבים בישראל.
שמעון אוחיון: בשמחה כולם רוצים להשתתף.
מיכל רוזין: רשות לא נותנת לכתב פרטי מספר טלפון של משפחה עם ילדים.
<רותם אילן: לכל המשפחות האלה יש בעיות ולכן אני צופה שאם יהיו עוד משפחות שתגענה, גם להן יהיו בעיות.
<רותם אילן: כאמור, המדינות שציינתי - הפיליפינים, גאנה, ניגריה, סרילנקה – לא חתומות על אמנת האפוסטיל, כך שאפילו את האפשרות הזאת, שזאת האפשרות הטובה, אין לנו.
<רותם אילן: זה אומר שאנחנו צריכים לעבור את כל ההליך הארוך של אימות במדינת המוצא, תהליך ארוך ויקר שלפעמים לא קיים.
מיכל רוזין: בנוסף לכך שאני רוצה לדעת מתוך הרשימה של ה-221 כמה בגירים, כמה משפחות חד הוריות, כמה משפחות עם שני הורים, אני רוצה לדעת גם כמה ילדים נולדו בישראל וכמה ילדים נולדו בחוץ לארץ.
מיכל רוזין: גם כאן אני מבינה שיש שוני.
מיכל רוזין: אם הם לא נולדו בארץ, האימא לא צריכה להוכיח את אימהותה.
מיכל רוזין: לצערי בגלל נוהל משרד הפנים האבא עדיין יצטרך להוכיח שהוא האבא.
מיכל רוזין: אני לא מתנצלת בשם סגנית השר.
מיכל רוזין: היא תבוא והיא תתנצל בשם עצמה.
מיכל רוזין: כפי שאמרתי, אני התייעצתי אתה אם לבטל את הישיבה והיא החליטה שלא לבטל את הישיבה אבל לא הגיעה לשבת כאן מולכם.
מיכל רוזין: אנשים באו במיוחד לכך, ידענו שיש הצבעות אבל הן היו אמורות להסתיים קודם אבל אין מה לעשות, צריך לקחת אחריות.
<שרה זילברשטיין היפש: אחרי ששמחנו, אפשר להעלות נושא אחר?
מיכל רוזין: קודם כל, עוד לא שמחנו לגמרי.
מיכל רוזין: אני בירכתי את שני השרים כי כאשר צריך לברך, אנחנו מברכים.
מיכל רוזין: אנחנו רצינו לדעת מה זה הסיפור הזה עם האישורים והאפוסטיל ולנסות להבין את זה.
מיכל רוזין: אני מקווה שנקבל תשובות מרשות ההגירה ומסגנית השר.
<שרה זילברשטיין היפש: אני מבקשת להעלות בעיה מאוד חריפה ועכשווית.
<שרה זילברשטיין היפש: אני מהמשרד לאזרחים ותיקים.
<שרה זילברשטיין היפש: פנינו לסגנית שר הפנים אבל אני רוצה להעלות בעיה של אזרחים ותיקים שלא מקבלים שעות סיעוד בעת ההמתנה להחלטת הוועדה ההומניטרית של רשות האוכלוסין.
<שרה זילברשטיין היפש: עכשיו יש דרישה חדשה והיא להביא הצהרת עורך דין דבר שיוצר תרעומת רבה מאוד של האזרחים הוותיקים כי כידוע לא כל אחד צמוד לעורך דין שנותן הצהרת יושר ודברים מהסוג הזה.
<שרה זילברשטיין היפש: בינתיים כל התהליך הזה תוקע את החלטות המוסד לביטוח לאומי וזה אומר שאזרח ותיק יכול לחכות חודשים על מנת להעסיק את העובד הזר כי הרי לא זורקים אותו מהמדינה.
מיכל רוזין: אבל הוא יכול כבר להעסיק אותו.
<שרה זילברשטיין היפש: לא, הוא ממשיך להעסיק אותו.
מיכל רוזין: אבל הוא לא מקבל מביטוח לאומי.
<שרה זילברשטיין היפש: ברגע שהאזרחים הוותיקים לא מקבלים את התשלום עבור העובד הזר – והם גם צריכים עורך דין כדי שיאמת את נתוני העובד הזר – אנחנו בבעיה חדשה.
<דורון רז: הביטוח הלאומי מכבד ומשלם עבור שכר העובד הזר ברגע שיש אישור, חותמת "נתקבל" של המסמכים בוועדת החריגים.
<שרה זילברשטיין היפש: זה בדיוק מה שאין.
<דורון רז: יש.
<שרה זילברשטיין היפש: הבעיה היא שבזמן הזה היה אפשר לקבל כסף.
<שרה זילברשטיין היפש: מה שדורון אומר, זה היה קודם.
מיכל רוזין: אני מברכת את הצטרפותה של סגנית שר הפנים.
מיכל רוזין: עד כה דיברנו על נושא אישור הילדים ותכף נחזור על הקושי שעלה בישיבה ונביא אותו גם לידיעתך.
מיכל רוזין: כרגע אנחנו מבקשים להעלות קושי נוסף ולבדוק האם הוא אכן קיים.
