GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דניאל כהן: כמה עולה לנו בקפיטציה הזאת - אנחנו, מה לעשות, אם זה עלה משמונים סנט לדולר, ואני סתם נותן דוגמאות, מה שהכללית עושה, מיד המעסיק של העובד הזר, שאתם צודקים מתקמצן על כל דולר, אומר עכשיו: אולי אני לא אבטח אותו.
<דניאל כהן: תהיה בסוף נקודת שיווי משקל בכלכלה שכשיש מחיר מסוים הביקוש יורד.
<דניאל כהן: הביקוש יורד זה אנשים יעברו על החוק ולא יבצעו את זה.
<דניאל כהן: בסופו של יום, עם הרצון לתת את השירות המצוין והמדהים, ואגב לא רק להם, לכל אחד מהאזרחים, בסוף יש מה המחיר שייקנו אותו ומה המחיר שיפסיקו לקנות אותו ואיפה הנזק לאותה אוכלוסייה.
<דניאל כהן: קל נורא להגיד את זה לכללית, אני חושב שמפספסים בענק.
רן כהן: חברות הביטוח הן לא פילנטרופיות.
רן כהן: בסופו של דבר, גם מנורה וגם כלל מרוויחות כסף.
רן כהן: מחקר של מחלקת המחקר של הכנסת מלפני שנתיים בדק ומצא שהשוק הזה מגלגל 250 מיליון שקלים בשנה והרווח בשנה הוא בסביבות 50 עד 60 מיליון שקלים.
רן כהן: אתה צודק שאנחנו מפספסים בענק כי הפתרון צריך להיות להוציא את זה מחברות הביטוח בכלל ולהעביר את זה ישירות לקופות-החולים.
רן כהן: אני בעד שכללית תרוויח יותר.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים לתת ליואב ממשרד האוצר לומר את דברו, זה חשוב, ואנחנו נסכם.
מיכל רוזין: כפי שראיתם, האיום מימין הגיע.
<קריאה: תרתי משמע.
<יואב יונש: אני אספיק בשלוש-ארבע דקות.
<יואב יונש: יואב יונש, מחלקת ביטוח בריאות, אגף שוק ההון במשרד האוצר.
מיכל רוזין: יואב, תתייחס בעניין הזה באמת להתאמת ההסכמים בין חברות הביטוח הרפואיות לבין קופות-החולים, עלות הפוליסות, ההנגשה שלהן, הכיסוי הרפואי שהן מציעות, כל הדברים שעלו פה שזה באמת בפיקוח שלכם.
<יואב יונש: אוקיי.
<יואב יונש: ובכל זאת חשוב לי, כי אני חושב שזה רלוונטי, כמיטב המסורת להגיד עוד אמירה ברמה האישית בתור בן של מעסיק חקלאי של עובדים זרים שמבוטחים דרך חברות ביטוח וקופת-חולים כללית.
<יואב יונש: קודם כל, במושב פארן יש המון עובדים תאילנדים והם הולכים לאותה מרפאה, הם מקבלים אותו שירות כמו של התושבים במושב.
<יואב יונש: לפני כשנה וחצי עובדת שלנו התעוררה בלילה כשהתפוצץ לה נים דם במוח והובהלה באמבולנס לבית-חולים סורוקה.
<יואב יונש: אני הלכתי לבקר אותה.
<יואב יונש: כמובן שהיינו צמודים אליה שם כל הזמן.
<יואב יונש: היה במקום מתורגמן ואני הבנתי שכאשר מגיע עובד זר לבית-חולים סורוקה מגיע מתורגמן.
<יואב יונש: היתה להם רשימה של מתורגמנים.
<יואב יונש: אני קיבלתי את הרושם שהיא קיבלה טיפול כמו כל הישראלים שהיו מימינה ומשמאלה.
<יואב יונש: זה היה ניתוח - - - נוירוכירורגית די מורכב.
<יואב יונש: אני לא מבין בזה, אבל זה מה שהתרשמתי.
מיכל רוזין: במקרה חירום אנחנו יודעים שבתי-החולים נותנים טיפול מצוין.
מיכל רוזין: מה שעלה פה זה דווקא הטיפול השוטף.
<יואב יונש: הטיפול בקהילה, לפחות איפה שאני גר, ניתן לכולם באותה מרפאה.
<יואב יונש: אני לא מכיר שיש בעיות עם הטיפול.
<יואב יונש: שוב, עיקר ההתייחסות כדאי שתהיה בכובעי עובד במחלקת ביטוח בריאות.
<יואב יונש: אם אפשר להתחיל באמירה כללית, שוב, לאורך השנים היתה מגמה של מעבר למתן אספקת השירותים דרך קופת-חולים כללית.
<יואב יונש: אני לא יכול לתת נתונים, אבל התחושה שלי שדווקא המעבר הזה הפחית את כמות התלונות שאנחנו מקבלים ביחס למצב שהיה קודם.
<יואב יונש: אני חושב שעלו פה טענות נכונות.
<יואב יונש: אולי יש מקומות ספציפיים שבהם יש עומסים.
<יואב יונש: אני מתרשם שגם עושים מאמצים כדי לטפל בהם.
<יואב יונש: יש עוד דברים לעשות.
