GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: בואו נשמור על זכות הדיבור, אתם שמים לב למי?
מיכל רוזין: אני רק רוצה להגיד מגדרית, תשימו לב למי מפריעים בזכות דיבור.
מיכל רוזין: כן, בבקשה, מעיין נשר.
שמעון אוחיון: מה זה צריך להיות?
שמעון אוחיון: אנחנו בוועדה יושבים פה שותקים ומכבדים את הנשים שלנו.
מיכל רוזין: יש מחקרים שמראים שלנשים מפריעים יותר בזכות דיבור.
<מעיין נשר: בקיצור, אז אנחנו חושבים ואנחנו ראינו את זה גם בענף הבנייה אחד לאחד: כשירדו מספרי העובדים הזרים, עלו באותו שיעור מספרי העובדים הישראלים, ואנחנו חושבים שהדבר הזה הוא לא רצוי.
מיכל רוזין: רגע, רגע, סליחה, את אומרת פה נתון שכל החקלאים כולם אומרים אין לנו עובדים ישראלים כמעט, ואת אומרת – עלה באותו מספר - - -
<מעיין נשר: תני לי להמשיך.
<מעיין נשר: ברור לנו לגמרי שיש - - -
מיכל רוזין: אנחנו מדברים על חקלאות.
<מעיין נשר: ברור לנו לגמרי שיש מאסה מסוימת של עובדים זרים שהחקלאים נזקקים להם, ולא יהיו עובדים ישראלים שיחליפו אותם, ובאמת ההסכם שנחתם בין משרד האוצר, משרד החקלאות והתאחדות חקלאי ישראל בשנת 2009, מדבר על מתווה פוחת לא לאפס, הוא מדבר על 18,900 עובדים, כשהיום אנחנו עשינו איזה שהוא מהלך ומיתנו את ההפחתה, ומספר העובדים נמצא על 25,000.
<מעיין נשר: וזה ברור לנו שיש מאסה שהיא הכרחית, אבל השאיפה היא כמובן שכל חקלאי, כשהוא רוצה להעסיק עובד ובאופן טבעי הוא מעדיף את העובד הזר, כי התפוקות של העובד הזר יותר גבוהות, אין לו ילדים בבית שהוא צריך ללכת לקחת אותם לגן, אין לו את חמותו, אין לו חגים, אין לו חופשות, הוא בא לעבוד, הוא גם עובד לפעמים 16 שעות ביום, אז תמיד הוא יהיה עדיף.
<מעיין נשר: ואנחנו חושבים שהוא יוצר נטל עודף על המשק, וכמו בדברים אחרים שיוצרים נטל עודף, נגיד בדלק, שהשימוש בדלק יוצר החצנות שליליות - - -
מיכל רוזין: לא, מעיין, בואי לא נשווה עובדים לדלק.
מיכל רוזין: אני מבקשת לעצור אותך, אני רוצה שתתייחסי לשתי טענות שעלו פה.
<מעיין נשר: אני לא משווה עובדים לדלק, אבל כמו בכל דבר שיש לו החצנות שליליות על המשק, הדבר הזה ממוסה ומס המעסיקים שבהחלט מכניס הכנסות לקופות המדינה, נועד לעשות את האיזון הזה, בין ההעדפה הטבעית של החקלאי לעובד הזר, לבין העובד הישראלי, בדרך כלל מהשכבות החלשות, שמחפש עבודה והוא יעבוד פחות שעות והתפוקה שלו תהיה יותר נמוכה, ולכן יש צורך למסות את העובד הזר.
<מעיין נשר: זאת התפיסה.
מיכל רוזין: אבל כאשר המציאות טופחת בפנינו, זה לא עובד.
יצחק וקנין: זה עוד 140 מיליון שקלים לקופת המדינה.
מיכל רוזין: לא, המציאות היא שאין עובדים ישראלים שרוצים לעבוד בחקלאות, גם כאשר יש על המעסיק 10% מיסוי נוסף, גם כאשר מראים לך בהוכחה שהם משלמים יותר על עובד תאילנדי מאשר ישראלי, הם עדיין נאלצים להעסיק את העובדים הזרים.
מיכל רוזין: מה שאת אומרת זה - - -
דב חנין: יותר מזה, את בעצמך הסברת למה המודל הזה לא יכול לעבוד, אז למה אתם ממשיכים בו?
<מעיין נשר: עובד זר זו הטבה כלכלית מאד משמעותית לחקלאי.
<מעיין נשר: יש סיבה - - -
מיכל רוזין: זו לא הטבה כלכלית.
מיכל רוזין: אומר לך פה חבר הכנסת וקנין, בלעדיהם אין לנו תוצרת, אין לנו פרנסה.
<מעיין נשר: יש סיבה.
<מעיין נשר: בוודאי שהם הכרח, אנחנו מסכימים שיש מאסה מסוימת, אבל תמיד עדיף שיהיה עוד - - -
<קריאה: אז תבטלו את העובדים הזרים בכלל.
<מעיין נשר: כל ענף במשק היה רוצה שיהיו לו עובדים זרים.
<מעיין נשר: גם אם פתחתי חנות מכולת, הייתי מעדיפה שיבוא עובד שיעבוד 16 שעות ביממה, ויהיה עובד בזול ומסור ושלא יצטרך ללכת לחופשות ולחגים.
מיכל רוזין: מה לגבי צו ההרחבה?