מיכל רוזין: שרה זילברשטיין מהמשרד לאזרחים ותיקים העלתה קושי שכאשר קשיש הגיש בקשה לוועדה ההומניטרית להמשיך להעסיק עובד זר, בזמן ההמתנה, אחרי חמש שנים ושלושה חודשים – או אם הוא עבר ממישהו אחר – הביטוח הלאומי לא מעביר לקשיש את התשלום עבור העובד הזר.
פניה קירשנבאום: זה שייך למשרד הרווחה ולא למשרד הפנים.
פניה קירשנבאום: אני יכולה לענות על הדברים עליהם אחראים.
פניה קירשנבאום: על הביטוח הלאומי אני עוד לא אחראית.
מיכל רוזין: הבעיה היא ועדה הומניטרית של משרד הפנים.
מיכל רוזין: שוב אני רוצה לומר שהוועדה ההומניטרית גם פרסמה שעומדים להלבין, אם אפשר לקרוא לזה כך.
מיכל רוזין: משה הוא חבר בוועדת שושני שעוסקת בנושא הסיעוד ואחד הדברים שהם החליטו הוא – ותקן אותי אם אני טועה – לאשר את אותם 5,000 שבהמתנה כאישורים חריגים בוועדה ההומניטרית.
מיכל רוזין: אנחנו שואלים מדוע בעת ההמתנה הקשישים הסיעודיים אינם מקבלים מביטוח לאומי את ההקצבה לעובד זר.
מיכל רוזין: הם צריכים אישור מהוועדה ההומניטרית על מנת שהם יוכלו לקבל מביטוח לאומי והם לא מקבלים את האישור זה.
מיכל רוזין: דורון רז ברשות דיבור.
<דורון רז: קודם כל, אני רוצה לברך את סגנית השר על התרומה הגדולה שלה לסיום הסאגה של הוועדה ההומניטרית ו-5,000 העובדים שהולבנו.
<דורון רז: כל הכבוד והערכה של כולנו לעשייה.
מיכל רוזין: אין ספק שזה לטובת המטופלים.
<דורון רז: ברור שזה לטובת המטופלים וגם לטובת המדינה כי אם לא היו מלבינים אותם, היו באים 5,000 אחרים מחוץ לארץ ואלה היו נשארים כאן.
<דורון רז: הנוהל שהיה עד היום היה - בגלל שהוועדה הזאת נתקעה זמן רב עד שסגנית השר פתרה את הבעיה – שחותמת של "נתקבל" על המסמכים בוועדה, מבחינת ביטוח לאומי היה הליך שהספיק כדי לתת תשלום עבור העסקת העובד הזר.
<דורון רז: אומרת שרה שהנהלים שמשתנים כל הזמן השתנו ובעצם כרגע הוועדה, אם היא לא שמה את החותמת הזאת שביטוח לאומי הסכים לשלם בעקבותיה את שכר העובדים הזרים, נתקע ההליך הזה.
<דורון רז: זאת אומרת, אפילו אם ברור שהמטרה של הוועדה ההומניטרית היא לא להמשיך להיות חותמת גומי ולהכשיר אלפי עובדים חדשים עוד פעם, ברור שהמקרים החריגים שיגיעו לוועדה, ואם באמת יש להם את הפוטנציאל להיות מאושרים, שלא ייפגעו בהליך הארוך - וזה כן במסגרת המגרש של משרד הפנים - אלא הוועדה עצמה תמשיך בהליך של אישור קבלת המסמכים.
<דורון רז: בסך הכול ביטוח לאומי לא שינה את הנהלים שלו.
<דורון רז: ברגע שהוועדה אישרה את קבלת המסמכים, לא השתנה כלום מבחינת ביטוח לאומי והקשיש זכאי לקבל את התשלום עבור העסקת העובד הזר.
<דורון רז: הוא נמצא בשלב של דיונים, אבל בשלב הזה הוא לא נפגע.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שמתאים יותר שמשה יענה על כך.
פניה קירשנבאום: בהתייחס לוועדה ההומניטרית, היום דיברנו על התקנות אבל יש עוד קריטריונים ובמקביל החלטנו לגבי הוועדה ולא יקרה בוועדה ההומניטרית - אני כבר אמרת כדי שלא תהיה הציפייה – מצב שכל מי שמגיע לוועדה, אוטומטית עכשיו יקבל אישור.
פניה קירשנבאום: הסיפור הזה נגמר.
מיכל רוזין: מה באמת יהיה?
פניה קירשנבאום: יש קריטריונים שאנחנו שקבענו ואלה קריטריונים שיחד עם ועדת רוזנטל והלשכה המשפטית ישבנו והגדרנו.
מיכל רוזין: תקנות חדשות?
פניה קירשנבאום: אלה לא תקנות.
מיכל רוזין: הייתה המגבלה של המאתיים בשנה.
פניה קירשנבאום: זה לא קשור לזה.
פניה קירשנבאום: הקריטריונים לא קשורים למאתיים.
פניה קירשנבאום: אנחנו מאוד מקווים שהתקנות שאישרנו היום יחד עם הקריטריונים החדשים לא יביאו לכך שבוועדה הזאת יצטברו שוב 5,000 מקרים.
פניה קירשנבאום: אנחנו מקווים שבסך הכול זה יפתור בעיה.
פניה קירשנבאום: לגבי ביטוח לאומי, משה יתייחס.