מיכל רוזין: מה לגבי הטענה שעלתה פה לגבי כרטיס הטיסה כאשר מגיע מבוטח ומעדיפים לשלוח אותו לחו"ל מלתת לו את הטיפול שמגיע לו לפי הביטוח?
<יואב יונש: צדק מי שאמר שהפעולה של החברות היא בהתאם לצו עובדים זרים.
<יואב יונש: כמו שאמרנו בתחילת הדיון, אותו צו מסדיר איך הפוליסה תיראה, לרבות חריגיה.
<יואב יונש: לכן, אני לא הייתי מפנה אצבע לחברות.
<יואב יונש: אם חושבים שיש בצו סעיף זה או אחר שצריך לשנות אז צריך לשנות קודם כל את הצו.
<יואב יונש: אני רוצה לציין שיש את ועדת חורב שדנה, בין היתר, בנושא הזה והמליצה המלצות.
<יואב יונש: אני מניח שיש שיקולים לכאן ולכאן.
<יואב יונש: אנחנו לא היינו חלק מהוועדה.
<יואב יונש: אני כן קיבלתי וקראתי את ההמלצות.
<יואב יונש: יש שיקולים לכאן ולכאן למה כן לשלוח אדם לארץ המוצא ולמה לא.
מיכל רוזין: אנחנו חייבים לסיים ואני רוצה לסכם.
מיכל רוזין: קודם כל, אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לכאן ולהזכיר שוב שלא כל דיון מסתיים ובזה נגמר הדיון בנושא.
מיכל רוזין: אנחנו נמשיך לדון בנושא.
מיכל רוזין: הנה, בת-שבע רושמת את הסיכום שלי ואת הנושאים שאנחנו צריכים באמת להמשיך לדון בהם.
מיכל רוזין: קודם כל, התחלתי בכך ואחזור על זה שוב, הוועדה היתה מעדיפה שעל-פי החוק שרת הבריאות היתה מכריזה שהיא מחילה על אותם אנשים כל עוד הם נמצאים כאן את סעיף 56(א) לחוק.
מיכל רוזין: לצערנו, כרגע זה לא עמדת מדיניות משרד הבריאות.
מיכל רוזין: התבשרנו פה מחבר הכנסת סולומון שייתכן ודברים ישתנו.
מיכל רוזין: כרגע זו העמדה.
מיכל רוזין: לכן, אני כן מברכת על הקמת מרפאה.
מיכל רוזין: שוב, לא הצלחתי להבין למה זה בעייתי.
מיכל רוזין: אני יכולה להבין למה יכולות להיות השלכות בעייתיות, אבל הקמת מרפאה נוספת בדרום תל-אביב שתאפשר גם כיסוי יותר רב של הצורך בטיפול, גם את השייכות הרפואית הכול כך נדרשת וגם את ההנגשה השפתית.
מיכל רוזין: כמובן אנחנו נשים דגש.
מיכל רוזין: הוועדה הזאת לא נעלמת, היא עדיין נמצאת כאן עד שנצליח להפיל את הממשלה, ואנחנו נמשיך לעקוב באמת על האפשרות לניוד, על עניין השייכות, על ההנגשה, מספר הרופאים הרב וכד'.
דוד צור: אני מקווה שהוועדה תעבוד בקצב יותר מהיר - - -
מיכל רוזין: אני רוצה לומר שאני כן מזמינה אותך, אנחנו נשב על בדיקת הצו הזה האם יש פה פרצה הקוראת לגנב.
מיכל רוזין: האם יש פה פרצה שמבחינת החוק המדינה רצתה לא לאפשר עבירה מצד אחד, אבל היא יוצרת מצב שצד שני בעצם מנצל כלכלית, הומאנית, צד אחר.
מיכל רוזין: המחוקק לא התכוון לניצול אף אחד מהצדדים, המחוקק רצה להסדיר את העניין.
מיכל רוזין: אנחנו נבדוק ביחד את הצו והאם יש בו פרצה שקוראת לגנב.
<יואב יונש: רק לגבי הנקודה הזאת - שוב, הצו נכתב על-ידי שר הבריאות.
מיכל רוזין: לא אמרתי לך לתקן אותו, אמרתי נבחן את הצו ביחד.
מיכל רוזין: אנחנו נראה האם יש בו פרצה.
מיכל רוזין: ייתכן שהפרצה הזאת היתה כוונת המחוקק וייתכן שלא.
מיכל רוזין: לכן, נבחן את זה.
<יואב יונש: אני חושב שכדאי להתחיל מללמוד את המלצות של ועדת חורב.
מיכל רוזין: אני מכירה היטב את המלצות ועדת חורב.
מיכל רוזין: אני מזכירה לך שבעקבות הישיבה פה בוועדה שלי במושב הקודם השרה קראה לחורב 2 והם עדיין יושבים על המדוכה ועדיין אין המלצות של חורב 2.
מיכל רוזין: לכן, זה הזמן בדיוק אולי לתת המלצות.
מיכל רוזין: אנחנו נקיים דיון נוסף ונפרד על כל עניין הבטחת מענה רפואי לילדים שלא עלה פה.
מיכל רוזין: אנחנו נרצה לשמוע גם ממאוחדת כי גם הנושא הזה בעייתי ולא תמיד הקופה מחויבת לתת מענה גם בנושא של בעיות רפואיות קודמות.
מיכל רוזין: אנחנו אולי נצטרך ליצור מנגנון של הפיכת הביטוח לחובה אולי ולא וולונטארי.