מיכל רוזין: מה התגובה שלך לעניין הזה?
<מעיין נשר: צו ההרחבה זה לא התחום שלי, תגיב על זה חברתי ממשרד הכלכלה.
<מעיין נשר: אני רק רוצה עוד שתי נקודות.
<מעיין נשר: עוד פעם, אני חוזרת, אנחנו חושבים שהעובד הזר הוא הטבה כלכלית.
<מעיין נשר: לא סתם יושבים פה ה - - -
<מרים אברמוביץ: האם משרד האוצר יכול להקצות שני עובדים שיעבדו 8 שעות כל אחד ולא - - -
<מעיין נשר: אבל למה נכנסים לי לדברים?
<מעיין נשר: את יכולה לשאול כשאני אסיים.
מיכל רוזין: לא, לא, לא, אני שואלת שאלות, וחברי הכנסת.
<מעיין נשר: לא סתם יושבים פה נציגי ארגוני החקלאים ומבקשים שירחיבו להם את מכסת העובדים הזרים.
<מעיין נשר: עכשיו כשהרחיבו להם, אז הם באים ולוחצים עוד פעם שיורידו את המיסים.
<מעיין נשר: בסוף הדבר הזה צריך איזון.
<מעיין נשר: יש פגיעה חמורה כתוצאה מכך שיש עובדים זרים בארץ ובשוק התעסוקה, ויש לזה גם תוצאות שליליות אחרות, והמס הזה הוא חיוני כדי לעשות את האיזון הזה.
<מעיין נשר: אף אחד לא מנסה לגזור קופה על החקלאים.
יצחק וקנין: למה רק בחקלאות?
מיכל רוזין: טוב, הבנו.
<מעיין נשר: זה שחקלאים לא מצליחים לשמור על חוקי העבודה, זו בעיה של ענף החקלאות - - -
מיכל רוזין: לא, לא, לא, זה לא.
מיכל רוזין: כאשר - - -
<מעיין נשר: ועם כל זה להאשים את האוצר, שהמיסוי שלו גורם לחקלאי להיות - - -
מיכל רוזין: כאשר האוצר לא מתחשב בחקלאים ולא מבין את הצרכים שלהם ומתייחס לעובדים זרים שמגיעים לחקלאות כהטבה, כאילו מדובר פה באיזה טייקונים, אילי הון שנותנים להם הטבה של עובדים זולים יותר ולא רואה את זה כמשאב שאחרת לא תהיה חקלאות, אנחנו מבינים את זה, זה פשוט לעצום את העיניים ולא להסתכל במציאות.
<מעיין נשר: דבר אחרון.
<מעיין נשר: התוצר החקלאי עולה מדי שנה, הפריון בענף החקלאות עולה מדי שנה.
<מעיין נשר: כמות השטחים המעובדים - - -
דב חנין: החקלאים מאושרים, מאושרים.
דב חנין: רואים את זה.
<מעיין נשר: כמות השטחים המועבדים לא יורדת - - -
מיכל רוזין: מאושרים ומתעשרים.
<מעיין נשר: רגע.
<מעיין נשר: כמות השטחים המעובדים לא יורדת, אז אני לא יודעת למה תמיד צריך להגיד טייקונים, אף אחד לא חושב שיש פה טייקונים, אבל בסוף הנתונים של משרד החקלאות ושל הלמ"ס, מראים שאין פחיתה בתוצר, אף אחד לא סוגר משקים והולך הביתה.
<קריאה: נראה לך כמה.
<קריאה: נשארו 5,000 חקלאים, את אומרת לא סוגרים?
<קריאה: מאיפה יש לך את החוצפה הזאת?
<מעיין נשר: אני רוצה לראות מאיפה הנתון הזה שהבאתם.
<מעיין נשר: אתמול היו 13,000.
<קריאה: לא, היו 5,000 מעסיקים שמייצרים את התוצר - - -
מיכל רוזין: היה ויכוח אתמול עם חבר הכנסת לשעבר אבו וילן, לגבי מספרים.
<מעיין נשר: זה ממש לא חוכמה לבוא ולהגיד אין ואין ואין, כשהמספרים מראים הפוך לגמרי.
<קריאה: אז מה זה, רע?
<מעיין נשר: לא, זה מצוין.
<מרים אברמוביץ: אבל הנטל נופל על החקלאי.
<מעיין נשר: לא, אבל לבוא ולהציג את החקלאי כאילו הוא קורס בגלל קיצוץ העובדים הזרים, זו תמונה לא נכונה.
מיכל רוזין: מעיין, תודה.
מיכל רוזין: אני רוצה לבקש מאיריס מעיין - - -
<קריאה: מעסיקי עובדים זרים זה 5,000, אין לך יותר, תשאלי את שר החקלאות.
מיכל רוזין: סליחה, אתה מפריע לי, סליחה, זה לא ויכוח ביניכם.
מיכל רוזין: אני רוצה לבקש מאיריס מעיין ממשרד הכלכלה, בבקשה.
מיכל רוזין: בואי נשמע ממך קודם כל, עלתה פה הצעה שאני חייבת לומר שממה שלמדתי את הנושא, אני מסכימה עם חבר הכנסת וקנין.
מיכל רוזין: יש פה בעיה של חלוקת הסמכויות והאחריות בנושא של העובדים הזרים בחקלאות, יש פה בעיה קשה – אני יודעת שאת מודעת לכך – יש פה בעיה קשה שבעצם יש אחריות על משרד החקלאות, אבל אין לו שום סמכות בחוק לא לפקח, לא לשלול היתרים.
