GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איריס מעיין: כמובן שכאשר ממשלה נותנת תשובות לאזרח כזה או לצרכן כזה, אז התשובות הן לא תמיד שנותנים להם מה שהם רוצים, כי אנחנו צריכים להתחשב גם בצרכנים אחרים ובצרכים אחרים, והתשובה היא תשובה מתכללת.
<איריס מעיין: יכול להיות שאני טועה ואני לא מתכללת נכון.
<איריס מעיין: לשם כך יש פה הכנסת שמבקרת את העבודה שלי.
<איריס מעיין: אבל העבודה מתבצעת.
<איריס מעיין: תלונות נשמעות ומקבלות מענה.
מיכל רוזין: אם אנחנו יושבים פה שבוע אחרי שבוע ואנחנו שומעים לא מענף אחד, שאולי אתו היינו יכולים להגיד שיש איזשהו קושי בתקשורת מול הממשלה, או הדרישות שלהם לא הגיוניות וכדומה.
מיכל רוזין: אני מוכנה להוריד בחצי את הדרישות שלהם.
מיכל רוזין: אבל כאשר את רואה שתחומים מאוד גדולים בענף המשק קמים ואומרים כל הזמן, בצורה שחוזרת על עצמה – קראתי את הפרוטוקולים של הוועדה הזאת שנים אחורה, זה לא חדש.
מיכל רוזין: יש פה איזושהי מגמה של המדינה להוריד את מספר העובדים הזרים, יש פה מגמה להעלות את מספר העובדים הישראלים.
מיכל רוזין: אבל בסופו של דבר הממשלה צריכה להסתכל על המציאות ולהגיד האם בסופו של דבר הצליחו להיכנס עובדים ישראלים לתחום הזה.
מיכל רוזין: אין לי ספק שההסתדרות רוצה לבדוק שיהיו עובדים.
מיכל רוזין: הממשלה עומדת ואומרת מעל בימת הכנסת בצורה חד-משמעית: אין אבטלה במדינת ישראל, כולם עובדים חוץ ממי שבוחר לא לעבוד.
מיכל רוזין: היא אומרת, הורדנו את האבטלה כמעט לאפס ומי שלא עובד זה אלה שלא רוצים לעבוד ממגזרים מסוימים.
מיכל רוזין: ואז היא אומרת לאותם ענפים: אתם סתם בכייניים, תמצאו עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: כל ההתייחסות הזאת שמקיימים משא-ומתן, כלומר הם באים עם דרישות ואנחנו אומרים להם מה אנחנו מוכנים לתת להם, מה אנחנו לא מוכנים.
מיכל רוזין: זאת תחושה לא טובה לפני אפילו המעשה.
<איריס מעיין: קודם כל, בישיבות שאני נוכחת בהן ומה שאני שומעת, אני אף פעם לא שמעתי לא את עצמי וגם לא אחרים בישיבות שאני נכחתי מול תעשיינים כאלה ואחרים אומרים את המילים "אתם סתם בכיינים".
<איריס מעיין: את המילה הזאת לא שמעתי מעולם.
<איריס מעיין: אני כן רואה שיש התייחסות.
<איריס מעיין: לעניין האיזונים בין כמות העבודה הזרה במשק שלנו לכמות העבודה המקומית לכמות העבודה של שכנינו הקרובים הפלסטינים, אני אגיד שוב, אני כן ראיתי עדויות מספריות, משרד האוצר הראה לי מחקרים בעניין הזה, שגם הוא וגם בנק ישראל ערכו, על תחום הבניין, שהקטנת מכסות בתחום הבניין באה כנגד העלאה במספר עובדים ישראלים שמועסקים בתחום הבניין.
<איריס מעיין: מספרים כאלה שמעתי, אגב, גם מהסתדרות עובדי הבניין וגם מהסתדרות עובדי הבניין והעץ.
<אשר גרין: אז למה משך הבניין נמשך כפול היום, כי יש לנו מספיק עובדים?
<איריס מעיין: קודם כל, יש כל מיני סיבות, כמו שאמרתי.
<איריס מעיין: לא כל התשובות הן תשובות שניתנות בתחום ההחלטות לעניין כמות העובדים הזרים שיהיו במשק, כן או לא.
<איריס מעיין: יש תשובות שצריכות להינתן במקומות אחרים, כמו מכסות מים למשל, כמו מסים כאלה ואחרים שמוטלים על המשק, כמו מכסים כאלה ואחרים שמוטלים על המשק.
<איריס מעיין: אלה גם תשובות שצריך לתת עליהן את הדעת.
<איריס מעיין: לא הכול נמצא במגרש שלנו.
מיכל רוזין: משרד האוצר, אני חושבת שנאמרים פה דברים.
<נסים בובליל: רציתי להגיד משהו על הכשרות מקצועיות.
<נסים בובליל: אולי זו בשורה מסוימת.
<נסים בובליל: אנחנו בלשכת התיאום קבענו מדיניות, שמי שיתווה את הסילבוס להכשרות מקצועיות יהיו המעסיקים שיקבעו את המקצועות.
<נסים בובליל: מה שאמרת שלימדו מקצועות שלא נדרשים.
<נסים בובליל: אנחנו במשא-ומתן עם משרד הכלכלה בחודשים האחרונים לבצע הכשרות באופן מאסיבי בשנה הקרובה של כמה אלפי עובדים ישראלים.