מיכל רוזין: נצטרך גם לדון על כך.
מיכל רוזין: אנחנו כן נרצה ואנחנו מבקשים גם מכלל וממנורה להעביר אלינו נתונים לגבי פילוח של 30,000, 50,000 המבוטחים אצלכם שאמרתם, לגבי מדינות המוצא, כמה זמן.
מיכל רוזין: האם יש רציפות ביטוחית או שזה דבר שמשתנה כל הזמן.
מיכל רוזין: מאוד חשוב לדעת, ואולי כללית יוכלו לעזור בעניין, כמה מבין המבוטחים קיבלו טיפול השנה.
מיכל רוזין: כלומר, כמה מימשו את הפוליסה.
מיכל רוזין: חשוב מאוד להבין את זה.
מיכל רוזין: וכן, חלוקה גיאוגרפית של המטופלים שזה בוודאי נמצא אצלכם או בקופת-חולים כי לא שמענו מקופת-חולים כמה מבין המבוטחים מרוכזים בתל-אביב, באילת, בערד כמו שנאמר פה על-ידי חברי הכנסת סולומון, אבל יש גם במקומות נוספים.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים לדעת את זה על מנת להבין איזה צרכים נדרשים מבחינת השירותים.
מיכל רוזין: חשוב שנדע את הפילוח.
מיכל רוזין: יכול להיות שזה בממשק ביניכם לבין חברות הביטוח.
מיכל רוזין: אנחנו נמשיך בדיונים.
מיכל רוזין: בוקר טוב גם לציבור שצופה בנו הבוקר.
מיכל רוזין: אנחנו שמחים מאד לארח פה את שר החקלאות, יאיר שמיר.
מיכל רוזין: חיכינו לישיבה הזאת, ישיבה חשובה ביותר.
מיכל רוזין: באמת ננסה לפרוש פה היום, זו לא תהיה הישיבה היחידה כמובן, אבל היא בהחלט ישיבה ראשונה וחגיגית בנושא של עובדים זרים בחקלאות.
מיכל רוזין: בשבועות האחרונים למדתי את הנושא לעומקו, אני חייבת לומר, נושא בהחלט סבוך, בעיקר בשל אופן הממשל הישראלי, איך הוא בנוי, ובאמת יש כל מיני סמכויות ואחריות שונות, משרד הכלכלה – נמצאת פה איריס מעיין איתנו, רשות ההגירה, משרד הפנים פה איתנו – שושנה, ואנחנו בהחלט נרצה לפרוש את כל הקשיים משני הצדדים.
מיכל רוזין: נמצאים איתנו פה גם מעסיקים, חקלאים, איגודי חקלאים, מושבניקים, קיבוצניקים, וכמובן נמצאים איתנו אנשי הארגונים, קו לעבוד; נמצאים פה איתנו עובדים זרים שבאו גם לספר לנו את סיפורם ואת הקשיים שלהם.
מיכל רוזין: ואין ספק שאני בטוחה שבעצם יש פה אינטרסים שהם לא מנוגדים, יש פה אינטרסים משותפים משני הצדדים.
מיכל רוזין: המעסיקים הישראלים והחקלאים, שמאד נדרשים לידיים עובדות, נאמר זאת כך, ומאד רוצים להעסיק את העובדים הזרים בחקלאות; ומצד שני אותם עובדים שמגיעים לכאן לעבוד, גם הם מאד רוצים להגיע לכאן לעבוד.
מיכל רוזין: שני הצדדים רוצים לעשות זאת בצורה הנאותה ביותר, הנכונה ביותר, ואנחנו פה באמת לפרוש את הקשיים, את הכשלים ולנסות לראות איך אנחנו מתבגרים עליהם.
מיכל רוזין: אז אני רוצה להתחיל באמת לשמוע איזו שהיא סקירה קצרה מנטע משה, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, לגבי מה המצב היום לגבי עובדים זרים בחקלאות, גם מבחינה חוקית וגם מבחינת נתונים במציאות.
מיכל רוזין: שלום לחבר הכנסת בר לב שהצטרף אלינו, חבר הכנסת שמעון אוחיון נמצא איתנו.
מיכל רוזין: כן, בבקשה, נטע.
<נטע משה: בוקר טוב, נטע משה, מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<נטע משה: אני אציג ממש בקצרה סקירה לגבי עובדים זרים בחקלאות, קצת נתונים וכמה סוגיות עיקריות.
<נטע משה: אז עובדים זרים בחקלאות, ובכלל עובדים זרים יש בישראל משנות ה-90, ולאורך השנים היו כמה החלטות ממשלה וועדות ממשלתיות, שקיבלו הצעות שונות בדבר קביעת מכסות, לרבות צמצום מספר העובדים הזרים.
<נטע משה: מספר העובדים הזרים בחקלאות בשנת 2008 היה 28,500 עובדים זרים.
<נטע משה: המכסה לעובדים זרים בחקלאות היום, למעשה מה-1 בינואר, עומדת על 24,999 עובדים זרים, וזה בעקבות החלטת הקבינט החברתי כלכלי, מתחילת דצמבר.
<נטע משה: מדובר למעשה בעלייה משנה שעברה של 1,000 עובדים זרים קבועים בחקלאות.
