GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: דבר שני אני חייבת לומר, שוב, בכובע הקודם שלי וגם הכובע העכשווי שלי.
מיכל רוזין: נושא של עבירות מין, אנחנו יודעים, נמצא בכל רחבי ישראל.
מיכל רוזין: קיים בכל קהילה, קיים בכל קבוצה.
מיכל רוזין: אני יכולה לומר לכם שאם תלכו למשטרת רמת גן עכשיו, אז הם יגידו לכם, מאיפה מגיעות רוב התלונות אליהם, שזה מאוד מגמתי הרבה פעמים.
מיכל רוזין: אלימות מינית קיימת בכל קבוצות האוכלוסיה.
מיכל רוזין: היא לא משהו מיוחד או ייחודי לקבוצת אוכלוסיית הזרים, אבל כמובן שאנחנו גם מבינים לצד כל מה שאמרתי, שהאוכלוסיה כפי שאמרתי, שחיה בסיר לחץ, שנמצאים 10-15 בדירה, שמסתובבים בגינות כי אין איפה להיות, אוכלוסיה שנמצאת כפי שאמר את זה באחת הישיבות חבר הכנסת חנין, שאנחנו מפקירים אותה, היא גם מתנהגת בהפקרות פעמים רבות.
מיכל רוזין: אז זאת הפתיחה שלי.
מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע מה כן אתם עושים.
מיכל רוזין: אני שמעתי פה מעיריית תל אביב שכ-100 שוטרים חדשים אמורים לבוא, אבל שוב, אם באים הרבה שוטרים אבל יש חסמים של שפה, של תרבות, האם אתם עושים הכשרה תרבותית שיבינו לאיזו אוכלוסיה הם נכנסים, שבאים ממקום באמת של לשמור גם על האוכלוסיה עצמה, כי זה גם אינטרס של האוכלוסיה שיהיה סדר.
<ירון בנימין: שמי ירון בנימין, חטיבת חקירות, מטה ארצי.
<ירון בנימין: הערה קטנה, הכותרת של הדיון קצת מטעה, כי הכותרת של הדיון היה טיפול רשויות מקומיות.
מיכל רוזין: זה הנושא.
<ירון בנימין: זה בסדר גמור.
<ירון בנימין: אני כבר אומר שראוי ורצוי גם להבא, אם רוצים למקד את הדיון בנושאים ספציפיים ככל שקשור למשטרה, אז ראוי להדגיש את זה גם בכותרת.
<ירון בנימין: גם חיפשתי באינטרנט ולא ראיתי את זה.
<ירון בנימין: מרחב הפעולה של המשטרה הוא רחב בכל התחומים וקשה לי להתייחס ולהגיב סימולטנית לטענות שעולות פה, אם אני לא בודק אותן.
מיכל רוזין: זה לא הבקשה ממך.
<ירון בנימין: לעצם העניין, ואני שמעתי את האדון הנכבד הזה, אני אומר בזהירות, מה שהוא אמר זה משהו שהוא לא מיוחד רק לאוכלוסיית העובדים הזרים.
<ירון בנימין: מדובר על שוטר שהוא לצורך העניין ספציפית במקרה מסוים לא פועל בצורה מקצועית או נכונה אל מול אותו תרחיש.
מיכל רוזין: לכן נתתי את הדוגמא של היומנאי בתחנה שנמצאת צמוד לגינת לוינסקי, שהוא כמו על מנת, בעיקר לטפל באוכלוסיית המהגרים ועדיין הוא לא ידע כמעט מילה אנגלית.
מיכל רוזין: לכן הרחבתי את העניין.
מיכל רוזין: שוב, אני לא מצפה ממך להגיב על אותו יומנאי.
מיכל רוזין: אני שואלת באופן כללי מה כן נעשה בעניין.
<ירון בנימין: אני אומר בצורה כזו, קודם כל אם קרה מקרה כזה, בוודאי שזה מקרה מצער ומקרה לא נכון, אבל חשוב לקבל ולהגיב כלפי מקרה קונקרטי.