<משה נקש: אני אתחיל מהנקודה הזאת של התשלום של ביטוח לאומי.
<משה נקש: נכון שעד תחילת הנוהל החדש בו נכנסו קריטריונים חדשים, היינו מוציאים מכתב לכל מי שמגיש בקשה האומר שהבקשה התקבלה ולפי זה הוא היה יכול לקבל, עד לתשובה סופית, את הקצבה של ביטוח לאומי.
<משה נקש: עשינו את זה מכיוון שהיו לנו אלפי בקשות ולא רצינו לפגוע באותם מטופלים.
<משה נקש: נכון להיום, ובעקבות החלטת השר, סגנית השר והמנכ"ל שלנו – כולם היו שותפים להחלטה הזאת – לאשר גורף בכמה תנאים את העובדים הזרים, עשינו ניקוי שולחן והתחלנו מנקודת אפס.
<משה נקש: בנקודה הזאת ממנה התחלנו אמרנו שכמו שכתוב בנוהל, יש שני מסלולים של דיון בוועדה הזאת, יש דיון מהיר ויש דיון רגיל.
<משה נקש: הדיון המהיר הוא לגבי אלה שלא עומדים בקריטריונים שמפורסמים וקבועים בנוהל.
<משה נקש: לגבי אותם מקרים, אנחנו באמת לא מוציאים עדיין את המכתב כיוון שהתשובה הסופית תהיה מהירה הרבה יותר מכפי שהיה קודם לכן ולכן אין עניין להוציא מכתב ואחרי שבוע להוציא מכתב אחר.
מיכל רוזין: למה זה יהיה יותר מהיר?
מיכל רוזין: דנו יום שלם על הנושא של ועדת רוזנטל.
מיכל רוזין: למה יותר מהיר?
מיכל רוזין: הרי אין מחשוב חדש, אין כוח אדם יותר גדול, ולכן מה השתנה?
<משה נקש: הליכי עבודה השתנו.
<משה נקש: קבענו קריטריונים מסוימים וכל מי שלא עומד בקריטריונים האלה, הבקשות האלה נדונות בדיון מהיר, גם באמצעות דואר אלקטרוני בין כל חברי הוועדה.
<משה נקש: מגובשת המלצה ומעבירים אותה לשר.
<משה נקש: בדרך כלל אנחנו עושים אחת לשבוע דיון כזה ויום-יומיים אחר כך מעבירים את ההמלצות לחתימה ולהחלטה סופית.
מיכל רוזין: מה השתנה בקריטריונים ובמכסה?
<משה נקש: קודם כל, המכסה לשנת 2014 נקבעה ל-5,000 והיא כוללת בתוכה את כל הבקשות של העבר.
<משה נקש: לכן אני לא יודע לומר כמה מהבקשות בעבר יאושרו.
<משה נקש: אנחנו לא יודעים מה יהיה קדימה, אבל אנחנו מניחים שהמכסה תחזור להיות מאתיים וככל שיהיה צורך, כולנו עם היד על הדופק.
מיכל רוזין: מה השתנה בקריטריונים, חוץ מההליך המהיר יותר?
<משה נקש: ההליך המהיר הוא שינוי בהליכי העבודה שלנו.
<משה נקש: בקריטריונים נוספו מספר תנאים שאם עובדים זרים לא עומדים בהם, לא יוכלו להגיש בגינם בקשה לוועדה ההומניטרית.
מיכל רוזין: אלה התקנות החדשות או שיש בנוסף?
<משה נקש: בנוהל יש קריטריונים.
מיכל רוזין: אני מבינה שאלה קריטריונים.
מיכל רוזין: זה כמובן כולל כאלה שעברו לא על פי התקנות ולכן הם לא יוכלו להגיש בקשה.
<משה נקש: הקריטריונים בעצם קובעים שעובד זר שסיים שבע שנים בישראל, לא יוכלו להגיש בגינו בקשה לוועדה ההומניטרית למעט חריג עבור נכים קשים שלהם אנחנו כן מאפשרים חריג בסעיף הספציפי הזה.
<משה נקש: חוץ מזה, עובד זר שיגיש בקשה לקבלת מעמד בישראל מכוח חיים משותפים או פליטות או דברים כאלה, גם לא יוכלו להגיש בגינו בקשה לוועדה ההומניטרית.
<משה נקש: עובד זר שהוגשה עבורו בקשה בעבר לוועדה, מן הסתם אין עוד קשר וגם כאן אין עניין להגיש עוד פעם בקשה לדיון בוועדה.
<משה נקש: כמובן בנוהל החדש אנחנו מבקשים גם כל מיני תצהירים חדשים, תצהיר של העובד שהוא מצטרף לבקשה של המטופל כי היו גם מקרים שהגישו בקשה והוא אמר שהוא בכלל לא ידע על כך.
<שרה זילברשטיין היפש: תצהיר לפני עורך דין?
<משה נקש: כן.
מיכל רוזין: העובד לא ידע?
<משה נקש: העובד לא ידע.
<משה נקש: היה מקרה כזה.
<שרה זילברשטיין היפש: התצהיר הוא לפני עורך דין והקשיש משלם עבור זה.
<משה נקש: אנחנו נדרשנו גם לסוגיה הזאת.
