GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אייל יעקובסון: מה זאת אומרת שיוך?
מיכל רוזין: זאת אומרת כאשר אני שואלת אותך, כרופא משפחה, כאשר אני מגיעה אליך, אתה תעביר את הכרטיס שלי ואתה תראה את כל הנתונים עליי.
מיכל רוזין: לגבי עובד זר, מה שנטען פה בוועדה, שאין שיוך, כלומר אתה לא יודע עליו שום דבר, אתה לא יכול לדעת עליו שום דבר.
מיכל רוזין: אלא אם כן הוא היה אצלך בשבוע שעבר ואתה מכיר אותו באופן אישי, אתה לא יכול לדעת עליו כלום.
<אייל יעקובסון: נכון, אין לי תיק רפואי קודם שלו - - -
מיכל רוזין: כלומר עדיין אין שיוך.
<אייל יעקובסון: אבל כמו אם עבר מטופל מקופת חולים אחרת, שגם זה אנחנו עובדים עליו, וגם התיק שלו לא מכיל שום דבר, אז אני מתשאל אותו על ההיסטוריה הרפואית שלו, כמו כל מטופל חדש שמגיע אליי למרפאה, שבדרך כלל, אני לא יודע אם בדרך כלל, אבל לפחות אלה שאני מכיר מטפלים שנים באותו אדם, אז אני מתייחס אליו כ - - -
מיכל רוזין: זה נושא אחר שאנחנו נפתור אותו.
מיכל רוזין: אנחנו בתהליך, כמו שאמרת, עם הגורמים משרד.
<אייל יעקובסון: אני מתייחס אליו כאל מטופל שלי ואני מטפל בו כאחד האדם.
<אייל יעקובסון: הביטוח הרפואי, כמו שנאמר, הוא ביטוח רפואי פרטי והפיקוח על הביטוחים האלה נעשה על ידי המפקח על הביטוח במשרד האוצר ולא על ידי משרד הבריאות.
<אייל יעקובסון: לגבי הנושאים של הנגשה שדובר כאן, בעיקר בבתי החולים וגם בקופות החולים, יש מוקד תרגום למשרד הבריאות ואני אבדוק עם אנשי המקצוע של המשרד אם אפשר להוסיף למוקד הזה גם תרגום בשפה התאילנדית, שהיא רלוונטית לעובדים האלה.
<אייל יעקובסון: זה בהחלט רעיון שייתכן שאפשר ליישם אותו.
מיכל רוזין: מה זה המוקד הזה?
מיכל רוזין: הוא פעיל כל הזמן?
מיכל רוזין: אתה כרופא מתקשר, או החולה מתקשר?
<אייל יעקובסון: זה מוקד שאמור - - -
<זהבה טיספי: יש שירות כזה שעובד עם יוצאי אתיופיה שמתקשרים אליו ויש מתורגמן.
<אייל יעקובסון: נכון, באמהרית.
מיכל רוזין: תוך כדי שהחולה נמצא אצל הרופא?
<זהבה טיספי: כן, תוך כדי, מרימים טלפון.
<אייל יעקובסון: אני לא מכיר לפרטי פרטים שם, אבל ייתכן שאפשר להוסיף גם את השפה התאילנדית למקום הזה.
<אייל יעקובסון: אני לא בפרטים של המוקד, אבל - - -
מיכל רוזין: הוא עובד רק שעות מסוימות, זהבה?
<זהבה טיספי: אני לא יודעת, אבל אני יודעת שיש מבוגרים שמגיעים ומשתמשים בזה וזה קיים בכללית.
<אייל יעקובסון: עוד פעם, אני לא בפרטים של המוקד, אנחנו בהחלט נבדוק את זה ונשמח להחזיר תשובה לוועדה בהקשר הזה.
<אייל יעקובסון: אני חושב שמאוד מאוד חשוב, הדברים שנאמרו כאן, הוועדה שנעשתה על ידי ד"ר קוגל וד"ר קופל, אני רק אתייחס לעניין המניעה.
<אייל יעקובסון: אם באמת מדובר כאן בתסמונת לבבית שיש אפשרות לאבחן לפחות חלק נכבד מהאנשים מראש, על ידי בדיקת אק"ג פשוטה, אז מן הראוי לעשות אותה בארץ המוצא של האנשים ואפילו מעבר לתיקון התקנות, אני חושב שתסתכלו ביניכם אחר כך ואולי אפשר לפנות לאותו בית חולים שעושה את הבדיקות האלה ואולי בפנייה פשוטה, אם הם כבר עושים צילום חזה ובדיקות מעבדה, אק"ג זו בדיקה שאינה יקרה ואינה דורשת כוח אדם מיומן ברמה הגבוהה ביותר וייתכן מאוד שעם פנייה ישירה יכול להיות שהם פשוט יוסיפו את הדבר הזה גם בלי צורך לתקן תקנות או לשנות חוקים.
מיכל רוזין: אבל מה לגבי העברת המידע?
מיכל רוזין: הם יוסיפו את הבדיקה והמסמכים נשארים שם.
מיכל רוזין: הם לא עוזרים לנו.
<חן קוגל: לא, אם יש לו את זה אז זה יתפזר.
<אייל יעקובסון: הכוונה היא שזה יתפזר.
<אייל יעקובסון: כלומר אם המסמכים האלה נגישים, אנחנו צריכים למצוא את הדרך שבה הבדיקה הזו, מעיינים בה ורואים אם יש בה סימנים.