<נטע משה: צריכים לזכור שבשנת 2009 נחתם הסכם בין התאחדות חקלאי ישראל ומשרדי הממשלה, על מתווה פוחת להעסקת עובדים זרים בחקלאות על שנת 2015.
<נטע משה: לצד זאת גם תכניות לעידוד העסקת ישראלים.
<נטע משה: כרגע המכסה החדשה של 25,000 היא לא תואמת את היעד השנתי שהוצג אז במתווה.
<נטע משה: בפועל מועסקים היום בישראל כ-22,200 עובדים זרים בחקלאות, רובם המכריע הם עובדים זרים חוקיים, כ-400 מוגדרים כעובדים זרים לא חוקיים.
<נטע משה: מבין העובדים הזרים - - -
מיכל רוזין: אני חייבת לומר בסוגריים שאני קראתי את הנתון הזה שלשום, אני פשוט לא מצליחה להבין, ואת זה אולי אחר כך רשות ההגירה תוכל להגיד לנו, איך היא יודעת את המספר המדויק של לא חוקיים, והם עדיין לא חוקיים פה, אבל תמשיכי, סליחה.
<נטע משה: 95% מהעובדים הזרים הם גברים, ענף הגידול העיקרי הוא ירקות, זה מחצית מהעובדים הזרים, ולצד זה גם מטעים, פרחים.
<נטע משה: 40% מההקצאות הן לחקלאים שמתגוררים בנגב.
<נטע משה: מדינת המוצא העיקרית של העובדים הזרים בחקלאות היא תאילנד.
<נטע משה: יש מעט מאד גם מויאטנם, נפאל ומסרילנקה, שהם עונתיים, ותיכף נכנס לזה.
<נטע משה: העובדים הזרים מתאילנד מועסקים במסגרת ההסכם הבילטראלי שנחתם בסוף שנת 2010.
<נטע משה: אחד המענים שהוצגו לאורך השנים במקביל לצמצום במספר העובדים הזרים, הוא להעסיק עובדים זרים עונתיים.
<נטע משה: היו כמה פיילוטים, ההיענות לזה הייתה יחסית נמוכה.
<נטע משה: הבעיות שהועלו מצד המעסיקים בנושא הזה, שמצד אחד העלויות הן גבוהות מאד, ענייני האגרות, ההכשרה, כרטיסי טיסה שנדרשים לזה, פיקדון.
<נטע משה: מצד שני פרקי הזמן שהם מועסקים בו הם קצרים.
<נטע משה: הייתה איזו שהיא עלייה במספר החודשים המרבי שמותר להעסיק אותם, והמכסה לשנה הבאה, העונתית, היא 500 עובדים זרים.
<נטע משה: לגבי מבנה ההעסקה ותשלומים ובעיות שעולות מזה, אני לא אכנס ברוחב.
<נטע משה: אני מניחה שזה יהיה חלק עיקרי מהנושא.
<נטע משה: אני רק אגיד שיש טענות גם מצד המעסיקים וגם מצד העובדים הזרים, לגבי בעיות שונות שקשורות לצורת העסקה ולתשלומים.
<נטע משה: מצד המעסיקים אנחנו יודעים שאחת - - -
מיכל רוזין: נטע, בואי באמת נשאיר את זה להמשך, ואז תוכלי כל פעם להוסיף נתונים מצד המעסיקים או מצד העובדים.
<נטע משה: בסדר גמור.
<נטע משה: אנחנו רק נסיים ונגיד שיש גם כמובן תכניות לעידוד העסקת ישראלים בחקלאות, וגם בזה יש נוהל שחודש לשנה הבאה, יש תקציבים שעומדים לזה.
<נטע משה: גם פה היה לאורך השנים מיצוי כזה או אחר של הדברים ומשרד החקלאות פועל בעניין.
מיכל רוזין: אוקיי, תודה רבה.
מיכל רוזין: אני רוצה לבקש משר החקלאות, חבר הכנסת יאיר שמיר, בבקשה, הבמה שלך.
יאיר שמיר: אני אעשה את זה קצר כמו שהבטחתי וכמו שאני נוהג בדרך כלל לעשות, כדי שלא יעבור הזמן בלי שנשמע אתכם.
יאיר שמיר: מבחינתי כשר החקלאות, איך שנכנסנו לתפקידנו, ההנהלה, אני והמנכ"ל, הגדרנו את חזון המשרד.
יאיר שמיר: חזון המשרד הוא תמיכה בהתיישבות, וכשאתה הולך בתמיכה בהתיישבות מה היא, אלף למשק המשפחתי, וב' למשק האחר.
יאיר שמיר: ג' אתה מתחיל להסתכל במיקרוסקופ על אמצעי הייצור: אדמה, מים ועובדים.
יאיר שמיר: אנחנו כרגע עוסקים, אתמול בלילה עסקנו באדמה, יום קודם עסקנו במים ובעוד דברים אחרים, היום אנחנו עוסקים בעובדים זרים פה, ואני מברך גם על היזמה וגם אני חושב שזה תפקידה של הכנסת לפקח עלינו, הזרוע המבצעת, האם אנחנו עושים את הניתן ואת הנדרש כדי לענות לצרכים ולהשלמת החזון של ההתיישבות מבחינתי.