<ירון בנימין: קשה לי להתייחס בצורה כללית על תופעה של שוטרים שלא דוברים אנגלית, כי אני לא יודע עד כמה התופעה הזאת היא תופעה.
<ירון בנימין: יכול להיות שזה מקרה בודד.
<ירון בנימין: תראו, מגע בין שוטר ואזרח, אני לא יודע להגיד את זה כרגע, אבל אני מתאר לעצמי שמדובר במאות ביום.
<ירון בנימין: אני תמיד דוגל במה שנקרא, בעקרון היחסיות.
<ירון בנימין: אם מדובר במקרה בודד ביחס למאות, אז זה מקרה בודד שצריך לטפל בו.
<ירון בנימין: אם מדובר בתופעה, אנחנו נשמח לשמוע ולהתייחס.
<ירון בנימין: אני רק יכול להגיד באופן כללי, שכן, קיים קשב.
מיכל רוזין: אני יכולה להגיד לך שיוסי אדלשטיין, האגף שלו, הפקחים שלו עברו הדרכה.
מיכל רוזין: בין אם הם הפנימו או לא, זו כבר שאלה אחרת, אבל אני יכולה להגיד, הם עברו הדרכה, הם עוברים ימי עיון לגבי סחר בבני אדם.
מיכל רוזין: הם מקבלים את הכלים.
מיכל רוזין: האם השוטרים מקבלים את הכלים האלה?
<ירון בנימין: קשה לי לענות לך עכשיו בצורה אחראית.
מיכל רוזין: אוקי, בסדר, אני אשמח לקבל את התשובות בהמשך.
מיכל רוזין: תרשום לך את הנקודות.
<ירון בנימין: מאה אחוז, לכן אני אומר שכן קיים קשב מצד המשטרה.
<ירון בנימין: כן קיים שיתוף פעולה עם רשות האוכלוסין ועם העירייה.
<ירון בנימין: נפתחה תחנת שרת.
<ירון בנימין: התחנה הזאת עובדת, פועלת.
<ירון בנימין: קשה לי להתייחס לנתונים ספציפיים.
<ירון בנימין: אני אשמח להגיב עליהם באמת בדיון הבא, לבוא עם נתונים.
מיכל רוזין: אז בוא תגיד באופן כללי מה המשטרה עושה בעניין.
<ירון בנימין: כמו שהתחלתי להגיד, מרחב הפעולה שלנו הוא כמובן, וזה ברור, הוא מכוח חוק, מכוח תקנות.
<ירון בנימין: המעורבות שלנו חלה במקום בו קיימים היבטים פליליים, וזה ברור.
<ירון בנימין: הפעילות שלנו נעשית בשני ערוצים, ערוץ של תגובה וערוץ של יוזמה.
<ירון בנימין: ערוץ של תגובה, אין צורך לפרט.
<ירון בנימין: ערוץ של יוזמה הוא גם על ידי יחידות ארציות וגם על ידי יחידות מחוזיות, ושוב אני אומר, הקשת הרחבה של העבירות היא מאוד גדולה ואני מדבר כרגע באופן כללי.
<ירון בנימין: ממש בתקופה האחרונה מונה צוות באגף חקירות לבחינת נושא מסתננים שמעורבים בפלילים והופץ נוהל ב-8.7 שמסדיר טיפול במסתננים המעורבים בפלילים בשני ערוצים מרכזיים, ערוץ מנהלי וערוץ פלילי.
<ירון בנימין: אני יכול להרחיב על הערוצים האלה, אלא אם כן אנחנו יודעים על מה מדובר.
מיכל רוזין: אנחנו יודעים ויש לנו שאלות בעניין הזה.
<ירון בנימין: ערוץ מנהלי זה ערוץ שבסופו של דבר נוצר איזשהו מצב על פי תבחינים שנקבעו ואושר על ידי יועמ"ש, הוחלט להעביר את אותו מסתנן או את אותו זר שעבר עבירה פלילית, לטיפול של רשות האוכלוסין וזה במרכאות יותר כואב מאחר ובערוץ הזה אפשר להחזיק אותם במשמורת עד 3 שנים.