מיכל רוזין: הבעיה היא התקציב.
מיכל רוזין: ברגע שהתקציב ירד לשליש ופחות מכך.
<נסים בובליל: מדובר על תקציב של כמעט 80 מיליון שקלים לענף הבנייה והעץ, ואני מקווה שבימים הקרובים ההסכם הזה ייחתם.
<נסים בובליל: למרות שאנחנו נאלצנו להסכים לכל התנאים של משרד הכלכלה, שמבחירתנו הם תנאים מאוד קשים שאנחנו נותנים ערבויות בנקאיות לממשלת ישראל שההכשרה תצליח, והסכמנו גם לזה כדי להראות שאנחנו הולכים לאורך כל הדרך.
מיכל רוזין: נראה לי שנצטרך לקיים דיון גם על הנושא של הכשרות של משרד הכלכלה.
מיכל רוזין: משרד האוצר, בבקשה.
<אורי שיינין: אני רוצה להציג קודם כל את מדינית הממשלה לנושא הזה.
<אריק גרבלסקי: כמה זמן אתה באגף התקציבים?
מיכל רוזין: זה לא לגופו של אדם, זה לגופו של עניין.
מיכל רוזין: אין מה לעשות, זה התפקיד שלו.
מיכל רוזין: אתם יכולים לבקר את המדיניות, את השר, את איך שבוחרים אנשים לעבודה.
מיכל רוזין: אבל אי-אפשר לבקר אותו כאדם פרטי.
מיכל רוזין: הוא צריך להציג מדיניות, והוא מציג אותה.
מיכל רוזין: אנחנו לא תוקפים אותו אישית.
<אורי שיינין: מדיניות הממשלה לעניין התעסוקה של עובדים ישראלים שהם בעלי השכלה תיכונית או בעלי כישורים בסיסיים יחסית היא מאוד ברורה.
<אורי שיינין: שיעורי התעסוקה שם הם מאוד נמוכים.
<אורי שיינין: כשבוחנים את הנתונים לעומק ומשאירים את שיעורי נתוני התעסוקה של שני מיליון העובדים או פוטנציאל העובדים בגילאי 64-25, ואנחנו רואים את המצב שלנו הן בהשוואה לשאר האוכלוסייה והן בהשוואה העולמית, אנחנו נמצאים בפיגור מאוד רצינית.
<אורי שיינין: המדיניות בעניין הזה היא ברורה, והיא צמצום מספר העובדים הזרים.
<נסים בובליל: מול ספרד למשל?
<אורי שיינין: אני מבקש להשלים את הדברים שלי.
<אורי שיינין: אחד הכלים, לא הכלי היחיד כמובן, הוא צמצום מספר העובדים הזרים.
מיכל רוזין: אתה אומר שברוב מדינות העולם המועסקים בענף הבנייה באים מתוך האזרחים של אותה מדינה?
<אורי שיינין: אני אתייחס לענף הבנייה באופן ספציפי במענה לדברים שנאמרו פה.
<אורי שיינין: אני אומר באופן כללי ששיעורי התעסוקה של אנשים בעלי השכלה תיכונית הם נמוכים בהשוואה עולמית.
<אורי שיינין: נמוכים מאוד אפילו.
מיכל רוזין: האם אתה מכליל בתוכם למשל את החרדים?
מיכל רוזין: כי אם אתה מכליל את החרדים, שהם רובם מתחת להשכלה של 12 שנים, אז ברור שתמצא אחוזים יותר גבוהים מאשר מדינות אחרות.
מיכל רוזין: הסטטיסטיקה היא איך מציגים אותה.
<אורי שיינין: דווקא החרדים מאופיינים בשיעורי השכלה מאוד גבוהים.
<אורי שיינין: הם נספרים בהקשר הזה כבעלי 12 ומעלה שנות לימוד.
<אורי שיינין: הם דווקא לכאורה עושים תיקון הפוך.
<אורי שיינין: אם ננקה את זה נגיע לנתון יותר משמעותי.
<אורי שיינין: רק צריך להזכיר, הגברים החרדים בגילאי 64-25 זה 100,000.
<אורי שיינין: זאת אומרת, מתוך שני מיליון שאני מדבר עליהם, בהנחה שכולם לא היו מועסקים, זה 100,000.
<אורי שיינין: זו לא הדרמה של כל הנתון הזה.
<אורי שיינין: צריך לקחת את הדברים בהקשר הזה.
<אורי שיינין: מדיניות הממשלה כאן היא לא משהו שאני אומר כפקיד במשרד האוצר או משהו שהמצאנו אותו עכשיו.
<אורי שיינין: זה משהו שנשען על הרבה ועדות ציבוריות וממשלתיות שעסקו בנושא הזה, ועדת אנדורן, ועדת אקשטיין המפורסמת וועדת טרכטנברג, שכולן מדברות באופן מאוד ברור על כך שצמצום העובדים הזרים הוא אחד הכלים המרכזיים לשילוב ישראלים בשוק העבודה ולהגדלת הצמיחה והגדלת הרווחה הכללית של כלל המשק.
<אברהם דניאל: כמה ישראלים נקלטו?
<אורי שיינין: אני מבקש להשלים.
מיכל רוזין: אתה אומר שיש פוטנציאל של שני מיליון עובדים שלא מועסקים?