יאיר שמיר: ואנחנו באמת זיהינו, כאחת הבעיות הראשוניות שזיהיתי כשר החקלאות מזה כשמונה חודשים או תשעה חודשים, שבעיית העובדים הזרים, על כל היבטיה, זועקת לשמיים ומחייבת איזה שהוא ניעור העץ.
יאיר שמיר: הדבר הראשון שראינו זה היה החוסר, ופה אני חושב שהגענו להישג בזה שאלף עצרנו את מתווה הירידה.
יאיר שמיר: אני חושב שמאיר צור ניער אותי בעניין, לא ניער אותי, אלא יידע אותי בנושא של חוסר בעובדים זרים, וגם הוספנו עוד 999, כדי שיידעו שזה אנדר פרוטס.
יאיר שמיר: זה יהיה בסדר חברים, אנחנו לא עוסקים בזוטות.
יאיר שמיר: עכשיו אני מקווה שבאמת נרד יותר לעומק על עלויות וכו', וכמובן גם על ההיבט של עובדים ישראלים, וגם על היבט נוסף, להוסיף ארצות נוספות כמקור לעובדים זרים.
יאיר שמיר: אז אני בסך הכל שמח על הדיון, ונשב פה ונקשיב, ניקח, נלמד ונשפר.
מיכל רוזין: תודה רבה לשר.
מיכל רוזין: הצטרפו אלינו עוד שלושה חברי כנסת, חבר הכנסת דב חנין, חבר הכנסת משה מזרחי וחבר הכנסת יצחק וקנין.
מיכל רוזין: אני רוצה להתחיל לשמוע את נציגי החקלאים.
מיכל רוזין: חברי, חבר הכנסת לשעבר אבשלום וילן, בבקשה, ואולי באמת תתייחס לצרכים של השטח ואיפה באמת הפערים הקיימים.
אבשלום וילן: תודה לגברתי יושבת הראש.
אבשלום וילן: קודם כל אני רוצה לברך אותך על קבלת הוועדה.
אבשלום וילן: הוועדה הזאת היא מאד חשובה, לא רק לחקלאים, אלא בכלל לכל הנושא של העובדים הזרים.
אבשלום וילן: צריך להבין, בכל העולם המערבי היום קיימים עובדים זרים, יש לו מעט בעיות, יש גם צרכים ואני טיפה, בתור מי שכבר כמה שנים בתוך הנושא, אני אתחבר לסקירה.
אבשלום וילן: זה נכון שבשנת 2009 חתמנו על הסכם של עקומה יורדת של העובדים הזרים.
אבשלום וילן: במקביל היה ניסיון משותף שלנו ושל הממשלה, להגביר את המיכון חוסך כוח אדם, וכניסת ישראלים לעבודה.
אבשלום וילן: אגב, 28,500 לא היה מעולם, היה אז בשנת 2009 27,000, ועוד הייתה תוספת לרמה של 1,500, אבל תבינו כולכם, בכל רגע נתון יש בערך כ-2,000 עובדים שהם בצנרת, כלומר כאלה שיצאו ועדיין לא נכנסו במקומם, ובנוסף לכך, גם יש מה שנקרא פותחנים, ועל פי החוק הקיים, ברגע שעובד זר בורח מחקלאי, שלוש שנים לערך החקלאי לא מקבל עובד במקומו.
אבשלום וילן: יש פה המון עיוותים.
אבשלום וילן: עכשיו, אנחנו התחלנו ואגב גם בשנים קודמות היו לא מעט בעיות.
אבשלום וילן: ממשלת ישראל קיבלה החלטה מאד אמיצה בזמנו, שהיא מתאילנד תעבוד דרך ארגון ההגירה של האו"ם, ה-IOM, כדי למנוע תופעות של סחר בעבדים.
אבשלום וילן: כלומר, תשלומים של 10,000, 15,000 דולר, שעובד תאילנדי היה מפקיד דרך חברות כוח אדם בתאילנד, על הזכות לעבוד בישראל.
אבשלום וילן: והנושא הזה היה בקשיים לא פשוטים בשנתיים האחרונות.
אבשלום וילן: כי לקח זמן להתארגן בתאילנד, לבצע את המעבר מחברות כוח האדם, לעבור דרך האו"ם, ובשנים האלה, באמת היה מחסור, לא הגיעו עובדים.
אבשלום וילן: היו גם שנים אחרות שהיה מחסור.
אבשלום וילן: אני משבח את שר החקלאות, שהם בעצם הביאו למספר שמהתחלה, גם בשנת 2009 אמרנו אותו, שעם 25,000 עובדים, החקלאות יודעת להסתדר, גם אם כניסה מסוימת של ישראלים היא לא גבוהה, אבל היא קיימת בשוליים והיא חשובה מאד.
אבשלום וילן: המיכון, נכון להיום, לא פתר כמעט דבר, משום שהוא לא החליף כוח אדם.
אבשלום וילן: הוא שיפר תנאים, הוא שיפר יכולות, אבל הוא לא מחליף את כוח האדם.
אבשלום וילן: צריך להבין, הרוב הגבוה של כוח האדם מצטבר בשני ענפים, הוא מצטבר בחממות, בעיקר בירקות, ובקטיפים לסוגיהם השונים.
אבשלום וילן: זה בערך 90% מהעובדים.
מיכל רוזין: אבו, אז איך אתה מסביר את הפער שטוענים החקלאים או חלקם, שיש צורך ב-42,000 עובדים זרים?