<ירון בנימין: כמובן שהתבחינים האלה הם בעצם נעשים על בסיס פרמטרים שמעוגנים בנוהל, ואני יכול לפרוט אותם עכשיו.
מיכל רוזין: איזה תהליך עובר אותו מהגר עבודה שהמשטרה עוצרת אותו בחשד, הרי הנוהל אומר בחשד.
מיכל רוזין: הוא לא אומר ביצוע העבירה, הוא אומר בחשד מכיוון שאתם לא רוצים לעשות לצערי הרב את כל התהליך של ביצועי חקירה, העמדה לדין, ראיות, בית משפט וכדומה.
מיכל רוזין: אז הוא אומר חשד ל...
מיכל רוזין: עכשיו אתה אומר שיש פה עניין של חזרתיות.
מיכל רוזין: השאלה, מגיעות גם עדויות בשבוע האחרון של מקרים שבהם עוצרים אדם למשל, תסלחו לי, שהלך להשתין בחצר אחורית או כל מיני דוגמאות כאלה, שמגיעות למשטרה.
מיכל רוזין: אפילו אם הוכח שלא קרה שום דבר, כלומר אין ראיות, אותו אדם מועבר למתקן יהלום ומשם למעצר.
מיכל רוזין: אני יודעת שקיים מקרה כזה לפחות אחד.
מיכל רוזין: האם זה קורה ומה בעצם היכולת שלך לבדוק האם יש פה חזרתיות.
מיכל רוזין: מה הנוהל קובע לגבי בכל זאת מה המשטרה צריכה להוכיח שקרה, אם בכלל.
מיכל רוזין: שוטר גם עוצר אותי ברחוב ויכול להגיד, עכשיו קיללת אותי, ולא קיללתי אותו.
<ירון בנימין: מה שאת אומרת הוא מאוד נכון וברור שלא לכך התכוון המחוקק, אבל אני מציע שהדברים האלה, ויושב פה נציג רשות האוכלוסין, צריך לבחון לאורך זמן ולהכיל אותם בנתונים.
<ירון בנימין: אני יכול לומר לך שהנוהל הוא מאוד ברור ואני יכול להקריא אותו.
<ירון בנימין: הוא מאוד ברור אבל הוא מתכוון למצב שבו מסתנן עובר עבירה פלילית שיש בה משום פגיעה משמעותית בסדר הציבורי, וזה לא בהכרח מכוון לחומרת העבירה, אלא לרצידיביזם.
<ירון בנימין: זה יכול להיות גם מסתנן שעבר שתי עבירות פליליות.
<ירון בנימין: אני יכול להקריא, לדוגמא, שני תיקים פליליים ב-5 שנים האחרונות.
<ירון בנימין: אני מדבר על הרשעות פליליות.
<ירון בנימין: מסתננים שנפתח להם תיק אחד בשנתיים האחרונות בעבירות שיש בהן - - -
מיכל רוזין: אבל הנוהל הוא לא לגבי אותם אנשים.
מיכל רוזין: הנוהל החדש בא להקל על כל התהליך.
מיכל רוזין: הוא בא ליצור מצב שבו אותו אדם יכול לעבור לרשות ההגירה באופן כמעט מיידי.
מיכל רוזין: אז אני שואלת שוב מה בכל זאת הראיות הנדרשות, מה בכל זאת הצורך שלכם להוכיח שהאדם הזה חשוד במעשה, כי אי אפשר להוכיח, הרי אין פה בית משפט.
מיכל רוזין: מה בכל זאת על מנת שהוא יועבר לרשות ההגירה.
מיכל רוזין: היום כשהוא מגיע כבר אליהם, זה אחרי החלטת משטרה, אז אני יכולה לבוא אליו בטענות, אבל בסופו של דבר הוא כבר קיבל אחרי שהמשטרה החליטה שהוא פשע.
<ירון בנימין: יש שרשרת של תרחישים שבמסגרתם הוא אמור לעבור לרשות האוכלוסין, אבל אני רק אומר שהיועמ"ש אישר והיה מעורב בנוהל הזה.