<אורי שיינין: שני מיליון בגילאים האלה, לא כולם מועסקים.
<אורי שיינין: זו האוכלוסייה הרלוונטית.
<אורי שיינין: באזור ה-60% מועסקים.
<אורי שיינין: אציין שאנחנו צריכים להבין את הקונטקסט של השיח.
<אורי שיינין: בהשוואות בין-לאומיות אנחנו מהמדינות המובילות בשיעור העובדים הזרים.
<אורי שיינין: זאת אומרת, אנחנו לא מדינה שמצטיינת בזה שהעובדים הזרים שלה הם בשיעור נמוך.
<אורי שיינין: אנחנו לא דרום קוריאה בהקשר הזה ולא יפן.
<אורי שיינין: בהקשר נוסף, ואנחנו חוזרים לעובדים הישראלים הרלוונטיים, לכולנו ידועים נתוני הקיטוב ברמות השכר, ברמות התעסוקה בין האוכלוסיות.
<אורי שיינין: כשאנחנו מדברים על עובדים זרים לתחליפים ישראלים זה אחד הכלים הכי ברורים שאתה מוציא עובד זר, מכניס במקומו עובד ישראלי ואתה בעצם עושה את הכלי הכי מרכזי לצמצום הפערים.
<אורי שיינין: ברור לי שלמעסיקים בטווח הקצר, אם זה הקבלנים ואם זה החקלאים ואם זה המסעדנים, עדיף להעסיק עובד ישראלי.
<אורי שיינין: אבל בטווח הארוך, באינטרס של כלל המשק, התוצאה היא תוצאה ברורה הן למעסיקים והן לעובדים.
מיכל רוזין: לא הבנתי את הטווח הקצר.
מיכל רוזין: אתה אומר שבטווח הקצר נוח להם להעסיק עובדים זרים, כי זה עולה להם פחות, אבל בטווח הארוך המשק ישלם על זה מחיר.
מיכל רוזין: אבל המציאות טופחת על פנינו.
מיכל רוזין: אי-אפשר להמשיך להסתיר את העיניים ולהגיד: אני לא רואה את המציאות.
מיכל רוזין: אלא אם כן אתה אומר לי שכולם משקרים.
מיכל רוזין: בשבוע שעבר עורכת הדין הביאה טבלאות ובדקנו אותן אחת לאחת בסעיפים שונים, והיא הראתה כיצד בחקלאות למשל משלמים לעובד זר יותר לעובד ישראלי.
מיכל רוזין: וגם בבנייה, אני בטוחה שלא כולם מקבלים 20,000 שקלים, אבל גם אם מקבלים חצי זו משכורת יפה גם לישראלי.
מיכל רוזין: לכן אני שואלת האם המציאות הזאת לא טופחת על פניכם.
מיכל רוזין: אתם ממשיכים להגיד את המנטרה הזאת, שהנה כל המעסיקים רוצים עובדים זרים, כי אתם רוצים לנצל אותם, כי אתם רוצים לשלם פחות, כי אתם רוצים עבודה זולה וכדומה.
מיכל רוזין: אבל במציאות בסוף זו לא האמת.
מיכל רוזין: אז תתמודדו עם המציאות.
מיכל רוזין: אני תמיד אומרת, אחר כך נריב על האידיאולוגיה, קודם כל בואו נתמודד עם הנתונים.
<אשר גרין: שיצביע על אחד מכל החברים שלו שהפך להיות טייח.
מיכל רוזין: זאת לא השאלה, והוא בזכות דיבור.
<אורי שיינין: ברור שמדיניות הממשלה כאן היא מאוד ברורה, שעלות העסקתם של עובדים זרים הוא כלי לתמרץ תעסוקת ישראלים.
<אורי שיינין: ברור לכולם, שככל שרמות השכר יעלו ותנאי העבודה יעלו, אז ייכנסו עוד עובדים ישראלים.
<אורי שיינין: זה תהליך פשוט, תהליך של ביקוש ועצה.
מיכל רוזין: אתה לא מתייחס למה שאמרתי.
<דדי חיות: 50 מעלות בחממה.
<דדי חיות: איזה ישראלי יעבוד שם?
<אורי שיינין: בהקשר הזה אני מעדיף להיצמד לרמת הנתונים.
<אורי שיינין: בהקשר של הנתונים יש לנו ניסוי כלים, מה שנקרא, עובדים זרים בבניין.
<אורי שיינין: החל מ-2003 יש ירידה מאוד מאסיבית של עובדים זרים בבניין וכניסה של עובדים ישראלים לבניין.
<אורי שיינין: התופעה הזאת היא תופעה שקורית לא רק בכל ענף הבניין, אלא גם במקצועות הרטובים.
<אורי שיינין: זה לא אומר שלא צריך להמשיך לעודד את התופעה הזאת ולעשות הכשרות מקצועיות, ומר בובליל מכיר בוודאי את ההסכם של 87 מיליון שקלים שאני מקווה שייחתם בימים הקרובים ובשבועות הקרובים, להכשרה של אלפי עובדים ישראלים בענף הבניין.
<אורי שיינין: ברור שהמדינה צריכה לעודד את זה.
<אורי שיינין: גם בחקלאות, בזמנו כשחתמו על הסכם לטווח ארוך עם מזכ"ל התאחדות החקלאים, עם אבו וילן, נתנו 325 מיליון שקלים למיכון ועידוד תעסוקת ישראלים.