<אייל יעקובסון: אפשר גם לבקש חוות דעת קרדיולוג, אפשר לדבר על הדברים האלה ולראות.
<אייל יעקובסון: אני לא מכיר בדיוק את התהליך, אבל - - - אגב, זה לא 100%, אק"ג לא ימצא לנו 100% - - -
מיכל רוזין: כפי שאמרתי, אני מכירה אנשים שהיו כבר באשפוז, האק"ג הראה שהם בסדר והם חטפו התקף לב על המיטה.
<אייל יעקובסון: ברפואה אין תמיד ואין לעולם לא וכו' וכו'.
<ערן קופל: הבדיקה גם יכולה לראות בעתיד הקרוב, שאנחנו צפויים לראות ירידה, אם אכן תהיה עצירה של הדברים האלה, במקרים שנראה, של ה-10 ממוצע לשנה כרגע שיש.
<ערן קופל: זה ייתן לנו אינדיקציה שזה עובד.
מיכל רוזין: מה לגבי בתי חולים?
מיכל רוזין: אמרנו על התרגום במרפאות השונות, גם על זה עוד נדבר, אבל - - -
<אייל יעקובסון: אנחנו מתכוונים לבתי חולים, המוקד הזה עומד גם לרשות בתי החולים.
מיכל רוזין: האם הרופאים מקבלים איזה שהוא הסבר, הדרכה, הכשרה לנושא?
מיכל רוזין: האם הם יודעים שיש תופעה כזאת, האם הם מכירים אותה?
מיכל רוזין: האם כשמגיע אליהם תאילנדי ואומר 'אני מרגיש נורא רע', הם לא אומרים לו, 'קח אספירין/אקמול, לך הביתה, יש לך שפעת', או שהם אומרים 'רגע, רגע, רגע, אנחנו מכירים שיש פה תופעה ייחודית, בואו נבדוק אותו'?
<אייל יעקובסון: אני לא קרדיולוג, אבל - - -
מיכל רוזין: לא קרדיולוג, אתה משרד הבריאות.
מיכל רוזין: האם יש הנחיה, יצא חוזר מנכ"ל לרופאים שאומר, 'שימו לב כשבא אליכם תאילנדי, תדעו שיש תופעה כזאת'.
מיכל רוזין: אתם לא אמורים לדעת הכול.
מיכל רוזין: אתם רופאים, אבל לא אלוהים.
<אייל יעקובסון: להבנתי זה משהו פתאומי, כלומר אנשים הולכים לישון ומתים.
<אייל יעקובסון: הם לא הולכים ומתלוננים לפני ומגיעים למרפאה או לבית החולים וכו'.
מיכל רוזין: לא, אבל אני מדברת על מקרים שאני מכירה ושמעתי עליהם, שכאשר מגיע באמת תאילנדי לבית חולים, אל"ף, אין שירותי תרגום, וכאשר גם אם היו שירותי תרגום, יכול להיות שהוא יגיד, כמו שאני אומרת בדרך כלל לילדים שלי, 'וירוס, יעבור'.
מיכל רוזין: ולכן השאלה אם במקרים האלה לא נכון להנחות את הרופאים, 'תקשיבו, במקרים האלה תעשו עוד בדיקה', או תעשו עוד משהו, כי יכול מאוד להיות שיתגלה פה משהו שלא נתגלה קודם ואנחנו נציל חיים.
<אייל יעקובסון: אל"ף, לעניין ההנגשה השפתית, אז בהחלט כפי שאמרתי אנחנו נבדוק את האפשרות להוסיף את השפה התאילנדית למוקד התרגום.
<אייל יעקובסון: לגבי התסמונת הפתאומית, אז כמו שנאמר היא פתאומית.
מיכל רוזין: היא לא כל כך פתאומית אם אפשר לראות אותה בבדיקת אק"ג ובבדיקת סקר.
מיכל רוזין: לחשוד בה.
<אייל יעקובסון: אפשר לחשוד בה.
מיכל רוזין: כולנו בפוטנציאל חשודים לכל מיני מחלות שכאלה.
<נועה שאואר: אז אנחנו בעצם מדברים דיון על משהו שקשה להוכיח אותו לפני זה, קשה להוכיח אותו אחרי זה, אנחנו לא בדיוק יודעים אם הוא קיים, מה הסימפטומים ו - - -
<ערן קופל: אנחנו יודעים שהוא קיים בצפון מזרח תאילנד בשיעורי שיא ואנחנו כן רוצים למנוע את ההגעה.
<נועה שאואר: ברור, אני מכבדת את הרצון הזה, זה ברור לחלוטין, אבל זה מרגיש מהצד שלי, מהצד של העובדים שאני מדברת עם עובדים ונפגשת איתם על בסיס יומי וכל הזמן, שיש פה איזה שהיא תופעה שמה שאני מצליחה לשמוע כאן שבעצם אנחנו יכולים לשער אותה מראש, אנחנו יכולים לשלול משהו אחר כשאנחנו בודקים רטרואקטיבית וככה אנחנו איכשהו מזקקים איזה שהוא משהו ואומרים משהו על התופעה הזאת.