אבשלום וילן: רגע, 42,000 זה המספר, יושב פה ד"ר ...
אבשלום וילן: ממחלקת התכנון במשרד החקלאות.
אבשלום וילן: בזמנו, כאשר עשו תחשיב אופטימאלי מה היא כמות אופטימאלית, היא הייתה 42,000.
אבשלום וילן: מעולם לא הגיעו לזה.
אבשלום וילן: אגב, לפי זה קבעו אחרי זה בכל ענף וענף איך מחלקים וכו'.
אבשלום וילן: אני רוצה להגיד עכשיו בשורות התחתונות כפתיחה, לפני כחודש וחצי הייתי בתאילנד, התבקשתי על ידי מנכ"ל רשות ההגירה ועל ידי משרד החוץ, לבדוק את הנושא של ה-IOM.
אבשלום וילן: ואני מוכרח להגיד שאחרי 4 ימים אינטנסיביים שהסתובבתי איתם, וראיתי את כל הטבלאות ואת כל הנתונים שהם הציגו לי, זה נכון שהיו לא מעט קשיים בעבר.
אבשלום וילן: עדיין יש קשיים, אבל המגמה היא שיפור מאד משמעותי.
אבשלום וילן: יותר מזאת, בתאילנד, מדינת עולם שלישי, הם אומרים היום שזה פרויקט ייחודי שבאמת הוצאנו, נכון לרגע זה, חלק משמעותי מתרבות השוחד שהייתה שם.
אבשלום וילן: אל יקל הדבר בעיניכם.
אבשלום וילן: זה דבר מאד מאד מורכב.
מיכל רוזין: מאד לא, נכון.
אבשלום וילן: החקלאים שילמו מחירים לא פשוטים.
אבשלום וילן: לא כל האנשים, 70 וכמה אחוז רק, מגיעים מהאזורים החקלאים, יש גם כל מיני טרמפיסטים.
אבשלום וילן: יש הרבה מאד בעיות, אבל במגמת הקטנה.
אבשלום וילן: אני אומר לך פה, לוועדה ולפרוטוקול בכנסת ישראל, אני אפגש בימים הקרובים עם אמנון בן עמי, אני כבר מנסה חודש וחצי.
אבשלום וילן: טוב, טחנות הממשלה טוחנות לאט, אבל נשלחתי, הגעתי ....
אבשלום וילן: אני באמת חושב שעל הבעיות עם ה-IOM אנחנו יודעים היום להתגבר, ויש לנו צינור איך להתקדם איתם.
אבשלום וילן: עם רשות ההגירה יש המון בעיות, ופה צריכה להיות התערבות ממלכתית כדי לפתור אותן.
אבשלום וילן: כל סיפור הברחנים הוא לא אפשרי.
אבשלום וילן: כל הנושאים שהם קשורים גם למשרדי ממשלה אחרים, לגבי ההוצאות שמוכרות לתאילנדים, לגבי מס מעסיקים, אנחנו בכנסת ישראל בשנת 2003, בשיא המשבר, הסכמנו לשלם מה שנקרא מס שלילי, 10% מס מעסיקים, כדי להקטין את הרצון להביא עובדים.
אבשלום וילן: חתמנו על הסכם בשנת 2009, ירדנו במספר העובדים הזרים, את המס שרי האוצר לדורותיהם סירבו להוריד, למרות שברגע שאתה מוריד את מספר העובדים, אתה לא צריך מס 10% על המעסיקים.
אבשלום וילן: במקום זה היינו מוכנים לשלם ולגמור את כל הזכאות של הזכויות הסוציאליות.
אבשלום וילן: ממשלת ישראל, קרוב ל-5 שנים תוקעת את הנושא הזה.
אבשלום וילן: רשות ההגירה לא מצאה פתרונות.
אבשלום וילן: אמרתי קודם, 2,000 עובדים בצנרת.
אבשלום וילן: מה זה 2,000 עובדים בצנרת?
אבשלום וילן: מה הבעיה לתת אישור, עובד יוצא, להקדים את הבירוקרטיה.
אבשלום וילן: ה-IOM מוכן, הוא אומר אין שום בעיה, תנו לי תאריך, אני מעלה אותם חודשיים קודם, לקצר את הבירוקרטיה.
אבשלום וילן: אבל פה, אם חס וחלילה בהחלטת ממשלה כתוב 25,000, אז עד שאחד לא עזב את בן גוריון, אני לא יכול להתחיל בהליך הגיוס בתאילנד.
אבשלום וילן: זה אבסורד מוחלט.
אבשלום וילן: אנחנו יודעים לעשות דברים ס ופר מתוחכמים, ואת הדבר האלמנטארי הזה, זה הכל בירוקרטיות.
אבשלום וילן: ואני אומר לכם, יעלו פה גם הרבה קשיים מהותיים.
אבשלום וילן: אני רוצה שתדעי, ישבתי עם שגריר ישראל, עם הרשויות התאילנדיות והם אמרו לנו את הדבר הבא, תשמעו, מתאילנד יש עובדים בקוריאה, יש עובדים בטייוואן, יש עובדים בהרבה מדינות, יש עובדים בדובאי, בקטאר, איפה שהולכת להיות אליפות העולם בכדורגל, שם כבר נהרגו 50 תאילנדים בפיגומים.