<ירון בנימין: בגדול אני אומר, רף הראיות הנדרש לצורך העברת המסתנן לרשות האוכלוסין, נדרשות ראיות מנהליות ברורות, חד משמעיות ומשכנעות כמובן בפסיקה ביחס לראיות מנהליות.
<ירון בנימין: נציג רשות האוכלוסין יכול להרחיב על זה.
<ירון בנימין: האצבע לא קלה על ההדק, אם לזה מה שהתכוונת, אבל אני גם לא יכול לשלול שפה ושם לא קרו או לא יקרו מקרים שלא להם התכוון המחוקק, ואני אומר את זה באחריות מלאה, אבל באמת הרצון שבנו לצמצם את זה כדי באמת לתעל את כל התהליך הזה למקומות הנכונים.
מיכל רוזין: שאלתי אליך, מה קורה באמת אם אדם מגיע אליך אחרי שהמשטרה קבעה ואתה רואה בבירור או חש בבירור שבכל זאת נעשה פה עוול או הם לא עמדו בראיות המנהלתיות הברורות, חד משמעיות שנדרשות על פי הנוהל.
מיכל רוזין: האם אתה יכול לעצור את התהליך או מהרגע שהוא מועבר אליך מהמשטרה, התהליך יתבצע.
<יוסי אדלשטיין: התהליך מחולק לשניים.
<יוסי אדלשטיין: המשטרה עושה את הפעולות הנדרשות לעשות על פי ההנחיות של היועץ המשפטי לממשלה.
<יוסי אדלשטיין: אנחנו מקבלים את החומר, מעיינים בו ואם אנחנו מוצאים שאין שם מספיק חומר שהוא מהווה משקל להעברתו להליך המנהלי, אנחנו מורים במפורש לשחרר אותו.
<יוסי אדלשטיין: יש לא מעט כאלה אנשים.
<יוסי אדלשטיין: לאחר שבדקנו את החומר, למרות שהוא עבר במשטרה, אנחנו מחזירים אותו חזרה למשטרה ומבחינתו הוא לא הולך להליך המנהלי.
<יוסי אדלשטיין: אם המשטרה חושבת, שימשיכו איתו בהליך הפלילי.
מיכל רוזין: כן, בבקשה, אתה רוצה לסיים?
ירון בנימין: אין לי מה להוסיף.
מיכל רוזין: עיריית ירושלים.
עפרה אברמזון: עפרה אברמזון מאגף רווחה בעיריית ירושלים.
עפרה אברמזון: אצלנו בעיר יש לפי הערכות כ-1,000 עד 2,000 מבקשי מקלט.
עפרה אברמזון: יש לנו עוד פלח אוכלוסיה שלא דובר בו, זה אוכלוסיה שאחד מבני הזוג פלשתינאי ואחד אזרח, וגם אוכלוסיה מורכבת, אבל הקשיים במידה מסוימת הם דומים.
עפרה אברמזון: בשנה האחרונה אנחנו מפעילים איזשהו מוקד, הכול בשיתוף עם ארגוני מגזר שלישי, כי לצערנו אין לנו תקציב לעובדים.
עפרה אברמזון: אנחנו מאוד רחוקים מהחזון.
עפרה אברמזון: אנחנו מאוד רוצים לפעול לפי התפיסה המקצועית והחזון שאנחנו עובדים עם כלל האוכלוסיה, שאצלנו באגף זה כ-40,000 בתי אב.
עפרה אברמזון: פה יש לנו חסמים מאוד גדולים.
עפרה אברמזון: מבחינת תקינה אם אנחנו רוצים עובדים קהילתיים או מישהו להרים קהילה ולהסתכלות ולראות, בהרבה דברים העיניים שלנו קצת עצומות.
עפרה אברמזון: אנחנו לא מגיעים לראות את הדברים.
מיכל רוזין: אבל יש הקצאה של עובד קהילתי.
עפרה אברמזון: הוא ממומן על ידי תרומות.
מיכל רוזין: כמה מהגרי עבודה יש שאינם פלשתינים?
עפרה אברמזון: 1,500.