<נועה שאואר: ביחד עם זה יש לנו את הנתונים של משרד הבריאות שבעצם אומרים לנו שאנשים מתים, אז אנחנו לא ב-100% יכולים לדעת אם אנחנו נוכל לשלול את זה מראש, אנחנו לא ממש יודעים להגיד שמזה הם מתו, אנחנו יודעים שיש תלונות שמגיעות למשרד הכלכלה ולרשות ההגירה בנוגע לתלונות של עובדים על שעות עבודה מרובות, על שאיפת חומרים מסוכנים.
<נועה שאואר: אני יודעת באופן אישי שאליי התקשרו פקחים של משרד ההגירה, ממש לפני חודשיים, על תלונה, לא קשורה לזה, על הטרדה מינית ששלחתי בפברואר 2013.
<נועה שאואר: התקשרו אליי לשאול אותי איפה העובדת, אחרי שאנחנו, ברור, אמרנו לעובדת לצאת מהמושב.
<נועה שאואר: אז מפקחים של רשות ההגירה מתקשרים אליי לפני חודשיים על תלונה מפברואר 2013, הכלכלה עושים עבודה מצוינת ובעצם כל הזמן מגיעים לשטח רק עם מפקחים ועובדים בכל זאת מתים, עובדים 18 שעות ביום, שניתן לראות את זה ברישומי השעות שלהם - - -
<נועה שאואר: לא משנה, אי אפשר להוכיח - - -
מיכל רוזין: לא נהפוך את זה לוויכוח.
<נועה שאואר: בעצם אנחנו לא מצליחים להוכיח שום דבר, קשר ישיר בין שום דבר לשום דבר, רק יש לנו נתונים על מוות ולי יש נתונים על תלונות של עובדים.
<נועה שאואר: אנחנו מאוד מאוד מברכים את ההסכם הבילטראלי שבאמת מאפשר לעובדים ומחזק את העובדים לבוא ולהתלונן, אבל בסופו של דבר מדובר בקבוצות שלמות של עובדים ולצערי הרב זה לא נדיר, ויש לי מסמך מאוד מאוד עבה על כל התלונות שאנחנו העברנו לכל משרדי הממשלה השונים בשנת 2013, התלונות של עובדים על שעות עבודה מרובות, על שאיפה של חומרי הדברה ושימוש בחומרי הדברה באופן לא מבוקר, על אי זמינות הרשויות השונות שאמורות לטפל בהם, אי הזמינות שלהם אליהם, על שליחה של מעסיקים שברגע שמגיעים מפקחים של ההגירה או של משרד הכלכלה, המעסיקים שולחים את העובדים למקום מרוחק.
<נועה שאואר: לא כל המעסיקים, לא בכל מקום, אבל זה משהו שקורה.
<נועה שאואר: בסופו של דבר יש פה איזה שהוא נתון על עובדים שמסרבים, יש לנו תת דיווח על נושאים שקשורים לשירותי הבריאות.
<נועה שאואר: אני הייתי כאן בוועדה שקשורה לעובדות זרות והטרדות מיניות ומיכל אמרה, הרי מה שאמור להטריד אותנו זה שהן לא מדווחות.
<נועה שאואר: אם הן לא מדווחות אז כנראה יש לנו פה איזה שהיא בעיה.
מיכל רוזין: דיווח גבוה מראה על טיפול של רשויות.
מיכל רוזין: בכל נושא של ליקויים וכשלים.
<נועה שאואר: כן, ובעצם יש לנו פה איזה שהוא תת דיווח שמנסים ככה לדלות כל מיני תלונות מעובדים, אותו עובד עם הצלע השבורה מבקש ממני באופן חד משמעי לא לדבר על זה, לא עם המעסיק שלו, ואתם לא קיבלתם תלונה על זה כי הוא מבקש לא לדבר על זה, שאף אחד לא יידע על זה.
<נועה שאואר: העובד הזה שסוקר בכתבה לא דיווח לאף אחד כי הוא פחד על מקום העבודה שלו.
<נועה שאואר: הוא הלך למעסיק, ביקש להגיע לשירותי הבריאות, לא קיבל את זה.
<נועה שאואר: בגלל זה אנחנו לא יודעים על המקרים האלה, בגלל זה אנחנו כל הזמן משערים שאולי זה קרה בגלל איזה משהו שאולי יכולנו לצפות מראש ואולי לשלול כל סיבה אחרת ולהבין את זה.
<נועה שאואר: העניין הוא שבסופו של דבר העובדים, לא רק שהם לא מדווחים, אלא החברים שלהם אחר כך, כשאנחנו אומרים להם 'תגידו, מה קרה בחודש האחרון?' ואפשר לשאול באמת את אור קשתי שניסה יחד איתנו להבין מה קרה שם בחודש האחרון לפני שהעובד מת, העובדים גם מפחדים לדווח אחר כך.
<נועה שאואר: בכל פעם שאני יושבת כאן שלושה עובדים מפוטרים, למה?
<נועה שאואר: כי הם העובדים שהלכו ואזרו אומץ לבוא ולהיות עם השם שלהם פה בטבלה הזאת ולהגיד 'אנחנו התלוננו ואנחנו אמרנו'.
<נועה שאואר: כולם עושים את העבודה שלהם הכי טוב, השאלה היא מה אנחנו צריכים לעשות כדי למנוע מעובדים למות.
מיכל רוזין: נועה, תודה.
מיכל רוזין: אנחנו קרובים לסיום, אני רוצה לשמוע מאלון פל מהמוסד לבטיחות וגהות בחקלאות, ואחר כך אנחנו ניתן לשגרירות ואני אסכם.