<אורי שיינין: זאת אומרת, זה לא שהמדינה זורקת את כל האחריות.
<נסים בובליל: 50 מיליון שקל, לא השתמשו באגורה אחת.
מיכל רוזין: אתם מכירים אותי.
מיכל רוזין: זה לא יהיה הדיון האחרון.
מיכל רוזין: אנחנו נמשיך לדון בדברים.
מיכל רוזין: אבל אני רוצה בכל זאת שתתייחס לכך שהשכר הוא לא מופחת.
מיכל רוזין: אני בעד להשקיע בהכשרה של ישראלים, אמרתי.
מיכל רוזין: אני מבקרת את משרד הכלכלה על כך שהוא צמצם עד לשליש, אם לא פחות מכך, את תקציב ההכשרות המקצועיות.
מיכל רוזין: אני שואלת אותך שוב.
מיכל רוזין: היום הסיפור הוא כבר לא: אני רוצה להשיג עבודה זולה יותר.
מיכל רוזין: אלא: אין לי אופציות אחרות.
מיכל רוזין: תתייחס לטיעון הזה.
<אורי שיינין: קודם כל ציינתי את העובדות.
<אורי שיינין: העובדות בהקשר הזה מאוד ברורות.
<אורי שיינין: נעשו הפחתות, וההפחתות עזרו, אם זה בתעשייה ואם זה בבניין.
מיכל רוזין: השאלה אם ההפחתות האלה לא גרמו לעליית מחירי הדירות, למשל.
<אורי שיינין: בנק ישראל בדק את הנושא.
<אורי שיינין: קודם כל יש מדד המחירים.
<אורי שיינין: תבדקו את מדד המחירים מ-2006 ל-2013 ותראו.
<אורי שיינין: תבדקו את מדד מחירי הדירות שעולה בשיעורים שכולנו מכירים ותראו.
<אורי שיינין: תסתכלו על מדד המחירים לצרכן ועל מדד תשומות העבודה בדיור ונבדוק מה היה כאן כל כך הרבה.
<אורי שיינין: כשבודקים את הנתונים מגלים שמדד תשומות העבודה עלה פחות ממדד מחירים לצרכן.
<נסים בובליל: זה לא נכון.
מיכל רוזין: אנחנו נבקש ממנו להעביר לוועדה את כל הנתונים האלה עם כל ההצמדות.
<אורי שיינין: יש עבודה של וייצמן נגר מבנק ישראל, שבדק את הנושא והגיע למסקנה חד-משמעית, שההשפעה של העלייה בתשומות העבודה היא מזערית עד לא קיימת.
<אורי שיינין: בנושא הזה יש גם את דוח אקשטיין שמנתח מה ההשפעה.
<אורי שיינין: הוא אומר: אם יש השפעה, היא עד 3.5% במחירים.
<אורי שיינין: בהשפעה כלל-משקית של להכניס עובדים ישראלים למשק, אני חושב שזה משהו שכמדינה אנחנו יכולים לחיות אתו.
<אורי שיינין: אז אפשר לזרוק סיסמאות לאוויר, אבל אני מעדיף להיצמד לנתונים בהקשר הזה.
<אורי שיינין: אשמח להעביר את כל הנתונים.
<אורי שיינין: אני נצמד לנתונים.
<אורי שיינין: כמו שאמרתי, עובדים ישראלים נכנסים בסופו של דבר למקום שמצומצמות המכסות.
<אורי שיינין: זו המציאות.
<קריאה: איזו מציאות?
<קריאה: אלה נתונים לא נכונים.
מיכל רוזין: אמרתי מראש, אנחנו לא מתנפלים עליו באופן אישי.
מיכל רוזין: מה לעשות, לא יושב פה שר האוצר.
מיכל רוזין: אחרת הייתי מרשה לכם להתנפל עליו, כי הוא קובע המדיניות.
מיכל רוזין: בשעה 14:00 יש הכנס המרכזי, אז אנחנו נצטרך לסיים.
מיכל רוזין: ב-26 בפברואר יגיע לכאן מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, וכל הישיבה תיוחד לנושא הזה של ענף הבניין.
מיכל רוזין: כך שאנחנו לא מפסיקים, ומי שמכיר אותי גם בנושא החקלאות ונושאים אחרים, אנחנו נמשיך לדון ואנחנו מתקדמים בדברים.
מיכל רוזין: לא לחינם אני מזמינה את המנכ"לים והשרים, כי כמו שאמרנו בסוף, הם קובעים את המדיניות ומחליטים.
<דודי ברזילי: אנחנו לא מרגישים.
<דודי ברזילי: זה צומח מלמטה.
<דודי ברזילי: בואו תשמעו אותנו.
<דודי ברזילי: הבאתם אותנו לפה.
<דודי ברזילי: נציג הממשלה תמיד נמצא פה, אנחנו לא מגיעים לפה כל יום, אז תנו לדבר.
<דודי ברזילי: עוד 10 דקות נגמר הדיון.
<דודי ברזילי: אני מאיגוד המתכת.
<דודי ברזילי: יש לי עסק קטן באשקלון.
<דודי ברזילי: באתי במיוחד לפה.
<דודי ברזילי: אני לא שייך לאף ארגון, אני עצמאי.