אבשלום וילן: הם אומרים תקשיב, בישראל התנאים, גם המשכורות וגם התנאים הסוציאליים, הם הטובים ביותר.
אבשלום וילן: אני מודה.
אבשלום וילן: הסטנדרטים שלנו שונים, לא מספיק טובים, יש עוד המון מה לשפר, אני יודע, אבל בהשוואה, כשאתה שומע מהם, בהשוואה לכל העולם, אנחנו במקום אחר, הרבה יותר טוב.
אבשלום וילן: יש לו מעט בעיות, אני חושב שצריך לפתור אותן.
מיכל רוזין: ולכן אנחנו פה היום, אנחנו נשמע את כל הבעיות, אנחנו ננסה כן לפתור אותן.
אבשלום וילן: ואני מתנצל, כי יש לי עוד שלושה נושאים אחרים בוועדות אחרות.
מיכל רוזין: תודה אבו, אנחנו מתגאים להיות ראשונים ברשימה בדברים טובים וחיוביים, ולא שליליים.
מיכל רוזין: זה לא מפחיד אותנו, ההיפך.
מיכל רוזין: אני רוצה לשמוע השלמה מעורכת הדין מירי אברמוביץ, מלשכת עורכי הדין, שמייצגת במקרים כאלה, בואי באמת תתארי לנו איפה הבעיות שאת רואה מצד המעסיקים, החקלאים.
<מרים אברמוביץ: שלום, שמי מרי אברמוביץ, איתי שיאון, ואנחנו מקצים משאבים.
<מרים אברמוביץ: אני חברה בוועדה בלשכת עורכי הדין של העובדים הזרים, ואנחנו מקצים בסוג של שליחות, משאבים מאד גבוהים, על מנת לעשות את הקשר הנכון והבריא והמועיל הן למעסיקים והן מצד העובדים הזרים.
<מרים אברמוביץ: אני רוצה להגיע בעצם לשורה, לנקודות התחתונות במחקר הזה או בעשייה הזאת, נושא של צו הרחבה בחקלאות, ובעצם ההוראות המרחיבות את חוקי המגן ואת דיני העב ודה הרגילים במשק הישראלי.
<מרים אברמוביץ: את נושא האגרות וההיטלים והצורך בהפחתה משמעותית או ביטול של חלקם, שחלקם הוא בעצם עלות שנתית למעסיק וחלקם עלות חודשית למעסיק.
<מרים אברמוביץ: מענקים בגין העסקת מבקשי מקלט, שהם אינם חלים מכוח העובדה שעידוד התעסוקה לעובד ישראלי, הוא בעצם לא קיים, או כמעט לא קיים.
<מרים אברמוביץ: ולמעשה המעסיק שמעסיק עובדים זרים לא זכאי לקבל את אותם מענקים, אבל כן חלים עליו כל ההוראות המרחיבות של צווי ההרחבה, שמייקרים את עלות ההעסקה בצורה משמעותית.
<מרים אברמוביץ: לצורך העניין, אם מדובר בעובד ישראלי שמועסק תחת כל חוקי המדינה פלוס צו הרחבה, אז העלות על שכר מינימום לשעה רגילה, היא נעה בסביבות התוספות של עוד 37.65%.
<מרים אברמוביץ: כאשר מדובר בהעסקת עובד זר, העלות היא 75.42%, על כל שעה רגילה.
<מרים אברמוביץ: ופה, מן הסתם באות וצפות ועולות כל אותן הפרות מצד מעסיקים בקשר להעסקה של עובדים זרים.
<מרים אברמוביץ: ואני לא מדברת על ההפרה של חוקי הבסיס, כמו שכר מינימום, זכויות סוציאליות בסיסיות, אני מדברת על ההוראות המרחיבות בלבד, שהן המכבידות על המעסיקים בהקשר הזה.
<מרים אברמוביץ: ככה שבעיקרון, אם לסבר את האוזן ברמה של שקלים ולא באחוזים, אז שעה למעסיק חקלאי, שממילא קיימים עליו סיכונים כלכליים ונזקי טבע ועוד ועוד, עלות שכר לשעה רגילה נעה, לעובד ישראלי, סביב 31.
<מרים אברמוביץ: 82 שקלים לשעה רגילה, ועובד זר קצת יותר מ-40 שקלים.
<מרים אברמוביץ: בהקשר הזה, ההצעה היא בעצם לנסות ולשנות ולצמצם בהקשר של העסקה של עובדים זרים, מצד אחד את ההוראות המרחיבות שחלות על המעסיקים בהקשר של צו ההרחבה, ומצד שני אני מזהה מתוך זה שאני מייצגת מגוון רחב של מעסיקים, הן בארגונים הגדולים והן חקלאים בודדים, שבעצם מגיעים לפני שוקת שבורה, שהם אפילו לא מודעים להוראות המרחיבות של הצו.
<מרים אברמוביץ: כדוגמא אפשר להניח על השולחן את הדבר האבסורדי שבעיניהם הוא אבסורד, זה נושא של קרן השתלמות, שהמעסיקים צריכים להפריש אליה אחוז מכל השכר של העובד, ו/או תוספת משפחה, שלרוב המעסיק לא יודע בכלל האם הוא נשוי או לא נשוי, והאם אשתו עובדת או לא עובדת, ובכך למעשה הוא מגיע למצב שהוא מפר את הוראות הצו.