<אלון פל: טוב, אני ראש מינהל המקצועות במוסד לבטיחות וגהות וחשוב לי להציג בפני הוועדה ובפנייך, גברתי, וגם בפני אדוני השגריר, את הפעילות המקדמת בטיחות שאנחנו עושים בשטח.
<אלון פל: המוסד עצמו, התכלית שלו זה לקדם בטיחות, לסייע גם למעסיקים וגם לעובדים לקדם את כל נושא הבטיחות באמצעות הדרכה ובחניכה.
<אלון פל: אנחנו לא פיקוח, אבל אנחנו משלימים את הזרוע של הפיקוח.
<אלון פל: יש לנו במוסד שלושה מדריכים בתחום החקלאות בלבד, אחד בכל מרחב גיאוגרפי, צפון, מרכז ודרום, ויש לנו שתי ניידות להדרכת בטיחות בחקלאות.
<אלון פל: האנשים האלה והניידות האלה מסתובבים כל היום בשטח, הם מגיעים למשקים - אני תיכף את המספרים - מציעים את שירותי המוסד, הניידות האלה הן ללא תשלום.
<אלון פל: בתוך הניידות יושבים העובדים ושומעים לומדות מול מסכי מחשב, גם בשפה התאילנדית.
<אלון פל: הם נשאלים שאלות כשלאחרי השאלות גם ניתנת להם התשובה הנכונה, כך שיש פה פעילות שמקדמת מקצועיות.
<אלון פל: אנחנו מפיצים חומרים וספרות.
<אלון פל: אני אעביר לעיונך דוגמאות לשילוטים ולעשרת דיברות בשפה התאילנדית ובשפות נוספות.
<אלון פל: מה שעשו מדריכי החקלאות ב-2013, קרוב ל-3,300 עובדים בחקלאות אנחנו הדרכנו בניידות, 1,200 תאילנדית בשפה התאית.
<אלון פל: בהדרכות פרונטאליות, זו נישה נוספת שהיא ביוזמת המעסיקים, ביוזמת החקלאים, הם מזמינים אותנו להרצות בפני קבוצות, ולצורך העניין עלתה פה סוגיה של תרגום, אז כשמזמינים אותנו להרצות בפני קבוצות אנחנו מביאים איתנו מתורגמן או מתורגמנית שנותנים הדרכה ואנחנו גם מתדרכים אותם בהתאם לקבוצה שנמצאת מולנו, באיזה תחומים לגעת ואיזה תחומים לפרט.
<אלון פל: אני יכול לומר שברבעון א' 2014, בשלושה החודשים הראשונים של 2014, כבר 300 תאילנדים עברו את ניידות הבטיחות.
מיכל רוזין: מה היעד?
מיכל רוזין: אנחנו קצת זולגים לדיון שלנו בשבוע הבא על הבטיחות, אבל תאמר לי בכל זאת כמה היעד בשנה שיעברו הדרכה?
<אלון פל: אנחנו נותנים לעובדים שלנו, כמו שאמרתי, הם נמצאים בשטח כל הזמן, הפעילות שלנו - - - היה לנו יותר קל להגדיר לפי בקשות תכנית עבודה.
<אלון פל: מכיוון שהיוזמה שלנו היא יותר מהבקשות קשה לנו להגדיר מספרים.
<אלון פל: אני אומר רק לסיכום - - -
מיכל רוזין: אנחנו נרחיב בעניין הזה בשבוע הבא.
<אלון פל: רק לסיכום אני רוצה לומר שיש מספר פרויקטים ומיזמים בתחום החקלאות שאנחנו פועלים איתם במשרד יחד עם קרן מנוף, אנחנו כרגע בישורת אחרונה של פרויקט בטיחות ברפתות.
<אלון פל: אנחנו נערכים כבר לשנה הבאה לפרויקט של בטיחות בלולים.
<אלון פל: זאת אומרת כל הזמן אנחנו עוסקים בעניין של בטיחות ומכאן כל המשמעויות לגבי העובדים, גם הישראלים וגם העובדים הזרים.
<נועה שאואר: זה גם חיפה?
<אלון פל: אני ציינתי בהתחלה - - -
מיכל רוזין: בואו לא נפתח את הנושא, אני ממש חייבת לסגור את הישיבה.
<אלון פל: אני ציינתי בהתחלה, אנחנו לא אכיפה - - -
מיכל רוזין: אני אשמח שתבוא בשבוע הבא, כי אני חושבת שחשוב מאוד שתרחיב את הנושא וגם תציג את הדברים באריכות.
<אלון פל: אני חייב משפט אחרון.
<אלון פל: ב-20 במאי, בשבוע הבא, יש יום בטיחות בכנסת.
מיכל רוזין: כן, לכן אנחנו נדון בנושא הזה.
<אלון פל: אני אשמח להיות פה, כי אני מוביל את האירוע הזה.
מיכל רוזין: דברים קצרים.
<אליהו אהרן: שמי אלי אהרן, אני מארגון מגדלי הירקות.
<אליהו אהרן: רציתי להתייחס למעשה לשני נושאים, נושא אחד זה הנושא של הבטיחות בעבודה והנושא השני זה של הנגישות הרפואית של העובדים.