<משה נקש: לא קיבלנו עד עכשיו תגובה על כך.
<משה נקש: אלה הם הקריטריונים החדשים שנכנסו.
<משה נקש: כל בקשה שלא עומדת בקריטריונים מועברת, כמו שאמרתי, לדיון מהיר.
<משה נקש: הבקשות הרגילות שעומדות בכל התנאים, בתנאי הסף ובקריטריונים, הן מועברות לדיון רגיל ולהן אנחנו כן מוציאים את המכתבים האלה.
<משה נקש: ככל שנראה שיש צורך להוציא גם לדיון המהיר מכתבים, נעשה את זה אבל בשלב זה, כרגע, עוד לא כי אין צורך בזה כי אנחנו כן נותנים תשובות מהר.
<משה נקש: אם נראה שאנחנו מתעכבים בעניין הזה, ואני מקווה ומאמין שלא נגיע לשם, אנחנו נוציא מכתבים.
מיכל רוזין: בזמן התהליך הזה, לגבי הנושא של ביטוח לאומי, האם יש קושי לאותם קשישים או סיעודיים לקבל מהביטוח הלאומי?
<משה נקש: כמו אמרתי.
<משה נקש: מי שעובר לדיון רגיל – ודיון רגיל מתקיים אחת לחודש פחות או יותר כאשר מתכנסת הוועדה – אנחנו מוציאים לו מכתב כדי שיוכל לקבל ביטוח לאומי עד תשובה סופית.
<משה נקש: אלה שבדיון המהיר, בשלב זה הם לא מקבלים את המכתב אבל לא צריך להיות להם קושי מכיוון שהם אמורים לקבל תשובה סופית תוך שבוע או שבועיים ולכן אין כאן איזשהו פער זמן שהוא מפסיד.
<קריאה: בזמנו ביטוח לאומי היה משלם רטרואקטיבית.
<משה נקש: גם עכשיו.
<דורון רז: בביטוח לאומי אין רטרואקטיביות.
<דורון רז: זה מיום הוצאת האישור.
<דורון רז: אם אתה מעכב את האישור, הימים האלה לא משולמים.
<משה נקש: אנחנו דיברנו עם ביטוח לאומי.
מיכל רוזין: ביטוח לאומי לא הוזמן היום לנושא.
<משה נקש: אנחנו נבדוק את זה שוב מול הביטוח הלאומי.
<משה נקש: הסיכום שהיה, למיטב זיכרוני, הוא שמי שהבקשה תאושר לו, הוא כן יקבל מיום הגשת הבקשה רטרואקטיבית.
<משה נקש: כאמור, אני אבדוק את זה מול המוסד לביטוח לאומי.
<שרה זילברשטיין היפש: אני רוצה להוסיף משפט אחד.
<שרה זילברשטיין היפש: אני מאוד מברכת על התהליך אבל שוב, עצם העובדה - אנחנו יודעים על כך מפניות של אזרחים ותיקים - שלא קיבלו מהמוסד לביטוח לאומי את הכספים.
מיכל רוזין: כרגיל, יש כאן
מיכל רוזין: חיבור בין שלוש רשויות ואנחנו נעשה את החיבור הזה ואני בטוחה שנגיע, גם אם נצטרך רטרואקטיבית לבקש מהביטוח הלאומי להסביר שזה עניין של פרוצדורה.
מיכל רוזין: מרגע שהבקשה מאושרת, זה אומר שזה היה אמור להיות מאושר מרגע הגשת הבקשה וזה דבר טכני לחלוטין.
מיכל רוזין: פאינה, את רוצה לומר משהו לפני שאנחנו ממשיכים?
מיכל רוזין: יש כאן הרבה מוזמנים שבאו לפגוש אותך.
מיכל רוזין: את רוצה לומר משהו על התקנות שאושרו עכשיו ועל כל נושא הסיעוד?
פניה קירשנבאום: קודם כל, אני רואה שיש כאן מעורבות ציבורית גדולה בנושא ואני מבינה שזה באמת נושא שנוגע כמעט לכל בית בישראל, אם אלה ילדים ואם אלה מבוגרים.
פניה קירשנבאום: אמרתי את זה עכשיו גם בוועדת הפנים.
פניה קירשנבאום: אנחנו בסך הכול דנו על כל הנושא הזה וכדבר ראשון ראינו חשיבות של צמצום הפער בוועדה ההומניטרית, קבלת החלטות וזירוז תהליכים.
פניה קירשנבאום: מצד שני גם ראינו את הצרכים של המטופלים.
פניה קירשנבאום: דנו על התקנות ועל כל הבעייתיות של הנושא ובאיזשהו שלב החלטנו שאנחנו חייבים לחתוך בנקודה זאת.
פניה קירשנבאום: יכולנו להמשיך לדון ולשפר את התנאים יותר ויותר ולהוסיף, ואפילו הייתה אצלנו דילמה מאוד קשה האם אנחנו מחכים למסקנות של ועדת שושני שמסיימת את תפקידה בסביבות אפריל, אחרי פסח, או שאנחנו בכל זאת הולכים עם תקנות ואם המסקנות יהיו מהותית שונות מההמלצות שלנו, נערוך תיקונים.