מיכל רוזין: הוא יכול להמליץ, רק להמליץ לתת מכסות לאנשים, אבל הוא לא יכול אפילו להמליץ לשלול להם.
מיכל רוזין: הכל בעצם לא בידיים שלו, כאשר הוא זה שעוסק בחקלאות, הוא מבין גם לליבם של החקלאים, אבל גם אני בטוחה שיש לו אינטרס לדאוג שימשיכו להגיע לכאן העובדים הזרים, על מנת לקיים את החקלאות, ולכן השאלה מדוע בסופו של דבר, אחרי שתגידי לנו גם על נושא הפיקוח כמובן, מדוע הדברים לא נמצאים בצורה מרוכזת במשרד החקלאות.
<איריס מעיין: אז קודם כל חשוב קצת להציג את התפקידים.
<איריס מעיין: אני ממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה במשרד הכלכלה, זה תפקיד ייעודי קצת שונה מאכיפה פרופר.
<איריס מעיין: יש בו גם אכיפה, אבל לא רק.
<איריס מעיין: נמצאת איתי פה חברתי ממשרד הכלכלה, ריקי יחזקאל, מאגף אכיפה והסדרה.
<איריס מעיין: היא תדבר על הפנים הספציפיות של נושא האכיפה של זכויות מכוח חוקי עבודה.
<איריס מעיין: אני אענה על החלק הראשון של שאלתך, בנושא הפרדת הסמכויות.
<איריס מעיין: אני רוצה להזכיר לכולנו שאנחנו היינו במתכונת של סמכות מחליטה אחת בנושא של עובדים זרים, כאשר הייתה יחידת סמך.
<איריס מעיין: בשלל גדול מאד של תהליכים והחלטות, ההתנהלות בדרך הזאת נפסקה, סמכויות חולקו.
<איריס מעיין: כרגע זה לא המקום שבו אני אפרוש את משנתי האישית והמקצועית בהקשר הזה, אבל זה דברים שכבר עברנו אותם.
<איריס מעיין: אנחנו מוזמנים לבדוק את עצמנו ואת ההחלטות שקיבלנו בעבר, ולנסות להתאים אותן למציאות שקיימת היום.
<איריס מעיין: אבל אני רוצה להחזיר אותנו להכרה שמדובר בתהליך מאד מאד מאד מורכב, ושלא ניטע בעצמנו איזה שהן תקוות, שזה שאנחנו חושבים כרגע שאולי צריך לעשות רביזיה בעניין הזה, מחר היא תקרה.
<איריס מעיין: היא לא תקרה.
<איריס מעיין: אנחנו צריכים למצוא לעצמנו פתרונות לטווח הקצר ולטווח הארוך.
<איריס מעיין: בטווח הקצר אנחנו שומעים כאב.
<איריס מעיין: אני רוצה להזכיר לנו כמה דברים.
<איריס מעיין: קודם כל, בכלל בשוק תעסוקה, בואו נלך לשוק התעסוקה הגדול, כשאנחנו מדברים על תעסוקה, על משק יצרני.
<איריס מעיין: משק מייצר על ידי שני גורמים שיושבים משני צדדים של מתרס – יזם, שהוא מעסיק, שלצורך מימוש היוזמה שלו בעסק, הוא מעסיק עובדים שעבודת הכפיים שלהם יוצרת את המוצר שהוא אחר כך מוכר.
<איריס מעיין: ככל שהקשר הזה יהיה נכון יותר, מתנהל בטוב ולא כשכל אחד חושב על האינטרס הפרטי של עצמו אלא על האינטרס של המוצר שאני בסופו של דבר מוציא, המוצר הזה יהיה יותר לתועלת שני הצדדים בקשר הזה, ולכל השוק כולו.
<איריס מעיין: זה הגרוסו מודו, אם תרצי הענן הגדול שאותו רואה משרד הכלכלה.
<איריס מעיין: משרד הכלכלה ובשמו הקודם - - -
מיכל רוזין: משרד האוצר נשמע, לא רואה את זה ככה, רואה את זה הפוך לחלוטין.
<איריס מעיין: רגע, אני לא מדברת מפיו של משרד האוצר, תודה רבה, יש לי את הצרות שלי, זה מספיק לי.
<איריס מעיין: משרד הכלכלה - - -
מיכל רוזין: אבל זו ממשלה אחת.
יצחק וקנין: כל אחד רואה את זה מהחור של הגרוש, היא רואה את זה מהחור של הגרוש.
<איריס מעיין: לא, לא, לא, בוא תן לי לענות את התשובות שלי.
מיכל רוזין: איריס, באחת עשרה יש לנו מליאה, אנחנו חייבים להתקדם.
<איריס מעיין: אנחנו משרד הכלכלה, תעשייה, מסחר ותעסוקה, זה כלכלה.
<איריס מעיין: אנחנו צריכים שכל זה יתנהל בקוארנציה אחד עם השני.
<איריס מעיין: תחום של עובדים זרים זה תת פרק, שמשליך מאד חזק על יתר הפרקים של תעסוקה, ואנחנו צריכים לדאוג, אנחנו כולנו, כממשלת ישראל, אותנו מעניינים אזרחי ישראל ותושביה, בואו נזכיר לעצמנו גם את זה.