<אליהו אהרן: אני בתפקידי הקודם הייתי סגן ראש מועצה באשכול ויחד עם משרד התמ"ת, יאיר גולדשמידט, עשינו באמת פעילות בנושא של בטיחות בעבודה, בעיקר התמקדנו בחקלאים, מהסיבה שאנחנו רואים במעסיקים אחראים על הבטיחות בעבודה של העובדים שלהם.
<אליהו אהרן: כמובן באותה הזדמנות גם חולקו פלאיירים בשפה התאית לכל העובדים.
<אליהו אהרן: מעבר לכל הפעילות המשותפת שהייתה אז עם התמ"ת וכו', יאיר גולדשמידט, שוב פעם אני מזכיר, דרך אגב גולדשמידט הוא שותף שלי היום לוועדה במכון התקנים, שמנסה למצוא מענה ופתרון לעניין של עבודה בגובה.
<אליהו אהרן: אני רוצה להגיד שכרגע, נכון לרגע זה, קיימנו המון דיונים עם אנשי מקצוע ולא הצלחנו למצוא את הפתרון האולטימטיבי שהוא יהיה גם ישים.
<אליהו אהרן: אני רוצה לחדש לאברהם דניאל, אנחנו הגענו היום לקו חיים, זאת אומרת יש איזה שהוא מתקן של קו חיים וגם מסוע על המרזבים של המכון להנדסה חקלאית וזה לא עולה 3,000 שקל לדונם, זה עולה 30,00 שקל לדונם.
<אליהו אהרן: אתה בכלל לא בכיוון.
<אליהו אהרן: ולכן אנחנו ממשיכים את הדיונים כדי באמת למצוא איזה שהוא מענה שהוא ישים, שניתן ליישם אותו בחקלאות.
<אליהו אהרן: צריך להביא בחשבון גם שיש 80,000 ומשהו חממות, חלקן ישנן, וקשה מאוד ליישם עליהן את הפתרונות האלה.
<אליהו אהרן: לגבי הנושא של הנגישות - - -
<אברהם דניאל: ה-30,000 זה הפתרון?
<אליהו אהרן: ממש לא.
מיכל רוזין: בואו נעשה דיון ביניכם.
מיכל רוזין: יש לכם מספיק שולחנות עגולים לדבר.
<אברהם דניאל: לא, רציתי שתשמעי, שאלתי אותו כדי שתשמעי.
<אליהו אהרן: הנושא השני זה הנושא של הנגישות.
<אליהו אהרן: הבעיה היא לא הנגישות, אני מדבר ברמה האזורית.
<אליהו אהרן: היות שלא בכל יישוב יש מרפאה במרחב הכפרי, בדרך כלל המרפאות הן מרפאות אזוריות, הנוהל הוא מאוד פשוט, כל החקלאים נוהגים כך, בדרך כלל העובד יפנה לחקלאי והחקלאי הוא זה שייקח אותו לשם.
<אליהו אהרן: נכון שאין מתורגמן, אבל הקשר בין החקלאי לבין העובד הוא כזה שהם מבינים אחד את השני וגם אותו חקלאי יודע להסביר לרופא את הבעיה שמציג העובד.
<אליהו אהרן: דא עקא, מה הבעיה?
<אליהו אהרן: הבעיה היא שבאמת אין לרופא את ההיסטוריה הרפואית של אותו עובד.
<אליהו אהרן: אני לא רוצה להיכנס לעניין, אל"ף, שמחתי לשמוע את אהרן אומר, אני לא נתקלתי בזה, שיש איזה שהוא טופס שהוא טופס הבדיקה בחוץ לארץ, שהעובד התאילנדי מקבל העתק ממנו.
<אליהו אהרן: לא נתקלתי בזה, אבל אני אשמח מאוד, אם זה אכן קיים, פשוט לפרסם את זה ושיידעו שכאשר חקלאי מביא עובד כזה שהוא יבקש ממנו להציג גם את העניין הזה.
<אליהו אהרן: בכלל, בעידן המחשובי היום אני לא מבין למה בתאילנד לא ניתן אחרי בדיקה כזאת להפיק איזה שהוא כרטיס, כמו שלנו יש, כרטיס מגנטי, שיש בו את כל הנתונים הרפואיים על אותו עובד והעובד מגיע איתו ארצה וכל רופא יכול "לגהץ" אותו על המחשב ולקבל את הנתונים האלה.
מיכל רוזין: הנושא של השיוך, כן.
<אליהו אהרן: לכן אני אומר, הבעיה היא איננה בעיה של נגישות.
<אליהו אהרן: אותה נגישות שלי יש ולחקלאי יש - - -
מיכל רוזין: נגישות היא לא רק איך הוא הולך ברגל למרפאה, נגישות זה גם שפה.
<אליהו אהרן: לא, הכוונה גם מבחינת לוחות זמנים, יש לו אותה נגישות כמו שיש לחקלאי למרפאה, בדרך כלל רופא המשפחה שלי מטפל גם בעובד שלי.
<אליהו אהרן: זה לא מהווה בעיה.
<אליהו אהרן: הבעיה אולי מגיעה לבית החולים, יש שם בעיה של להביא את המתורגמן וכו', ואני מקווה שגם לזה יימצא איזה שהוא פתרון.
מיכל רוזין: תראה, יותר מאשר שיושבים פה מהביטוחים הפרטיים ואומרים שהעלות הנמוכה ביותר לביטוח היא עבור עובדי החקלאות, מכיוון שהם לא משתמשים בשירותים, זה מעיד על עצמו.