פניה קירשנבאום: בהחלטה משותפת, גם עם ראש רשות האוכלוסין וגם עם הנציגים שיושבים כאן כמו משה ושושנה, קיבלנו החלטה לסיים את התהליך עכשיו ולהביא את התקנות לאישור של הכנסת.
פניה קירשנבאום: בוועדת הפנים התחייבנו שבעוד שנה נביא את המסקנות שלנו איך התקנות האלה עובדות ואם יהיה צורך, אנחנו פתוחים לשמוע ולדון עליהן שוב.
פניה קירשנבאום: אם נצטרך לעשות עוד תיקונים פה ושם, אנחנו מאוד קשובים לצורכי הציבור.
פניה קירשנבאום: הרבה מדברים על העובדים אבל אלי מגיעות פניות של המשפחות.
פניה קירשנבאום: באחד הסיורים שלי בערבה התיכונה פגשתי משפחה שיש לה ילד שזקוק לטיפול והיא קורסת.
פניה קירשנבאום: לא משנה איזה עובד, ומחתימים אותו על כך שהוא יודע שהוא מגיע לפריפריה, שהוא מגיע לערבה והוא יודע מה התנאים ומי המשפחה, אבל הוא מגיע לשם ואחרי יומיים עוזב את המשפחה ואנחנו יכולים לחפש אותו במרכז הארץ.
פניה קירשנבאום: עכשיו המשפחה צריכה להזדכות.
פניה קירשנבאום: כל מי שנמצא כאן יודע בדיוק את התהליכים האלה ואני לא צריכה להרחיב.
פניה קירשנבאום: כשאני ראיתי את המשפחה הזאת, אמרתי שאנחנו את הנושא הזה חייבים איכשהו לקדם ולפתור.
פניה קירשנבאום: אנחנו חייבים לשים גבולות ומגבלות כי אם לא כן, אנחנו חוטאים למטרה ואני מתכוונת אני כחלק מאותו ממסד שצריך לטפל באזרחים שלו.
פניה קירשנבאום: לכן קודם כל, בראש מעייני אלה האנשים המטופלים, אלה שזקוקים לטיפול ואלה שזקוקים לסיוע.
פניה קירשנבאום: כך ראינו את המטרה שלנו ולשם כיוונו את התקנות.
פניה קירשנבאום: גם בקריטריונים וגם בתקנות אני חושבת שנתנו נכון להיום – אני לא אומרת שנתנו מאה אחוזי תשובות – לרוב הבעיות את התשובה הנכונה לרגע זה, לתקופה הזאת, ואני רוצה להודות לכל מי שהיה שותף לתהליכים – ליועצים שלי, לשלומי שיושב שם מאחור, לוויקה שיושבת כאן, כמובן לעובדי המשרד, לראש הרשות, לאמנון בן-עמי, לשושנה, למשה נקש.
פניה קירשנבאום: אתם לא מבינים כמה שעות הוקדשו לנושא.
פניה קירשנבאום: אני רואה את משה בכל הוועדות, בוועדה ההומניטרית ובוועדת שושני, ואני שואלת מתי לבחור הזה יש בכלל זמן.
<קריאה: אני לא יודעת איך הוא עונה לנו לטלפונים עת אנחנו מתקשרים.
פניה קירשנבאום: האנשים האלה מחויבים לכם במאת האחוזים ואני מאוד רוצה להודות להם על כך.
מיכל רוזין: לא דיברתי בוועדת הפנים כפי ששמת לב.
מיכל רוזין: אני כיושבת ראש הוועדה לעובדים זרים מקבלת הרבה מאוד פניות של משפחות עם הרבה מאוד קשיים.
מיכל רוזין: אנחנו שומעים בשנה האחרונה על הקושי ומנסים לפתור כל מיני צמתים בהם באמת יש קשיים שבסופו של דבר יעשו את החיבור הנכון ואת ההתאמה הנכונה.
מיכל רוזין: בוועדת הפנים ניסיתי לומר – אבל חשבת שאני אומרת משהו אחר – שכן התחלנו כאן לדון בוועדה שלנו, ומצטרפים לכך גם משרדי הממשלה בתמיכה, שצריך לחשוב באופן כללי גדול יותר ורחב יותר על כל סוגיית העובדים הזרים וכיצד זה מתקיים במדינת ישראל.
מיכל רוזין: זה נכון שעשיתם תקנות וזה פותר צמתים מסוימים אבל זה לא פותר את הנושא בכללותו ויש כאן בעיה הרבה יותר מורכבת שלא ניכנס אליה היום.
מיכל רוזין: בסופו של דבר מטבע הדברים כאן בכנסת אנחנו מסתכלים עם זכוכית מגדלת על הבעיות, על הקשיים, על המקומות בהם לא טוב.
מיכל רוזין: אני רוצה להזכיר לכולנו שתשעים אחוזים לפחות, אם לא יותר, אם לא למעלה מכך, מהעובדים שמגיעים לכאן עושים עבודה טובה והמטופלים, הקשישים הסיעודיים, זקוקים להם מאוד.
מיכל רוזין: לא סתם יש מלחמה על האישורים ועל 5,000 בוועדה ההומניטרית.
מיכל רוזין: המטופלים זקוקים לעזרתם.