<איריס מעיין: אזרחי ישראל ותושביה, חקלאים ואזרחי ישראל ותושביה העובדים.
<איריס מעיין: ואני מאד מסכימה עם מה שאמר כבוד השר יאיר שמיר ועם החזון שלו להתיישבות, ואני חושבת שהתיישבות זה חינוך להתיישבות, וחינוך להתיישבות של אזרחי ישראל ותושביה, לטובת האינטרס של ההתיישבות, ליצור תוצרת חקלאית, להשתמש באדמות האלה בצורה נכונה.
מיכל רוזין: איריס, בואי נדבר על זה, בכל זאת משרד הכלכלה מפקח, כיצד הוא מפקח, נגישות לשפה, הגשת תביעות, למי מתלוננים, למה לא מקבלים תשובות על תלונות.
<איריס מעיין: קודם כל מתלוננים, היום יש לנו את ההסכם הבילטראלי ששכחנו שדיברנו בשבחו, כולל אבו וילן, כולל קו לעובד.
מיכל רוזין: אנחנו עדיין מדברים בשבחו.
<איריס מעיין: ואנחנו מדברים בשבחו, אז צריך לקחת את זה בחשבון.
<איריס מעיין: זה תהליך מאד נכון, אז דרך התהליך הזה יש ערוץ פניות מאד מאד אפקטיבי של קו חם, והערוץ הזה ממומש גם לנושאי אכיפה.
<איריס מעיין: ככה לפחות אני מתרשמת בחדר שלי.
<איריס מעיין: אני מתרשמת שגם פעילות של – אני קוראת לזה אכיפה – אבל היא למעשה הסברה.
<איריס מעיין: אני עושה בירור מאד מעמיק מול חקלאים.
<איריס מעיין: חקלאים אחר כך מקבלים ממני מכתבים מאד מפורטים – דו לכם, טעיתם ברשימה הארוכה, המאד מפורטת הזאת של הטעויות, לדבר הזה יש השלכות גם לנושא חשיבה, איך אנחנו משנים ומתאימים את השוק הזה לצרכים בכל מקום ומקום.
<איריס מעיין: אגב, הצרכים של הערבה לא דומים לצרכים של קיבוץ מצר וכיוצא באלה עניינים.
<איריס מעיין: אז זה לעניין האכיפה שמתבצעת במשרד שלי.
<איריס מעיין: תיכף תדבר על זה מעט גם ריקי יחזקאל.
<איריס מעיין: לעניין צו ההרחבה, זה חשוב מאד.
<איריס מעיין: אני חושבת שאת רצית תגובה גם בעניין הזה.
<איריס מעיין: אני לא לגמרי סגורה, אבל אני כמעט בטוחה שצו הרחבה לפי חוק הסכמים קיבוציים, יכול להתבצע ולהרחיב על המשק כולו או על מגזר כולו, רק את מה שכלול בהסכם הקיבוצי.
<איריס מעיין: זאת אומרת, שאם בהסכם קיבוצי אין תנאי שמסייג או מחריג או קובע הסדר כזה או אחר לעובדים זרים, צו הרחבה לא יכול לקבוע אותו.
<איריס מעיין: צו הרחבה יכול לבוא ולהגיד – אני מרחיב את הסעיפים 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, בהסכם הקיבוצי, שיחולו על משק החקלאות כולו.
<איריס מעיין: אוקיי?
מיכל רוזין: כלומר, את אומרת שצו ההרחבה - - -
<איריס מעיין: הוא פועל יוצא של ההסכם הקיבוצי.
<מרים אברמוביץ: אכן, הוא מרחיב הוראות של ההסכם הקיבוצי - - -
מיכל רוזין: אבל הוא חל על כל העובדים בחקלאות, כולל העובדים הזרים.
<מרים אברמוביץ: בדיוק.
<מרים אברמוביץ: רק שנייה, הוא חל על מעסיק.
מיכל רוזין: שנייה מירי, בשביל זה משרד הכלכלה פה.
מיכל רוזין: אנחנו מקבלים הבהרות.
<איריס מעיין: לא נכון, הוא לא חל על המעסיק.
<איריס מעיין: צו הרחבה בא וקובע שתנאים שהיו בהסכם קיבוצי כזה או אחר, יחולו על המגזר הבא של המשק, והוא קובע מי הם המגזרים שהוא יחול עליהם.
<איריס מעיין: במקרה של צו החקלאות, יחול על כל העובדים בחקלאות ועל כל המעסיקים בחקלאות.
מיכל רוזין: נכון, אוקיי, אז זה כן חל על העובדים הזרים בחקלאות.
<איריס מעיין: אבל מה אני יכול להרחיב?
<איריס מעיין: אני יכול להרחיב, אני יכול לכלול לתוך הצו, אני יכול לקבוע שמה שיחול זה מה שכתוב בהסכם, ולכן אני שולחת את החקלאים חזרה אל ההסכם, שהם עובדים עליו היום לפי מיטב ידיעתי והבנתי.
<איריס מעיין: אז אני שולחת אתכם החקלאים לעניין הזה, תעשו שם חשיבה, איך אתם עושים את זה.
<איריס מעיין: מה שמקובל עליכם, יהיה מקובל עלינו.
<מרים אברמוביץ: הערה בהקשר הזה, אפשר לומר שצו ההרחבה בחקלאות ירחיב לא את כל הוראות ההסכם הקיבוצי.