מיכל רוזין: תאפשר לו לסיים ואחר כך תדבר.
<אורי שיינין: אני אתייחס לחלק מהטענות שעלו פה, לא לכולן.
<אורי שיינין: אני לא הכתובת לכל הטענות.
<אורי שיינין: לגבי עובדים פלסטינים, צריך לציין שמספר העובדים הפלסטינים בשלוש-ארבע השנים האחרונות צמח מ-14,000 ל-32,500.
<אשר גרין: איפה ה-80,000 שהיו בענף שאתה שוכח אותם?
<אורי שיינין: אני מדבר על בניין.
מיכל רוזין: על בניין.
מיכל רוזין: לדעתי הנתונים שלך לא מדויקים.
מיכל רוזין: רק מעזה היו כ-80,000.
<נסים בובליל: לא, לא.
מיכל רוזין: אז סך הכול 80,000.
<אורי שיינין: בנוסף, כשאנחנו סוכמים את כלל העובדים הזרים שעובדים בבניין, ואני כולל כמובן גם את הפלסטינים בהקשר הזה, אנחנו מגיעים לסדר גודל של רבע מהעובדים בענף.
<אורי שיינין: כשאנחנו מסתכלים פה בהשוואה עולמית, אנחנו לא בקצה הימני, כשאנחנו מסתכלים על כלל המשק.
<אורי שיינין: פה אנחנו צריכים סקאלה משלנו בשביל לשים אותם באותו גרף יחד עם כל המדינות.
<אורי שיינין: צריך לקחת את זה בחשבון כשאנחנו מדברים על עובדים זרים בבניין.
<אורי שיינין: לגבי תעשייה, כמו שידידי פה יודע, אנחנו נמצאים בדיונים בהקשר הזה.
<אורי שיינין: אני חושב שהדרך היא כמו שיושבת-ראש הוועדה ציינה, שזה הכשרות מקצועיות, וזה בסיס הסיכום.
<אורי שיינין: אני מאמין שלשם נגיע.
מיכל רוזין: משפט לסיכום.
<אורי שיינין: אני לא אספיק להתייחס כאן לכל הדברים.
<אורי שיינין: אני לא חושב שאנחנו יכולים להצביע על האדם שיחליט, אבל אני כן יכול להסתכל באופן מאקרו על מה שקורה בתהליכים בזמן שאנחנו מונעים את הכניסה של העובדים הזרים, מקטינים את המכסות, נכנסים עובדים ישראלים.
<אורי שיינין: המשמעות של זה היא תועלת יותר גדולה למשק.
<אורי שיינין: ברור שלמעסיקים עדיף – וזה לא משנה למה עדיף, האם זה בגלל עלות ההעסקה, האם זה בגלל מחויבות, האם זה בגלל היכרות – עדיף בטווח הקצר להעסיק עובדים זרים.
מיכל רוזין: הבטחתי לך, אז בבקשה.
<דודי ברזילי: יש לי מפעל לעיבוד שבבים וזיווד אלקטרוני שנמצא באשקלון, בתחום המתכת.
<דודי ברזילי: למה, למשל, אין יכולת לגייס אף לא עובד זר אחד, ואני מסכים עם מדיניות הממשלה שלטווח ארוך זה יהיה נכון שכל הישראלים יעבדו, אני מוכן ממחר בבוקר.
<דודי ברזילי: הסתובבתי פה בכל הוועדות.
<דודי ברזילי: אני די מאוכזב שאין פה נציגות בכירה מהממשלה.
<דודי ברזילי: עם כל הכבוד לכבודו, ואולי הוא בן-אדם על הכיפאק והוא לא הכתובת, אבל אם מזמינים אותנו, אנחנו עוזבים את העסקים שלנו ובאים לפה, שתהיה פה נציגות בכירה בכל הוועדות, של אנשי ממשלה שישמעו מה שיש לנו להגיד.
<דודי ברזילי: בשורה התחתונה, לי קשה מאוד לגייס היום עובדים.
<דודי ברזילי: לא משנה אם זה ישראלים.
<דודי ברזילי: אין לי רתכים, אין לי אנשים שיודעים לעסוק בתחומים מאוד מקצועיים.
<דודי ברזילי: היום אני מקבל פרויקטים ואני חושש רק מדבר אחד, איך אני אעמוד בזמן.
<דודי ברזילי: אני לא מסוגל, בגלל שאין לי עובדים.
מיכל רוזין: אתה גם דוחה עבודות בגלל חוסר עובדים?
<דודי ברזילי: חלק מהדברים אני לא מסוגל לעשות.
<דודי ברזילי: עזבי את מחיר הדולר ועוד אלף ואחד דברים.
<דודי ברזילי: אני שומע את האמרות האלה, הם אומרים מה שאומרים להם להגיד.
<דודי ברזילי: הם לא הכתובת.
<דודי ברזילי: תביאו לפה את האנשים שמשנים מדיניות.
<דודי ברזילי: ומשרד הכלכלה, עם כל הכבוד, צריך להגיד: אם אין עובדים זרים, תכפילו את הכסף לטובת ההכשרות.
<דודי ברזילי: אני לא צריך להתחנן על איזשהו תקציב.
<דודי ברזילי: רוצים שאני אכשיר, רוצים שאני אשלם דמי מחלה, רוצים שאני אשלם דמי לידה.