מיכל רוזין: הם ממלאים כאן צורך שלא קיים, שכרגע במצב הנוכחי, עם השיטה שקיימת כרגע, לא מתמלא לצערנו עם עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: לכן אני חושבת שתמיד צריך לזכור שלצד זה שאנחנו רואים את הבעיות ואת הקשיים.
מיכל רוזין: בהלוויות – ואני שומעת לא פעם ואפילו בזמן האחרון זה יותר ויותר, וסליחה שאני אומרת את זה – מודים למטפלת הפיליפינית או למטפל על שנים שהקדישו למשפחה ועל כך שהפכו להיות חלק מהמשפחה.
מיכל רוזין: את זה ניסיתי לומר גם בוועדת הפנים.
מיכל רוזין: צריך לזכור - כאשר אנחנו מסתכלים על הקשיים והבעיות, על אלה שנוטשים ועל אלה שעוזבים - שבסופו של דבר שהרוב הגדול מסתדרים, מתאימים, רוצים לעבוד, רוצים את העובדים הזרים שיגיעו לכאן לעבוד והם הופכים להיות חלק מהמשפחה ומכבדים אותם.
מיכל רוזין: כל הרצון שלנו הוא שאנחנו נכבד אותם.
מיכל רוזין: הם אורחים כאן, אנחנו מזמינים אותם לעבוד כאן, אנחנו מזמינים אותם לטפל בקשישים שלנו, בילדים שלנו, בנכים שלנו.
מיכל רוזין: אנחנו מזמינים אותם ולכן מן הראוי שגם ניתן להם את היחס הראוי.
מיכל רוזין: לאחר מכן אתן את רשות הדיבור לאמנון בן-עמי כדי שיאמר משהו על התקנות וגם על נושא הילדים עם אישורי האפוסטיל, נושא שהעלינו כאן ועדכנתי אותך בקצרה.
שמעון אוחיון: כחבר הוועדה לעובדים זרים שמשתדל כמה שאפשר לחלק את זמני בין הוועדה הזאת לבין ועדת החינוך וועדת אחרות, אני עוקב אחרי הדברים הללו.
שמעון אוחיון: אני באמת רואה את הצד ההומניטרי ואני מסכים עם מה שאת אמרת.
מיכל רוזין: אני חושבת שזאת פעם ראשונה.
שמעון אוחיון: זאת כבר פעם שלישית.
שמעון אוחיון: ספרתי.
שמעון אוחיון: אני עדיין מחכה להדדיות.
שמעון אוחיון: נזכרתי שהמטפלת של אמי זיכרונה לברכה, היום היא יושבת היום בקנדה, עד היום בקשר משפחתי כי היא הייתה חלק כי בוודאי הצד האנושי הוא מאוד מאוד חשוב.
שמעון אוחיון: אנחנו צריכים לראות גם את המשפחות וגם את העובדים.
שמעון אוחיון: אני שומע כאן במסגרת הוועדה, ותמיד מקבל את הרושם, כאילו מדובר באיזושהי חומה פקידותית בצורה בעניין הזה, שלא מגלה כאן התגייסות או איזשהו יחס אנושי.
שמעון אוחיון: מותר גם לומר יישר כוח לסגנית שר הפנים ולכל הצוות שלקח על עצמו משימה כדי לגבש את הקריטריונים, כדי לזרז את התהליכים ולקדם אותנו למצב שהוא גם יעיל כלפי השירות וכלפי המשפחות וגם נותן לנו את ההיבט ההומניטרי.
שמעון אוחיון: על כך יישר כוח לך ולכל הצוות.
<דורון רז: הערה.
<דורון רז: אני רוצה להגיד לכל הנוכחים כאן שלא נשכח שבתחום הסיעוד יש מאה אלף מטפלות ישראליות שמטפלות.
<דורון רז: אנחנו מדברים כאילו כל הסיוע הוא על העובדים הזרים, אבל לא כך הוא.
<דורון רז: שם צריך לתת את המשקל ולחזק את זה כך שיהיו יותר עובדים ישראלים היכן שאפשר.
<דורון רז: הסיעוד עדיין נמצא בידיים ישראליות.
מיכל רוזין: אני אעדכן שהופעתי בפני ועדת שושני, כפי שמשה יודע, והעליתי כמה וכמה רעיונות לשלב יותר עובדי סיעוד ישראלים ובאמת להקל על נושא העסקת העובדים הזרים ולא כי אני לא רוצה שיהיו כאן עובדים זרים אלא אני רוצה לדאוג שתהיה תעסוקה ישראלית וגם כדי לדאוג שבמקומות בהם אין צורך, כמו למשל עבודה של 24 שעות ביממה, ועוד לא פתרנו כאן בכנסת את הנושא של שעות עבודה ומנוחה לגבי העובדים הזרים ויש לנו עוד דרך ארוכה בדברים האלה, אבל במקביל כמובן אנחנו צריכים לתמוך בעובדי הסיעוד הישראלים ולמצוא פתרונות שלא יאלצו הרבה פעמים קשישים לקחת עובדים למשך 24 שעות ביממה.
מיכל רוזין: זה דבר לא נכון כי לא כל קשיש צריך עובד למשך 24 שעות ביממה, כולל הלילה.
מיכל רוזין: יש כל מיני פתרונות שלא אעלה אותם עכשיו אבל העליתי אותם בפני ועדת שושני.