<מרים אברמוביץ: למשל, לא ירחיב את ההוראה לעניין קרן ההשתלמות.
<איריס מעיין: גברתי, אז הוא לא ירחיב אותה - - -
<קריאה: הוא לא מרחיב את כולם, אני מפנה אותך לעניין הגמל למשל.
<איריס מעיין: הוא לא ירחיב אותם לגבי כל העובדים ולא רק עובדים זרים.
<איריס מעיין: אם יהיה תנאי בהסכם הקיבוצי, שיבוא ויגיד למשל שעובדים זרים בחקלאות לא יקבלו זכות לגמל, אז יוכל צו ההרחבה להרחיב את הסעיף הזה.
<איריס מעיין: יוכל גם לא.
מיכל רוזין: טוב, אני מתחילה להתגבש פה לגבי דיונים נוספים שיידרשו פה בוועדה.
מיכל רוזין: אני רוצה לשמוע אותך - - -
<איריס מעיין: אני מבקשת לתת זכות לגבי אכיפה של משרד הכלכלה.
מיכל רוזין: כן, גם ריקי יחזקאל וגם יאיר גולדשמידט ביקש ממני, אז תחליטו ביניכם מי מדבר על מה, אבל בואו נעשה את זה בקצרה, כי אנחנו עוד רוצים לשמוע את משרד הפנים ולתת לחברי הכנסת שיושבים פה ומקשיבים לכם בסבלנות, לדבר, וגם לעובדים.
<ריקי יחזקאל: אני אדבר בקצרה, בהחלט.
<ריקי יחזקאל: אז כפי שבאמת הסבירה חברתי, עורכת הדין איריס מעיין, אנחנו בהחלט מברכים על כל הנושא של ההסכם הבילטראליים.
<ריקי יחזקאל: בעקבות כל ההתנהלות של ההסכמים הבילטראליים, התקבלו, אנחנו רואים עלייה משמעותית מבחינת התלונות של העובדים הזרים, שפונים לקו החם.
<ריקי יחזקאל: אני יכולה לציין שמאז תחילת ההסכמים קיבלנו 300 תלונות, פתחנו 221 תיקי חקירה, כאשר הוטלו כבר סנקציות על מעסיקים בנושא.
<ריקי יחזקאל: אנחנו בוחנים בעיקר תלונות שהן משפיעי שכר.
<ריקי יחזקאל: התלונות הן משמעותיות ורציניות, מה שאומר שנעשה בירור מקדים, קודם הירידה לשטח של המפקחים.
<ריקי יחזקאל: כן קיימות תלונות שמדברות על נושא של שכר מינימום, חוק שכר עבודה ומנוחה, העסקה בשעות מרובות, העסקה שבעה ימים בשבוע, וכפי שאמרתי, יש כבר מיצוי תיקי חקירה וסנקציות על מעסיקים.
<ריקי יחזקאל: לשאלתה, אני חייבת להגיב גם לטענתה של חברתי נועה, מקו לעובד, לעניין התרגומים של מפקחים בשטח.
<ריקי יחזקאל: היום אנחנו מנהלים הליך מנהלי בנוסף להליך הפלילי.
<ריקי יחזקאל: ההליך המנהלי לא מחייב גביית עדות ותשאול בכל תיק חקירה, בשונה מהליך פלילי.
<ריקי יחזקאל: אפשר לגשת, זה מופיע בחוק סדר הדין הפלילי, שמחייב אותנו לתשאל ולחקור, אבל בהליך המנהלי זה לא מחייב.
<ריקי יחזקאל: ולכן, מי שממצה את תיק החקירה הוא ממונה עדכונים כספיים.
<מיכה דוד: אני מבקש להוסיף, אם אפשר, ממש בקצרה.
מיכל רוזין: כן, מי כבודו?
<מיכה דוד: מיכה דוד, מייצג מטעם קו לעובד.
<מיכה דוד: דיברת פה על שעות עבודה, זה לא רק.
<מיכה דוד: גם.
<מיכה דוד: מתמודדים ברמת היום יום ואני רוצה פה לתת ממש בקוצו של יוד.
<מיכה דוד: חוזה, משפט העבודה לא מחייב לכרות חוזה בין עובד ומעביד, בעוד שחוק עובדים זרים מחייב לחתום על חוזה העסקה בשפה העברית או בשפה המובנת לעובד הזר.
<מיכה דוד: חוק עובדים זרים מחייב.
<מיכה דוד: זה לא קורה בפועל.
<מיכה דוד: תופעות של עיכוב דרכון - - -
<קריאה: זה לא קורה בפועל?
מיכל רוזין: תדבר בבקשה, תמשיך לדבר.
יצחק וקנין: כמה עורכי דין יש בקו לעובד?
מיכל רוזין: לא, סליחה, וקנין, לא יכול להיות שכשמדברים מצד אחד זה בסדר ומצד שני אז - - -
יצחק וקנין: תראי כמה עורכי דין הגיעו לפה.
יצחק וקנין: כנראה שהם עושים הרבה כסף.
מיכל רוזין: לא, הם לא עושים כסף, הם ארגון לא למטרות רווח, ובוא נרגיע.
מיכל רוזין: צריך לדאוג פה כמו שאמרנו כולם, אנחנו רוצים לדאוג לזכויות העובדים ולזכויות החקלאים.