<דודי ברזילי: בסוף העונש שיש על המעסיק הוא בלתי נתפס.
מיכל רוזין: דרך אגב, ביטוח לאומי משלם.
מיכל רוזין: אבל נעזוב את זה עכשיו.
<דודי ברזילי: אני משלם 90 יום.
<דודי ברזילי: בשורה התחתונה צריכה לצאת מפה אמירה מה עושים בשלב הביניים הזה.
<דודי ברזילי: לא עובדים זרים, בסדר, אבל מה כן?
<דודי ברזילי: מי מכשיר?
<דודי ברזילי: מי נותן הכשרה מקצועית?
<דודי ברזילי: אין בתי-ספר מקצועיים, ואפשר לדבר על זה עוד רבות.
<יצחק גורביץ: אני משנה למנכ"ל בהתאחדות בוני הארץ ואני גם אחראי על הנושאים הכלכליים.
<יצחק גורביץ: אני חייב להגיב לכמה מן הדברים שנאמרו פה על-ידי נציג האוצר.
<יצחק גורביץ: ראשית, הייתי שותף לוועדה של אקשטיין, ולצטט את פרופ' אקשטיין ביחד עם העבודה של נגר זה לצטט את אותו מאמר.
<יצחק גורביץ: אני מאוד ממליץ לאנשים לקרוא את המאמר, כי אם לפי זה מתקבלות החלטות, אז כנראה שהמציאות שלנו מאוד קשה.
<יצחק גורביץ: לגבי שיעור השתתפות בשוק העבודה, כדי לעשות בדיקה אמיתית אתה צריך להוריד נשים, חיילים ואוכלוסיות מסוימות, ולא לזרוק נתון כזה.
<יצחק גורביץ: כשאתה מוריד את הנתונים הללו וכשאתה מוריד את הנתונים של אוכלוסיות שהן לא רלוונטיות, עם 12 שנות לימוד פחות או יותר, אתה מבין שאין הפוטנציאל הזה.
<יצחק גורביץ: לכן כשאתה בא להציג נתונים כאלה, צריך להציג את האוכלוסייה הרלוונטית.
<יצחק גורביץ: לגבי מה שאתה מציין, עובדים זרים במדינות אחרות, בכל המדינות בשוק האירופי, על-פי ההגדרה ה-ILO, הם נקראים מהגרי עבודה.
<יצחק גורביץ: לכן הם לא נקראים עובדים זרים.
<יצחק גורביץ: כשאתה בוחן את הנתונים אתה צריך לבדוק מה זה מהגר עבודה.
<יצחק גורביץ: פה בארץ הם נקראים עובדים זרים, והסוגיה הזאת עלתה קודם על-ידי יושבת-ראש הוועדה.
<יצחק גורביץ: משרד ראש הממשלה הזמין עבודה לגבי סוגיה של עובדים זרים, האם באמת צריך עובדים זרים בענף הבנייה, באמצעות משרד הבינוי והשיכון.
<יצחק גורביץ: העבודה הזאת הוגשה.
<יצחק גורביץ: מי שהכין את העבודה זאת חברת "רותם אסטרטגיה".
<יצחק גורביץ: לא היינו משולבים, לא מימנו.
<יצחק גורביץ: באופן מפתיע, האנשים שהציגו את העבודה הזאת אצלנו אמרו:
<יצחק גורביץ: אנחנו חשבנו שבאמת לא צריך עובדים זרים בענף הבנייה, אבל כשסיימנו את העבודה והצגנו אותה לכל הגורמים, גם למשרד האוצר, פתאום הפלא ופלא, אנחנו משוכנעים שצריך כמה עשרות עובדים זרים לענף הבנייה.
<יצחק גורביץ: זה לאחר שהם לקחו בחשבון את כל אותם שיקולים.
מיכל רוזין: ארגון "מען", בבקשה.
<ארז וגנר: אני מרכז את הפעילות של ארגון העובדים "מען" בירושלים.
<ארז וגנר: אנחנו כארגון עובדים, עובדים מאז 2005 במאבק מאוד קשה בשביל לשלב נשים ערביות באגודה, שרק 25% מהן מועסקות.
<ארז וגנר: שמעתי פה שהמגזר העסקי יתום.
<ארז וגנר: הן היתומות בכל הסיפור הזה, והן חלק מתוך האוכלוסייה שהיא חסרת כישורים, כפי שמוגדר, או כמו שאתה הגדרת, לא רלוונטיים להעסקה.
<ארז וגנר: אבל הן רלוונטיות והן מחפשות והן פונות אלינו יום-יום, עשרות נשים.
<אברהם דניאל: הן לא קיימות.
<ארז וגנר: הן שקופות ולא קיימות בעיני המגזר העסקי.
<ארז וגנר: אנחנו נמצאים בשטח ואנחנו מביאים את הנשים האלה לעבוד, ולא רוצים לקבל אותן מכיוון שהעובדים הזרים – אולי בחוק מגיע לשלם להם יותר, אבל במציאות משלמים להם הרבה פחות משכר המינימום.
<ארז וגנר: חבל שלא היה פה המחקר של הכנסת.
<ארז וגנר: להציג את זה כאילו הכול מתנהל לפי החוק, זה פשוט פרסה שמשרתת את זה שבסופו של דבר המדינה מרוויחה.