מיכל רוזין: אני מקווה שהמסקנות יהיו בכיוון הזה.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שאני היחידה שלא הופעתי בפני ועדת שושני והגיע הזמן שאני אופיע שם.
<בת אל הנטווקר: אני בתו של אביגדור שהוא נכה.
<בת אל הנטווקר: הנושא הוא עליו ואנחנו מבקשים להוסיף משהו קטן.
<בת אל הנטווקר: ברור שיש הרבה אנשים שנהנים מהעובדים הזרים שבאים ואכן יש נכים רבים שנמצאים עם העובדים והם שבעי רצון מהם, אבל יש הרבה – ואנחנו נמנים עליהם – שבחצי השנה האחרונה היו אצלנו אולי 25 עובדים.
<בת אל הנטווקר: הם באים ואחרי זמן קצר מקבלים את האשרה ועוזבים.
<בת אל הנטווקר: הם לא נשארים.
<בת אל הנטווקר: אנחנו נותנים להם את השכר שהוא יותר גבוה מהשכר אותו הם צריכים – אפילו אלפיים שקלים ו-3,000 שקלים יותר – אבל הם לא נשארים כי הם באים לכאן והולכים לעבוד בניקיון, שם הם מרוויחים יותר, משהו בסביבות ה-12 אלף שקלים.
<בת אל הנטווקר: יותר כדאי להם לעבוד בניקיון.
<בת אל הנטווקר: מי שנשאר עם הנכים, אלה בעצם המבוגרים שלא יכולים לעבוד בניקיון ואלה הם אנשים בני ארבעים וחמישים וגם הם לא מסכימים לקבל 4,000 שקלים אלא הם מבקשים 6,000 שקלים.
<בת אל הנטווקר: הנכים פשוט לא יכולים לעשות שום דבר.
<בת אל הנטווקר: נותנים להם מתנות רק כדי שיישארו, אבל בסופו של דבר הם עוזבים ולא נשארים.
מיכל רוזין: לאביך יש תקצוב מביטוח לאומי ליותר מעובד אחד?
<בת אל הנטווקר: לשני עובדים.
<אביגדור הנטווקר: לשני עובדים ואין לי עובד אחד.
<אביגדור הנטווקר: יש לי שני עובדים, שעתיים בבוקר ושעתיים אחר הצהרים ואחר כך הם הולכים לעבודות ניקיון.
<אביגדור הנטווקר: שאלתי אתמול את העובדת והיא סיפרה לי שכאשר היא הגיעה לארץ, היא עבדה בחיפה ונתנו לה 4,000 שקלים אבל היא ביקשה 5,500 שקלים וגם אותם נתנו לה וקנו לה בגדים.
<אביגדור הנטווקר: היא עזבה לנהריה כי שם נתנו לה 6,000 שקלים.
<אביגדור הנטווקר: היא עזבה לירושלים כי פה יש הרבה עבודות ניקיון.
מיכל רוזין: אחד הדברים שעלו בוועדה בשנה האחרונה הוא הקושי של הנכים והמשפחות בנושא הזה.
<אביגדור הנטווקר: עובד שמגיע, הוא מגיע על שמי אבל הוא מחכה למשכורת ואחרי חודש הוא פשוט קם והולך.
<אביגדור הנטווקר: איך החוק יכול להגן עלי?
מיכל רוזין: אני חושבת שהשיח הזה הוא שיח לא נכון.
מיכל רוזין: יש כאן עובדים ויש כאן מעסיקים ומועסקים.
מיכל רוזין: אין כאן כוונות רעות של אף אחד.
מיכל רוזין: גם אלי הגיעו עוזרים פרלמנטריים שחשבו שזה הדבר הכי נפלא בעולם לעבוד בכנסת, אבל אז הם גילו שזה מאוד קשה לעבוד בכנסת ולכן הם עזבו.
מיכל רוזין: אני לא משווה אבל אני אומרת שבסופו של דבר אני מכירה בכך שיש קושי של העסקת העובדים הזרים במשפחות, בעיקר של הנכים.
<אביגדור הנטווקר: אל תביאו אותם.
מיכל רוזין: השאלה מה יהיה הפתרון ואת מי תעסיק.
מיכל רוזין: הפתרון צריך להיות יותר מהתקנות האלה.
מיכל רוזין: התקנות האלה לא יפתרו הכול.
מיכל רוזין: יש כאן בעיה שהיא הרבה יותר מורכבת וכמו שאתה אומר, צריך לחשוב עליה בצורה יותר רחבה.
מיכל רוזין: יש כאן גם דברים לצד שני ולכן שאלתי אם מגיע לך כי פנו אלי גם נכים שאמרו שמגיע להם עובד אחד ובאמת זאת עבודה לשניים או לשלושה אנשים, או משפחות עם ילדים שמצד אחד באמת עוזבים אותן כי העבודה עם הילדים היא עבודה קשה ומצד שני יש עובדות שהפכו אותן להיות עקרת בית, המנקה, המבשלת, המטפלת בכל ילדי הבית.
מיכל רוזין: לכן תמיד במערכת יחסים של עבודה בכל מקום רגיל, יש מערכת יחסים מורכבת.