מיכל רוזין: אז בואו, בבקשה.
<מיכה דוד: תופעות נלוזות של עיכובי דרכון למשל.
<מיכה דוד: חוק הודעה לעובד מחייב מתן הודעה לעובד באשר הוא, אוקיי?
<מיכה דוד: אני לא ראיתי בשום תיק שאנחנו מייצגים בו, הודעה לעובד כפי שצריכה להיות.
<מיכה דוד: דיברתם פה על ניוד, הודיתם בתופעה של ניוד עובדים.
<מיכה דוד: ניוד עובדים נעשה לרוב סמוך לתשעה חודשים, עשרה חודשים מיום תחילת יחסי העבודה, כדי להימנע מתשלום של הבראה, פיצויים וכו'.
<מיכה דוד: תלושי שכר שעובדים לא מקבלים, דו"חות נוכחות שהם לא מקבלים לידיהם, רישום שעות שנעשה באופן מזויף, פנקסי חופשה שלא מנוהלים, הסדרים פנסיונים - - -
מיכל רוזין: לא, אבל לא יכול להיות שכשקו לעובד מדברים, אז ההתקפות עליהם.
מיכל רוזין: וקנין, אתה כבר הוצאת אותי פעם אחת מהמליאה, אני לא רוצה להחזיר לך אותו דבר.
יצחק וקנין: אני לא אתן לך, אל תדאגי.
מיכל רוזין: כן, בבקשה, חבר הכנסת חסון.
ישראל חסון: יש 24,000 עובדים זרים, אני לא מדבר בתחום הסיעודי.
ישראל חסון: אני לא יודע על כמה ...
ישראל חסון: הוא מדבר.
ישראל חסון: כשהוא מדבר על 300 מתוך 24,000, אז זה נתון אחד.
ישראל חסון: כדאי שנדבר על כמה הוא מדבר, כי אחרת אני יושב פה ואני מבין שיש לי שני מגזרים של מעסיקים שהם כולם אוסף של עבריינים.
מיכל רוזין: לא, לא, אני לא חושבת שהם מנסים להגיד את זה.
מיכל רוזין: ההיפך אני חושבת.
מיכל רוזין: קודם כל הם מעלים את הסוגיות שכן בעייתיות, ובואו נשמע אותם.
מיכל רוזין: תיכף הוא יגיד נתונים.
מיכל רוזין: וגם חשוב לומר שגם החקלאים עצמם אומרים שהם לא עומדים בחוק, מכיוון שהחוק מקשה עליהם מאד.
<מיכה דוד: נכון, שמענו על זה כולנו.
עמר בר-לב: אני רוצה להעיר הערה כי אני עוד רגע אני צריך לצאת.
עמר בר-לב: תראו, השאלה מה הדיון כאן.
עמר בר-לב: האם נושא הדיון הוא הזכויות הסוציאליות של העובדים הזרים, או נושא הדיון הוא בעיית החקלאות ומספר העובדים.
עמר בר-לב: לפחות ברור שהנושא הראשון נגזר מהשני.
עמר בר-לב: ההתרשמות כאן, שרוב הדיון הוא על הבעיות הסוציאליות - שאני לא מזלזל בהן – של העובדים הזרים.
עמר בר-לב: אנחנו לא שומעים כאן - - -
מיכל רוזין: בינתיים שמענו פה הרבה מאד גם מהחקלאים.
עמר בר-לב: לא, שמענו בעיקר התפרצויות.
יצחק וקנין: חברה, אם לא יהיו עובדים זרים גם לכם לא תהיה תעסוקה, אל תשכחו את זה.
עמר בר-לב: לא שמענו את החקלאים, לא שמענו את - - -
מיכל רוזין: חבר הכנסת וקנין, זו הייתה הערה לא במקומה.
מיכל רוזין: היא לא הייתה במקומה, הם ימצאו עבודה, הם אנשים מוכשרים.
יצחק וקנין: גם לחקלאים לא תהיה, אל תדאגו.
עמר בר-לב: וקנין, שנייה, תן לי רגע, אני רק רוצה לסיים.
עמר בר-לב: אני חושב שיש כאן בעיה בדיון כאן, כי שוב, הדיון - - -
דב חנין: לא, לא, יש הרבה מאד בעיות.
עמר בר-לב: לא, שנייה, שנייה, הבעיה כמה שאני מבין, יש כאן בעיות רגולטוריות קשות, שכתוצאה מזה גם החקלאים עבריינים וגם התנאים הסוציאליים של העובדים.
מיכל רוזין: יפה, ולכן אנחנו מציגים את שני הצדדים.
עמר בר-לב: בסדר, אבל יש כאן חוסר איזון.
עמר בר-לב: הייתי בשקט עד עכשיו - - -
מיכל רוזין: לא, לא, סליחה, חבר הכנסת בר לב, אתה איחרת לישיבה.
עמר בר-לב: לא איחרתי לישיבה, אני הגעתי הנה בתחילת הישיבה.
עמר בר-לב: איחרתי בארבע דקות לישיבה, אז בואי לא נסיט את הדיון, ורוב הדיון הוא כאן על התנאים הסוציאליים של העובדים הזרים, ולא על הבעיה המרכזית, שממנה נגזרת הבעיה של התנאים הסוציאליים.
משה מזרחי: עמר, אבל זה לא ועדה לקידום החקלאות, זה ועדה לעובדים זרים פה.