<ארז וגנר: אם הנשים האלה היו מועסקות, המדינה היתה מרוויחה מיליארד שקל כל שנה.
<ארז וגנר: אבל אנחנו זורקים את מיליארד השקלים האלה, ואתם את הנשים האלה.
<ארז וגנר: אני חושב שבסופו של דבר האשמה מוטלת על הממשלה, לאו דווקא על החקלאים.
<ארז וגנר: החקלאים נהנים מזה, אבל האשמה מוטלת על הממשלה.
<ארז וגנר: סוף-סוף אני שומע מהאוצר את הנתונים שאנחנו אומרים, אבל בפועל אנחנו דורשים שייתנו לחקלאים כסף בשביל להעסיק את הנשים האלה וייתנו כסף להכשרות המקצועיות.
<ארז וגנר: את זה הממשלה לא עושה.
<ארז וגנר: אם הממשלה רוצה לקדם את המדינות שהיא אומרת, שלפחות תשלם על זה ותיתן מענקים נדיבים לחקלאים ולעובדים בשביל שזה יקרה.
<ארז וגנר: זה לא יקרה מאליו.
<ארז וגנר: החקאים לא יעשו את זה מאליו, כי הם גם לא יכולים.
<ארז וגנר: זה התפקיד של הממשלה.
מיכל רוזין: אני יודעת שלא סיימנו, אני יודעת שיש עוד הרבה שרוצים לדבר.
מיכל רוזין: כמו שאמרתי לכם, גם בנושא החקלאות כבר קבענו כמה דיוני המשך חשובים.
מיכל רוזין: חלק מהם על הנושא של היטל מעסיקים, חלק מזה על צו הרחבה בחקלאות, שהוא בעיה כשלעצמה.
מיכל רוזין: אנחנו נדון בכל אחד מהדברים האלה לעומק, עם נציגי המשרדים.
מיכל רוזין: דרך אגב, שר החקלאות אמר שהוא מוכן לבוא לכל ישיבה, אז אפשר ליידע אותו על כל ישיבה, ואם לא הוא אז המנכ"ל.
מיכל רוזין: כמו שאמרתי, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון יגיע לישיבה, ואשמח לקבל את החומר על מנת ללמוד אותו לפני הישיבה הזאת ולהציג לו שאלות קשות וקושיות בעניין.
מיכל רוזין: אני מבטיחה לכם עוד כמה דברים.
מיכל רוזין: קודם כל, שהוועדה תקיים דיון המשך בנושא של הכשרת עובדים זרים ומיון.
מיכל רוזין: לא הספקנו לדון בזה היום, אבל זה נושא מאוד חשוב.
מיכל רוזין: אני כן בעד הסכמים בילטראליים, אבל אם ההסכמים האלה גורמים לכך שבאים עובדים לא מיומנים ולא מוכשרים וצריכים לנסוע מאה אנשים כדי למיין מאה אנשים, צריך לדבר על זה.
מיכל רוזין: צריך לראות איך פותרים את החסמים האלה.
מיכל רוזין: אנחנו נקיים דיון גם על הנושא של הכשרות לישראלים, כי זה חשוב.
מיכל רוזין: כי תקציב ההכשרות ירד משמעותית מאוד מבחינת תקציב המדינה.
מיכל רוזין: אני שמחה שיש כל מיני הסכמים שאולי יביאו עוד כמה עשרות מיליונים לנושא הזה.
מיכל רוזין: חלק מהעניין הזה יהיה גם הכשרת ישראלים פלסטינים לענפים השונים, שגם אותם אולי צריך, ואותם אלה שעם פחות 12 שנות לימוד.
מיכל רוזין: אני יודעת עד כמה המצוקה בתעשייה של אנשי מקצוע היא רבה, וזה באמת קשור לחינוך הטכנולוגי שלא קיים.
מיכל רוזין: יש קושי רב של אנשים.
מיכל רוזין: אני שומעת מאנשים שרוצים לצאת לפנסיה, הם כבר בני 70 פלוס, והם לא מוצאים אף אחד שיעבוד בתחום של רתכות וברזל ותחומים אחרים, והם דוחים הכנסות כי אין להם עובדים לגייס.
מיכל רוזין: אנחנו מכירים את המצוקה הזאת.
מיכל רוזין: אנחנו צריכים להידרש אליה.
מיכל רוזין: אי-אפשר כל הזמן להגיד: יש לנו ארץ נהדרת, הכול נפלא, אין אבטלה, הכול מצוין, תעסיקו ישראלים.
מיכל רוזין: צריך להסתכל למציאות בעיניים ולבחון את המציאות ואת הנתונים.
מיכל רוזין: יום שמח של המגזר העסקי.
מיכל רוזין: בוקר טוב לכולם, וברוכים הבאים, אני רוצה בבוקר הזה להתחיל דווקא בנימה אופטימית עם שתי ברכות.
מיכל רוזין: אחת ברכה לרוז, שזכתה אתמול "באקס פקטור", כולנו שמחים.
מיכל רוזין: אנחנו גם נזמין אותה פה לחגוג אתנו ולברך.
מיכל רוזין: אני חושבת וכמו שאני תמיד אומרת, כאורחים שלנו הם חלק מההוויה הישראלית, וגם כנראה התרבות שלהם היא חלק מאתנו.