מיכל רוזין: זה לא שהם - - -
<אליהו אהרן: כי הם בריאים בסך הכול.
מיכל רוזין: בוודאי, הם אנשים בריאים יותר מאשר העובדים בסיעוד והם עובדים כל היום עבודה פיזית ובשמש וכדומה, אתה יודע, זו שאלה מי משתמש, מי מנצל את הביטוח, ולכן לפי זה המחיר של הביטוח.
<אליהו אהרן: ברשותך אני רק רוצה לציין עובדה אחת.
<אליהו אהרן: מאז שנוסד ה-IOM, לפחות בשנים הראשונות, על פי מה שאבו אומר והוא הציג פה את העובדות שהוא נחשף אליהן במסגרת הסיור שלו בתאילנד, היו, אליי לפחות וגם לאלה שמטפלים בעניין של העובדים הזרים, הרבה פניות של חקלאים שטענו שהביאו אליהם עובדים חולים, עובדים לא בריאים.
<אליהו אהרן: זה במקרה הטוב.
<אליהו אהרן: במקרה הפחות טוב עובדים שאין להם מושג, עירונים שבאים מאזורים שאינם מתאימים לעבודה.
מיכל רוזין: דיברנו על זה, בסדר גמור.
<אליהו אהרן: היום העניין השתפר קצת, אני מקווה - - -
מיכל רוזין: אני רוצה לתת בכל זאת גם לשגריר לסכם חלק מהדברים, אבל לפני זה אני רוצה לתת לגב' ווצ'יסיט?
מיכל רוזין: אמרתי את זה נכון?
מיכל רוזין: אני לא אמרתי את זה נכון.
מיכל רוזין: בבקשה שמך ולפרוטוקול גם תפקידך.
<טינפורן ווצ'יסיט: שמי טינפורן ווצ'יסיט.
<טינפורן ווצ'יסיט: אני מסייעת בענייני עבודה בשגרירות התאילנדית.
<טינפורן ווצ'יסיט: אנשים באים אליי בענייני עבודה וכלכלה.
<טינפורן ווצ'יסיט: אני שומעת את התלונות של העובדים התאילנדים וכשאנחנו מקבלים תלונה אנחנו מנסים למצוא פתרון.
<טינפורן ווצ'יסיט: למעשה כשאנחנו מדברים על נותני שירותים, להם יש מתרגם, אבל כמה מהחברות שנותנות שירותים, אין להן מתרגמים.
<טינפורן ווצ'יסיט: יש דיאלקטים שונים, אם יש דיאלקטים שונים - - -
מיכל רוזין: יש להם דיאלקטים שונים, אם הם באים מהמזרח או מהמערב.
<טינפורן ווצ'יסיט: כן, אז המתרגם לא תמיד בא מהאזור הנכון ולכן לא תמיד התרגום יכול להתבצע.
<טינפורן ווצ'יסיט: כששאלתי את העובדים התאילנדים, אז הם לא יודעים איזה מתרגם שייך למי ואז נותן העבודה לא יודע מי הוא המתרגם המתאים.
<טינפורן ווצ'יסיט: זאת גם כן בעיה.
<טינפורן ווצ'יסיט: דובר על ביטוח.
<טינפורן ווצ'יסיט: גילינו שביטוח בריאות בא מן המעביד וכשמגיע העובד אומרים לו 'אתה צריך ביטוח', אבל מי נותן לו את הביטוח?
<טינפורן ווצ'יסיט: המעביד ונותני השירותים.
<טינפורן ווצ'יסיט: בעבר גילינו ממצאים תחת חברת קל, חברת ביטוח, בהראל גם כן, זה תמיד אלה, אבל רוב העובדים בקל, כאשר הם מתים, על פי הביטוח של קל, מסיבות שלא ידועות, חברת הביטוח שולחת את הגופה לתאילנד.
<טינפורן ווצ'יסיט: במקרים האלה הם נותנים לכל אחד שמת פיצוי של 4,000 דולר.
<טינפורן ווצ'יסיט: אבל עכשיו, מה-1 באפריל, אמרו בקל לא עוד, כי זה מסיבות לא ידועות.
<טינפורן ווצ'יסיט: הם אומרים שהתנאים, תנאי הביטוח לא מכסים, שזה לא עסק בשבילם.
<טינפורן ווצ'יסיט: אז קל אמרו שהם לא רוצים לבטח אותם, יש להם שיקולים לגבי זה, אבל אולי מחיר הביטוח יעלה.
<טינפורן ווצ'יסיט: אלה הפרטים שאני יכולה לומר על ביטוח הבריאות, על השינוי השנה.
מיכל רוזין: אדוני השגריר, בבקשה.
<ג'וקר בון לונג: תודה רבה שוב.
<ג'וקר בון לונג: לאחר שעתיים ו-20 דקות שהקשבתי אני חייב לומר שאני ממש מעריך כל אחד ואחד מכם, בגלל הדרך שבה הצגתם את הדברים, בהם ביטאתם את הכנות, את הרצינות ואת הרצון.
<ג'וקר בון לונג: רק לדעת שהעובד התאילנדי מוגן, אני אסיר תודה על זה.