<מיכה דוד: אם יורשה לי אני מבקש לסיים.
מיכל רוזין: אבל גם התפרצת לדברי משרד הכלכלה.
<מיכה דוד: התפרצו לדברי.
מיכל רוזין: אני מבקשת, אני נותנת זכות דיבור, סליחה.
מיכל רוזין: אתה התפרצת לדברי משרד הכלכלה, הרשיתי לך להגיב, התפרצו לך חברי הכנסת, וכמו שאמרתי לחברי הכנסת מותר להתפרץ, בגבולות שאני מרשה להם.
מיכל רוזין: עכשיו אני רוצה לתת בכל זאת לחבריה כנסת להגיב, סבב שלהם, כי הם ישבו פה והקשיבו.
מיכל רוזין: אני כן חושבת, בניגוד למה שאמר חבר הכנסת בר לב, שנשמעו פה טענות החקלאים, ועוד לא סיימנו.
מיכל רוזין: יש פה עוד כאלה שמחכים לזכות דיבור, ולכן אני מבקשת גם מחברי הכנסת שרוצים לשמוע את שני הצדדים, להגיד את דבריהם ולהשאיר זמן גם לחקלאים ולעובדים לדבר.
מיכל רוזין: כן, בבקשה, נתחיל עם חברי הכנסת שמעון אוחיון, דב חנין, משה מזרחי, סולומון, חסון, בבקשה.
שמעון אוחיון: תודה רבה גברתי יושבת הראש, אדוני השר, חברי הכנסת וכל האורחים המכובדים.
שמעון אוחיון: תראו, שמענו היום באמת על מצוקת החקלאים.
שמעון אוחיון: באמת זאת הייתה גם הסיבה הראשונה בוודאי שהיינו רוצים לשמוע על ההתמודדות שלהם.
שמעון אוחיון: שמענו על היחס שמקבלת מדינת ישראל, מאבו וילן, שהיה פה, לגבי העסקה של עובדים זרים וההסכמים שנחתמו.
שמעון אוחיון: כלומר, שאפשר באמת להתגאות ולהתפאר במצב הזה, שמדינת ישראל מעסיקה עובדים זרים.
שמעון אוחיון: לא הכל שלם, לא הכל מושלם, אבל בכל זאת זוכים גם לתשבחות וגם להוקרה.
שמעון אוחיון: המצוקה החקלאית עדיין בעינה עומדת, אין ספק.
שמעון אוחיון: ראינו גם שמשרד החקלאות בראשותו של השר, שינה את הכיוון, את המגמה.
שמעון אוחיון: כדי להיענות לחקלאים.
שמעון אוחיון: אנחנו מדברים על תוספת של 1,000 עובדים זרים כדי להתמודד עם המצוקה הזאת.
שמעון אוחיון: הצבענו גם על הכיוון כדי לענות באמת, אולי כדי להתמודד גם מצד אחד עם המצוקה החקלאית וההתמודדות עם העובדים הזרים.
שמעון אוחיון: ואני רוצה דווקא לפנות אליך בעניין הזה, לקו לעובד.
שמעון אוחיון: יתכן מאד שאם באמת משרד החקלאות יטפל, ירכז ויתאם גם את העניין הזה של ההעסקה של העובדים הזרים ויקשיב גם למצוקת החקלאים, יכול להיות שבאמת הדברים הללו ייפתרו בצורה יותר טובה, ויתכן שיהיו לו גם אפשרויות לסנקציות מצד אחד, ובוודאי גם יצפה לשיתוף פעולה.
שמעון אוחיון: לכן בוודאי אני כחבר הוועדה, תומך וקורא שהעניין הזה ימצא את הדרך לריכוזו ולתיאומו במשרד החקלאות, כדי להתמודד עם הסוגיה הזאת.
שמעון אוחיון: אני רק רוצה לומר משהו לקו לעובד.
שמעון אוחיון: אני מוכרח לשבח אותך, אני מוכרח לשבח את הנציגות, והייתי רוצה להשאיל את הגוף שלהם, להשאיל אותו בערך לחודשיים לעובדי קבלן בהוראה במדינת ישראל.
שמעון אוחיון: זה מה שהייתי רוצה.
דב חנין: הם מושאלים כבר.
שמעון אוחיון: תראה, קודם כל הרבה פעמים בעניין הזה שאנחנו באמת דואגים לזר ודואגים לזכויות וצריכים לעשות זאת, שלפעמים הם לא מתפנים כדי להסתכל מה קורה אצלנו.
שמעון אוחיון: הלוואי ואותה התלהבות שאני מוצא אצלכם, הייתי מוצא גם במשרד החינוך.
מיכל רוזין: מוצא, אם רוצים באמת.
שמעון אוחיון: לא, זה מאד מאד חשוב.
מיכל רוזין: לא, זה לא קשור לעניין.
שמעון אוחיון: לא, זה מאד חשוב כדי לקבל פרופורציה.
מיכל רוזין: יש הרבה ארגוני חברה אזרחית, והם דואגים גם לעובדי הקבלן ועובדי הקבלן בחינוך.
מיכל רוזין: אני חושבת שלא לכל ארגון תגיד – למה אתה לא עוסק גם בזה.
שמעון אוחיון: לא, את יודעת מה, זה לא בוודאי, זה לא העניין של להתנחם בזה.