מיכל רוזין: למרות זה אני אומרת שיש כאן בעיה קשה וזה נכון עם הנושא של הנכים.
מיכל רוזין: אנחנו שומעים על כך שוב ושוב, על עזיבה לעתים תכופות, אנחנו שומעים על החלפת עובדים לעתים תכופות ואני חושבת שאנחנו צריכים לחשוב על כ.
מיכל רוזין: מעבר לחשיבה על איך אנחנו מגבילים רק את העובדים צריך לחשוב איך אנחנו פותרים את זה מערכתית יותר נכון ואולי חלק מהפתרון הם עובדי סיעוד ישראליים,
<איריס מעיין: לתת שירותים בדרך אחרת.
<איריס מעיין: לא כל שירותי הסיעוד צריכים להינתן רק בהעסקה ישירה של נזקק סיעודי שהוא יהיה המעסיק של עובד שייתן לו את השירותים.
<איריס מעיין: הוא יכול לקבל את השירותים גם במתכונת נוספת מקבילה כמו למשל גופים שיהיו מוסמכים לתת שירות, כמו שירותים סיעודיים פרה-רפואיים שמתמחים במתן שירותים סיעודיים פרה-רפואיים, כמו שירותי ליווי.
פניה קירשנבאום: הם צריכים מישהו שיטפל בהם במשך 24 שעות וזה מעבר לשירותים את נותנת כמו טיפולים פרה-רפואיים.
פניה קירשנבאום: הם צריכים מישהו שיעזור להם במשך 24 שעות.
<איריס מעיין: אבל המתכונת שאנחנו מיישמים אותה בחלק מהמקרים, אנחנו מצמידים לנכה אדם אחר אחד ואנחנו אומרים לאדם האחד שהוא עובד שלו, של הנכה, והעבודה שלו היא להיות צמוד אליו במשך 24 שעות.
<איריס מעיין: זאת העבודה שלו.
<איריס מעיין: אנחנו רואים שהדבר הזה לא עובד ואז מה קורה?
<איריס מעיין: אנחנו מפצלים את המשרה הזאת לשתי משרות וכשאנחנו מפצלים את המשרה הזאת לשתי משרות אנחנו כמובן מייקרים את העלות לעומת משרה אחת גם אם נשלם את כל השעות הנוספות של המשרה האחת הזאת.
<איריס מעיין: אנחנו מסבכים את העניין הזה משום שהאדם הנכה צריך בעצם לחיות את חייו עם שני אנשים נוספים ויש כל מיני דברים שמראים שזה לא כל כך נכון.
<איריס מעיין: אנחנו חייבים לפצל את המילה הזאת שקוראים לה שירותי סיעוד לכל מיני מתכונות של האדם שנזקק לסיעוד ועל זה נצטרך לחשוב ועל זה חברת הכנסת רוזין מדברת.
מיכל רוזין: אל תבטלו.
מיכל רוזין: איריס מעיין היא אחראית על נושא עובדים זרים במשרד הכלכלה והיא עובדת על הנושא הרבה מאוד שנים.
מיכל רוזין: היא חקרה את העניין גם במובנים אקדמיים והיא לא היחידה שישבה כאן בוועדה ואמרה שאנחנו צריכים לבדוק מחדש איך אנחנו מעסיקים את העובדים הזרים ואיך אנחנו נותנים מענה סיעודי לקשישים, לנכים ולילדים.
פניה קירשנבאום: הייתי מציעה לאיריס גם לראות איך באמת מביאים את הציבור לתחום של הטיפול הסיעודי מעבר לכל זה.
פניה קירשנבאום: למשל לתת הכשרות או עידוד שכר.
פניה קירשנבאום: אנחנו רואים שכל מה שעשינו בתיירות, כמו לקבל שכר מועדף, עדיין לא מצאנו שם עובדים.
פניה קירשנבאום: גם בסיעוד עדיין לא מצאנו וגם אם ניתן עבודה מועדפת, אני עוד לא רואה אנשים זורמים לשם.
פניה קירשנבאום: בבקשה, תפתחו את זה ואם תביאו לשם ישראלים, אנחנו רק נשמח על כך.
פניה קירשנבאום: המטרה שלנו היא לא להביא לכאן עובדים זרים.
<דבורה סירקיס: אני חולת טרשת נפוצה.
מיכל רוזין: את אחת הפונות שפנו אלי.
<דבורה סירקיס: נכון.
<דבורה סירקיס: אני רוצה לומר שאנשים שזקוקים לעזרה, אלה לא רק אנשים סיעודיים ואלה לא רק אנשים שלא יכולים ללכת.
<דבורה סירקיס: אנשים זקוקים לעזרה מכל מיני סיבות במחלות שונות מפני שהם לא יכולים לעשות דברים אלמנטריים.
<דבורה סירקיס: אני למשל עדיין יכולה ללכת אבל יש דברים ממש פשוטים שאני לא יכולה לעשות כמו למשל לרכוס כפתור.
<דבורה סירקיס: תבינו שלא רק אנשים סיעודיים צריכים עזרה.
<דבורה סירקיס: העובדים הזרים שבדרך כלל מביאים אותם, אם מביאים אותם למטרה מסוימת, פורסים בפניהם את התנאים בהם הם יעבדו.