מיכל רוזין: אנחנו נזמין אותם גם להציג את התרבות שלהם ולחגוג איתם.
מיכל רוזין: אני גם רוצה לברך את החלטת שר הפנים שעוד נדון בה כאן, הייתה אמורה להיות ישיבה ביום שני זה עם סגנית שר הפנים פאינה קירשנבאום בדיוק בנושא הזה, בצר לנו, בגלל ההלוויה של שרון נדחתה הישיבה.
מיכל רוזין: לנושא הסיעוד והנושא של הלבנת או הכשרת כל אותם 5,000 שזעקנו פה חברי הכנסת שתקועים בוועדת חריגים ההומניטרית, והוחלט את כולם לאשר, כך שאנחנו שמחים על כך.
מיכל רוזין: אנחנו כמובן בדיונים אצלנו נבדוק מה הולך להיות הלאה, כל פעם עושים מין יישור קו, אבל מה יקרה עם אלה שהצטברו הלאה?
מיכל רוזין: יוסי, גם על זה אנחנו נדון בהמשך, זו החלטה מבורכת, וכשצריך לברך, אנחנו גם מברכים כאן.
מיכל רוזין: אנחנו מתכנסים היום בעקבות שלושה שבועות לא פשוטים, לא קלים, שבהם מצד אחד ראינו הפגנת כוח מרשימה של מבקשי המקלט פה בישראל שיצאו לרחובות, ואמרו תראו אותנו אנחנו בני אדם, אל תתעלמו מאתנו, תקשיבו לנו, תשמעו את הקול שלנו.
מיכל רוזין: אני שמחה לומר שאני מאוד התרגשתי, ואפילו במידה מסוימת לקחנו צעד אחורה, ונתנו לכם את הבמה, וזה היה חשוב והיה נכון.
מיכל רוזין: חשוב שאנחנו יושבים פה היום ונשמע מה שקורה בעצם בשלושה תחומים.
מיכל רוזין: אני רוצה להגיד שוב עד כמה אני מוחה על העובדה ששבוע שעבר יושב ראש הכנסת סירב להכניס אתכם, רובכם יושבים כאן, להכניס אתכם כאן לכנסת, להיפגש עם חברי כנסת מהקואליציה ואופוזיציה, ימין ושמאל.
מיכל רוזין: היו אתנו גם חברי כנסת, כמובן דב חנין ומירב מיכאלי, אבל גם איילת שקד ושמעון אוחיון, וכל אחד בעמדתו, וזה מה שמיוחד בדמוקרטיה הישראלית, וכל אחד בתפיסת עולמו יכולים לשבת ביחד ולכעוס, ולריב ולהתווכח, אבל זו הסגולה הכול כך ייחודית לדמוקרטיה שאפשר לדבר.
מיכל רוזין: אנחנו כולנו אנשים, גם אם אנחנו לא מסכימים, גם אם באותו רגע מה שאתה אומר לי נשמע לי הדבר הכי נורא בעולם, אני עדיין צריכה להקשיב לך.
מיכל רוזין: הניסיונות, לצערי הרב, של הכנסת הזאת בשנה האחרונה לדחוק החוצה קבוצות אוכלוסייה שלא יביעו את עמדתם, לא ישמיעו את קולם זה רק פוגע, כי בסופו של דבר הדמוקרטיה שלנו מספיק חזקה, מספיק חסינה לשמוע את כולם, לשמוע ביקורת, ואז לענות עליה.
מיכל רוזין: אנחנו ננסה לדבר על כמה דברים היום.
מיכל רוזין: קודם כל אני מיידעת אתכם שגם בגלל אירועי השבוע, הסיור שהיה אמור להתקיים לחולות ביום ראשון האחרון יקרה בעוד שבועיים, יום ראשון בעוד שבועיים, שם אנחנו באמת נעלה חלק גדול מהטענות שהועברו אלינו לאחרונה על המצב במתקן חולות, מצב קשה ביותר גם רפואי, גם תזונה, גם תנאי מחיה, אנחנו בהחלט נדון בדברים האלה סביב הביקור שלנו, נראה בעיניים ואז נגיד את עמדתנו ואת הביקורת שיש לנו.
מיכל רוזין: אנחנו כן רוצים לדבר היום, קודם כל לשמוע באמת אתכם, באתם לכאן, אני רוצה שתשמיעו את הדברים שלכם, תגידו את העמדה שלכם, זה חשוב מאוד.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים לשמוע גם את עמדת המעסיקים שהיו הנפגעים העיקריים אולי מאותה שביתה, ויש להם בהחלט מה להגיד.
מיכל רוזין: אזרחי ישראל שבסך הכול באמת רוצים להתפרנס בכבוד, אני חושבת שיחס של הממשלה אליהם כאילו הם בכיינים והם פוגעים במשק הישראלי, וכל הטענות תעסיקו ישראלים ותשלמו יותר, ותפסיקו לנצל עובדים, אני חושבת שהיו טענות לא ראויות, לא נכונות, פוגעניות, גם הם כאן כדי להשמיע את דבריהם, אני חושבת שזה חשוב מאוד.
מיכל רוזין: אנחנו כמובן נדבר גם על המעצרים שמתקיימים בקצב גבוה בשבועות האחרונים, נשמע את זה מנציג רשות ההגירה לגבי מה הכוונות האלה.