שמעון אוחיון: זה לא עניין של להתנחם, אבל כדי לקבל פרופורציה על המעמד שנעשה גם מצד ממשלת ישראל, מצד המוסדות ומצד החקלאים, וטוב שיש גוף כמותכם באמת, שמעיר, אבל לא לנסות להציג לנו איזו שהיא תמונה, ואני שמח שהשר משתתף איתנו, מקשיב לשני הצדדים בעניין הזה.
שמעון אוחיון: אני עדיין מה לומר, כישראלי, בוודאי חולם וחושב ובלי להיפגע, לא הייתי רוצה לראות כל כך הרבה עובדים זרים ולראות בעיקר שהישראלי עובד בחקלאות.
שמעון אוחיון: אז אולי יישארו כמה שיעבדו בחממות.
שמעון אוחיון: צריכים גם לחשוב על הרעיון אולי באמת לתגמל, אם באמת העלות של עובד זר היא כזאת גבוהה, יכול להיות שאם היינו עושים עוד מאמץ בכיוון הזה, חבר הכנסת וקנין, יכול להיות שעובד ישראלי לא יעבוד בחממה, אבל הוא יעבוד בדברים אחרים, לפחות לצמצם את - - -
מיכל רוזין: חבר הכנסת אוחיון, אנחנו חייבים לסיים, יש לנו עוד הרבה דוברים.
שמעון אוחיון: אני מבקש, אני יודע שיושבת הראש לא תמיד מסכימה איתי בסוגיה הזאת, אנחנו חולקים - - -
מיכל רוזין: לרוב.
שמעון אוחיון: לרוב, סליחה, אני מתקן, לרוב, או כמעט תמיד.
שמעון אוחיון: אני מתייחס לעובדים זרים באמת בצורה מכבדת על כל המשתמע מכך, כדי לדאוג להם, לתנאים הסוציאליים ולתנאי ההעסקה ולכל מה שקשור.
שמעון אוחיון: אני מבקש לשמור על החוק ולשמור גם על זהותה של המדינה הזאת.
שמעון אוחיון: לא כל מיני מסתננים יהפכו פה למבקשי מקלט ולעובדים זרים שאף אחד לא התיר להם להיות עובד זר.
מיכל רוזין: חבר הכנסת אוחיון, אנחנו נצטרך כנראה להידרש לעוד ישיבה בנושא הזה, ואני מקווה שגם בה תשתתף.
מיכל רוזין: חברי הכנסת דב חנין ולאחר מכן חבר הכנסת משה מזרחי.
דב חנין: תודה רבה גברתי יושבת הראש.
דב חנין: הדיון הזה הוא דיון חשוב וברור לחלוטין לכולנו, שהדיון הזה צריך להיות פתיחה של רצף דיונים.
דב חנין: יש פה המון בעיות על השולחן הזה, וגברתי יושבת הראש, צריך לפתוח שורה של דיונים על הנושא של החקלאות, העובדים הזרים בחקלאות וכדומה.
דב חנין: מה שברור לחלוטין מהדיון הזה, זה שיש כאן מפגש מאד טעון וקשה בין מצוקות אמיתיות מאד.
דב חנין: אני רוצה להגיד משפט על המצוקה של החקלאים.
דב חנין: תשמעו, אני מדבר עם חקלאים, אני חושב שהחקלאים במדינת ישראל חיים באיזה מין תכנית הישרדות, כמו בטלוויזיה.
דב חנין: בקושי חיים, וחלק כבר לא חיים.
דב חנין: עכשיו, אני לא יודעת אם נציגת האוצר עדיין איתנו, אבל אם לא רואים את זה, אני פשוט מציע אולי לקחת את נציגי האוצר ולבקר אצל החקלאים האמיתיים, לא בסטטיסטיקה, איך נראית החקלאות, איך נראה חוסר הביטחון של החקלאות, איך נראית המצוקה, איך נראה הניסיון להחזיק מיום ליום.
דב חנין: יש אינטרס למדינת ישראל, אדוני השר.
דב חנין: כולנו מסכימים שתהיה לנו חקלאות וכדי שתהיה לנו חקלאות, צריכים להיות חקלאים שיודעים להתפרנס מזה, ופחות ופחות חקלאים יודעים להתפרנס מזה.
דב חנין: אחת הבעיות שנמצאת גם בדו"ח של הכנסת פה, זה הפערים הגדולים שיש בין ביקוש לעובדים זרים כרגע, לבין ההקצאה שהמדינה נותנת.
דב חנין: זה שעובדים ישראלים יעבדו בחקלאות, כולנו בעד, עדיין לא נמצאה שיטה לעשות את זה.
דב חנין: אני בעד להמשיך ולחשוב על זה.
דב חנין: אבל המצוקה הזאת נפגשת עם עוד מצוקות.
דב חנין: למשל, מצוקה נוספת שרלבנטית לדיון הזה, גברתי יושבת הראש, היא המצוקה של מבקשי החיים, מבקשי המקלט, תקראו להם איך שאתם רוצים, בדרום תל אביב.
דב חנין: אני מכיר את המצוקה הזאת, אני פוגש גם אותם.
דב חנין: והמדינה היום, אדוני שר החקלאות, מעוניינת להוציא אותם מדרום תל אביב ועושים כל מיני פתרונות שיש עליהם ויכוח, ואני לא נכנס לוויכוח הזה.
דב חנין: יש שם סדר גודל של 50,000 איש שהמדינה רוצה לסלק אותם משם.