<ג'וקר בון לונג: וכפי שהזכרתם מלכתחילה, העובד הזר הוא אורח בישראל וזה הדבר הטוב ביותר לעובד התאילנדי ואני יודע שהעובד התאילנדי יהיה בידיים טובות עם אנשים כמוכם שימצאו פתרון לעזור להם.
<ג'וקר בון לונג: אז תודה רבה ואני מבטיח שאני מוכן לבוא ולעבוד איתכם כל אימת שמפגשים שכאלה יתקיימו.
מיכל רוזין: תודה רבה רבה.
מיכל רוזין: אני רוצה לסכם, כי הישיבה הזאת הייתה ארוכה במיוחד, גם כיבדנו את האורחים שלנו, אבל הנושא גם הוא חשוב ביותר.
מיכל רוזין: שוב, אני ניסיתי גם לשמור, אני עושה את הרבה בישיבות האלה, ניסיתי לשמור על המרכז של הדיון, אבל זה כמובן הולך כל הזמן למקומות אחרים, מתכתב עם ישיבות אחרות ונושאים אחרים שאנחנו כמובן נחזור אליהם.
מיכל רוזין: אני רוצה לסכם את הדברים.
מיכל רוזין: קודם כל אני רוצה לומר שכחלק מהאוריינטציה שעושים לעובדים אין ספק שכמו שמראים להם איפה השדה ואיך נוסעים על הטרקטור ואיפה נמצא המכוש, אני יודעת שכבר לא עובדים עם מכוש, תירגעו, אני יודעת, אז כמובן חלק מהאוריינטציה זה להראות לו איפה הסופר שהוא יכול לקנות משהו ואיפה תחנת האוטובוס ואיפה באמת הרופא, מתי הרופא נמצא במושב ומתי הוא יכול לקבוע תור והנושא של נגישות זה לא רק שיש לו איזה שהוא כרטיס והוא יודע שיש לו ביטוח, אלא באמת שאני יודע לאן אני ניגש, עם מי אני מדבר ופה בעניין הזה יש כמה דברים.
מיכל רוזין: אחד זה העניין של התרגום, אני שמחה לשמוע את העניין של המוקד והוועדה מבקשת שתבדוק את נושא הוספת התאית.
מיכל רוזין: זה לא מספיק, בנוסף אני חושבת שחייב לצאת חוזר מנכ"ל לרופאים בכלל, בכללית וגם בבתי חולים, גם לגבי התרגום, שיש אפשרות בכלל, כאשר תהיה אפשרות של תרגום, וכמובן לנושא של אותן מחלות אופייניות, או אותם נושאים אופייניים.
מיכל רוזין: הוועדה תעסוק באריכות גם בשבוע הבא, אבל לא רק, בנושא של הבטיחות, בנושא של האכיפה, אנחנו בוודאי נקדיש ישיבה שלמה לנושא של אכיפה של משרד הכלכלה.
מיכל רוזין: אני מסכימה איתך לחלוטין שאין פה חוק הגירה וכל הנושא של חוק עובדים זרים כל פעם הוא מתחלק בין משרדים שונים, אחריויות שונות, סמכויות שונות ואין ספק שהבריאות פה נופלת בין הכיסאות, כי אין פקחים של משרד הבריאות שמסתובבים בין העובדים.
מיכל רוזין: כפי שראינו כאן
מיכל רוזין: בעצם אף אחד לא לוקח על זה אחריות ואפילו לא שואל את השאלות הנכונות או לא יודע מה לשאול.
מיכל רוזין: לגבי הבדיקות, אני אשמח שמשרד הבריאות ידבר עם רשות ההגירה לגבי הוספת הבדיקות המקדימות, בדיקות האק"ג והסקר, מראש.
מיכל רוזין: וגם לבדוק את הסוגיה המשפטית, שוב, אני לא קובעת פה עמדה, לגבי העברת המידע לרשויות כאן בארץ לשם קבלת טיפול הולם יותר לעובדים וגם כמובן, חס וחלילה, במקרה הצורך למכון לרפואה משפטית.
מיכל רוזין: אנחנו כמובן ננסה לזרז את נושא התקנות בנושא חומרי ההדברה והבדיקות המחייבות לעובדי חקלאות, שכמובן יכללו גם את העובדים הזרים.
מיכל רוזין: ואנחנו נפנה לממונה על הביטוחים במשרד האוצר על מנת לבדוק את הנושא של ההחלטה של ביטול הפיצוי במקרה מוות.
מיכל רוזין: אנחנו נבדוק גם את השינוי הזה בהסדר ביטוחי הבריאות.
מיכל רוזין: אני חייבת לומר, זה נושא כואב, אנחנו לא אוהבים לעסוק במקרים מצערים כאלה.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים, כמו שאמרתי בתחילת הישיבה, שהעובדים יהיו מרוצים מעבודתם ושהמעסיקים יהיו מרוצים מהעובדים שלהם.
מיכל רוזין: אני חושבת שהמעסיקים רוצים את העובדים התאילנדים, בעיקר בחקלאות, חשוב להם מאוד לקבל את העובדים מתאילנד, ולרוב גם מדובר בעובדים שמכירים את העבודה והם טובים לעבודה, אבל אנחנו צריכים להכיר בכך שזו עבודה קשה שישראלים נמנעים מלעשותה ולכן אנחנו נאלצים, מדינת ישראל נאלצת, להביא לכאן עובדים ולכן מכאן האחריות שלנו כמדינה, לא רק כמעסיקים בודדים, כמדינה, לתת את הטיפול הנאות והראוי ביותר.