<מרים אברמוביץ: בהקשר הזה, אם מרחיבים ובעצם מסתכלים על הזכויות של אותם עובדים זרים שמגיעים, אז ישנו את מה שנקרא רווחת העובד, שזה נעלם מעיני הרשויות, שמעסיקים, וזו ההתוויה שלי בהקשר הזה, למעסיקים שאני מייצגת, שכן צריך לדאוג לרווחתו וכן צריך להביא מתורגמן שיבין מה רוצים ממנו, וכן צריך לתרגם עבורו את כל המסמכים הללו, וכן צריך לדאוג לשעות אחר הצהריים ולראות איך הוא חי בתוך המגורים ההולמים שאנחנו מבקשים עבורו, וכל זה נושא על גבו המעסיק בהקשר הזה.
<מרים אברמוביץ: אני רוצה רק סוגיה אחת בהקשר לכל המכסות של העובדים הזרים.
יצחק וקנין: אני יכול לשאול שאלה עקרונית?
<מרים אברמוביץ: שנייה, ברשותך.
יצחק וקנין: לא, לא, היא חשובה לעניין שאת מדברת.
יצחק וקנין: את דיברת על עלויות.
יצחק וקנין: האם לקחת בעלויות את כל נושא המגורים גם והכל?
<מרים אברמוביץ: בוודאי.
<מרים אברמוביץ: לא רק את נושא המגורים, את הנושא של סבסוד המגורים.
מיכל רוזין: אני אשמח להעביר, היא העבירה לנו מסמך מאד מאד מפורטת עם בתחשיבים מדויקים של הכל.
<מרים אברמוביץ: לסיכום, אבל נושא אחד מאד חשוב בהקשר הזה, לעניין המכסות.
<מרים אברמוביץ: יש לנו את מבקשי המקלט ששוהים בישראל והם מועסקים ובהקשר הזה הם מועסקים והם לא יודעים מה הן הזכויות של המעסיק והם לא מודעים לזכויות שלהם עצמם.
<מרים אברמוביץ: תחת כל העלויות הללו ותחת מחסור המשאב הכל כך חשוב, עד כדי כך שהחקלאים מניחים לפרי להרקיב על העצים, ישנם בפריפריות לא מעט חקלאים ולא מעט שטחים שנשארים, אחרי כל ההשקעה הזו, עם כל הסיכונים, נותרים פשוט להרקיב.
<מרים אברמוביץ: יש אפשרות וצריך לקחת את כל העובדים הללו, שכרגע נמצאים והם מועסקים בצורה לא מסודרת ולא מעוגנת, ואגב, הנושא של מעמדם, הוא ממש לא ברור.
<מרים אברמוביץ: מצד אחד הם נחשבים לעובד זר או תחת חוק עובדים זרים, אבל בפועל הם שוכרים לעצם את המגורים וכמעסיקים, אני חושבת שנכון וראוי להעמיד אותם באותם תנאים כמו של עובדים זרים, אבל צריך להסדיר את המעמד שלהם בישראל, בהקשר הזה של להגדיר אותם, אם מגדירים כעובדים זרים, אז צריך להתייחס לנושא זכויות המעסיק והפיקוח עליהם.
<מרים אברמוביץ: כי כרגע המעסיק יכול לשכור אותם לשירותים ובבוקר למחרת בעבור עבודה מזדמנת או עבודה רווחית אחרת, המעסיק יכשיר אותם תקופה ארוכה, וברגע הנכון שהוא צריך לקטוף את הפרי, הם יעלמו לו.
<מרים אברמוביץ: אין לו אפשרות לשלוט בהם, בניגוד למהגר עבודה שמוזמן לעבוד, שיש פיקוח למעסיק.
<מרים אברמוביץ: זה נושא מאד חשוב שצריך לתת עליו את הדעת בצורה מאד יסודית.
מיכל רוזין: אנחנו נפתח את הנושא הזה, אבל קודם אני רוצה באמת לשמוע מקו לעובד, נעה, בואי תספרי לנו כיצד אתם נתקלים בבעיות מצד המועסקים, מצד אותם עובדים זרים שכל כך חשוב לנו שיגיעו לכאן, וכמו שאומרת עורכת הדין אברמוביץ, כואב הלב שהפרי מרקיב על העץ, כאשר אין עובדים שיקטפו אותו.
מיכל רוזין: אז בואי תספרי לנו באמת איך התמונה שאת רואה אותה.
מיכל רוזין: את עוסקת בנושא הזה בתוך קו לעובד, בנושא העובדים הזרים בחקלאות.
מיכל רוזין: חשוב לנו לשמוע אותך ונשמע גם חלק מהעדויות של האנשים שהגיעו לכאן.
מיכל רוזין: אנחנו נמשיך לאחר מכן לשמוע גם כמובן את המעסיקים, את החקלאים, ואחר כך נרצה כמובן את כל משרדי הממשלה בנושא.
מיכל רוזין: ואנחנו בהחלט נדבר גם על נושא מבקשי המקלט והפיילוט, או הניסיון באמת לשלב אותם בחקלאות.
מיכל רוזין: יש פה גם את דורון שיספר לנו כן כיצד הם משולבים בחקלאות.
מיכל רוזין: יש לנו פה הרבה נושאים מעניינים לשמוע.
מיכל רוזין: נועה, בואי נתחיל איתך.