מיכל רוזין: תודה לכם, נתראה בהמשך.
מיכל רוזין: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה לכבוד ציון יום הבטיחות בכנסת.
מיכל רוזין: יום שמתקיים ביוזמת חבר הכנסת משה מזרחי שהוא גם חבר הועדה.
מיכל רוזין: אני בטוחה הוא יכנס גם לדיון בהמשך,הוא עובר מועדה לוועדה שדנה בנושאים האלה, טוב שכך.
מיכל רוזין: אין ספק שזה נושא חשוב ביותר.
מיכל רוזין: רק לפני שבוע, אם איני טועה, אדם איבד את חיו מנפילה מבניין.
מיכל רוזין: נדבר גם על זה בחלק של בטיחות בעבודה בבניין.
מיכל רוזין: נבקש לפתוח דווקא בנושא של בטיחות בחקלאות.
מיכל רוזין: התחלנו לדון בנושא בשבוע שעבר בעקבות בקשה של חבר הכנסת דב חנין על תמותת העובדים התאילנדים בחקלאות.
מיכל רוזין: בדיון התמקדנו יותר בנושא של התמותה ועל הסיבות לה, וכיצד מקיימים את הבדיקות הרפואיות והשירות הבריאותי הניתן לעובדים.
מיכל רוזין: הבטחתי גם לנציגים של המוסד לבטיחות וגיהות שנדון היום בהיבטים של הפיקוח על העבודה.
מיכל רוזין: לא נרצה להתייחס רק למקרי הקצה.
מיכל רוזין: נבקש להתייחס לעניין: כיצד מפקחים על בטיחות בעבודה, מהם הכללים וכיצד הם נשמרים.
מיכל רוזין: אבקש לשמוע גם על ההפרדה שנעשית או לא נעשית בעניין הפיקוח, באופן כללי על מערך האכיפה לגבי כלל העובדים ועובדים זרים באופן פרטני.
מיכל רוזין: לדעתי זו הסמכות של הועדה הזאת וחשוב שנבדוק מהו היחס.
מיכל רוזין: יש היבטים שהם היבטים ייחודיים ושונים: שפה ותנאי מחיה שכמובן הם קשורים, מובדלים ושונים כאשר מדובר באוכלוסיית הזרים בישראל.
מיכל רוזין: אין ספק שכאשר מדובר על בטיחות אנחנו לא נוכל להתייחס רק לשעות העבודה או על העבודה על הטרקטור או בשדה, צריך לדבר גם על תנאי המגורים ותנאי החיים באופן כללי.
מיכל רוזין: אבקש לפתוח עם המוסד לבטיחות וגיהות.
מיכל רוזין: בבקשה תציג את הנושא.
<יאיר גולדשמידט: הפעם, אני כן הגעתי.
מיכל רוזין: טוב מאוד כי אני הבטחתי לך, בישיבה עם השר, שאני אייחד דיון בנושא הזה, כמובן שנרצה לשמוע ממך ארוכות גם בנושא הזה וגם בנושא של הבניין כמובן.
<יאיר גולדשמידט: בנושא הבניין יגיעו אנשים אחרים.
<אלימלך לרנר: שלום.
<אלימלך לרנר: אני מדריך במוסד לבטיחות וגיהות בתחום הבטיחות בחקלאות.
<אלימלך לרנר: המוסד לבטיחות וגיהות הוא מוסד וולונטארי, הוא מוגדר כמלכ"ר (מוסד ללא כוונת רווח).
<אלימלך לרנר: הביקורים שלנו במשקים החקלאיים הם וולונטריים לחלוטין.
<אלימלך לרנר: כלומר, היה ובעל המשק אינו מעוניין אין לנו שום אפשרות להיכנס, אבל זה לא קורה.
<אלימלך לרנר: היום החקלאים שמחים ויוזמים את הביקורים שלנו, הם פונים אלינו שנבוא ונעזור להם.
<אלימלך לרנר: העזרה שלנו מתבטאת בכמה דרכים, אנחנו מגיעים למשק אם לסקר סיכונים ומראים לבעל המשק מה צריך לעשות, מה חסר ואיפה הפערים שלו.
<אלימלך לרנר: אנחנו מדריכים עובדים בשני פורמטים, האחד פורמט רגיל שבו יושבים מול עובדים ישראלים או זרים, כאשר זה עם עובדים זרים זה נעשה בעזרת מתורגמנים - - -
מיכל רוזין: שאתם מעסיקים?
<אלימלך לרנר: אנחנו לא מעסיקים.
<אלימלך לרנר: יש חלק שאנחנו מכירים יותר וחלק שאנחנו מכירים פחות.
<אלימלך לרנר: בדרך כלל בעל המשק או בית האריזה אליו אנחנו מגיעים להדריך הם אלה שמביאים את המתורגמנים.
<אלימלך לרנר: בעקבות עבודת השטח שלנו מעל עשר שנים אנחנו מכירים את החבר'ה האלה ויודעים מי טוב יותר ומי פחות טוב, וסומכים עליהם.
מיכל רוזין: יש 22 אלף עובדים זרים בחקלאות.
מיכל רוזין: אתה מגיע למקום שיש בו בדרך כלל 40-50 עובדים?
<אלימלך לרנר: כן.