עפרה אברמזון: כל פעם המספרים קצת משתנים.
עפרה אברמזון: אנחנו מטפלים באמת במקרי הקצה המאוד קיצוניים מתוך תפיסה שאם היינו עובדים על מניעה, זה גם היה יותר זול מבחינת חיי אדם וגם היה יותר זול מבחינת משאבים, כי החלוקה של 75% למשרה עם 25% רשות היא זהה גם לגבי הוצאה מהבית וגם בתוך הבית.
עפרה אברמזון: הרבה פעמים הדברים מגיעים אלינו באיחור והמצב כבר קריטי.
עפרה אברמזון: המוקד מתחיל לעשות גם עבודה סביב איסוף באמת חסמים ועבודה משותפת, אם זה היה חסם של משרד הפנים שלא הייתה כניסה כדוגמא, שבירושלים אין למבקשי מקלט אפשרות להיכנס אפילו למשרד הפנים אלא הכול נעשה באמצעות השומר, כל מיני איתורים של בעיות.
עפרה אברמזון: אנחנו מאוד בראשית הדרך ומאוד בפער ממה שהיינו רוצים.
עפרה אברמזון: זה נפתר חלקית.
עפרה אברמזון: נושא של בנקים שדיברו פה קודם, זכות לפתוח חשבון בנק.
עפרה אברמזון: הבנקים בעצמם לא ידעו אם יש זכות או אין זכות.
עפרה אברמזון: רוב הפניות באמת הן סביב תעסוקה.
<יוסי אדלשטיין: לפתוח חשבונות בנקים יכולים.
<יוסי אדלשטיין: גם הבנקים יודעים.
מיכל רוזין: חלק לא, חלק כן.
מיכל רוזין: אני קיבלתי תשובות סותרות מכמה בנקים, אבל צריך לעדכן אותם.
מיכל רוזין: אנחנו נעשה ישיבה בעניין הזה אבל חלק מהבנקים יודעים, חלק לא יודעים.
<יוסי אדלשטיין: היה חוזר של בנק ישראל.
מיכל רוזין: אנחנו נבדוק את העניין הזה.
מיכל רוזין: אני אומרת לכם, ישבתי גם עם מנכ"ל איגוד הבנקים וגם עם חלק ממנהלי הבנקים.
מיכל רוזין: זה עדיין בעיה.
מיכל רוזין: יש לך הערה תקציבית כמה מוסיפה העירייה גם בחינוך, גם ברווחה בנושאים האלה?
<עפרה אברמזון: מכסות של הוצאות מהבית וכו', אין קשר לאם אתה מבקש מקלט או לא.
<עפרה אברמזון: אין שוני.
<עפרה אברמזון: חינוך עובדים המון גם עם מגזר שלישי.
<עפרה אברמזון: הם לא פה אבל אנחנו בשותפות איתם, עם כל מיני קהילות שמאמצות ומקימות גנים וכו', ובצעקה לחוסר.
<עפרה אברמזון: אין למעשה כיום.
מיכל רוזין: ד"ר אושרת הוכמן שחוקרת את הנושא.
מיכל רוזין: בואי תאירי את עיננו באמת בנקודות.
מיכל רוזין: שמעת את כל מה שעלה פה.
<אשרת הוכמן: אני בעצם רוצה להשתדל לא לחזור, אבל טיפה להזיז פרספקטיבה.
<אשרת הוכמן: אמרו כאן לפניי, כרגע אין מדיניות סדורה לגבי האנשים האלה.
<אשרת הוכמן: התוצאות הן בין היתר חוסר הפיזור באופן שווה של מבקשי המקלט בערים.
<אשרת הוכמן: היו לנו כאן כמה נציגים, אבל עיריית תל אביב נושאת ברוב הנטל.
<אשרת הוכמן: אנחנו רואים שיש כניסה גם לירושלים, גם באשדוד, בערד, שאין ממנה נציגים.
<אשרת הוכמן: על אילת שמענו די והותר.
<אשרת הוכמן: צריך להבין שברגע שהחלוקה היא לא שווה ושוויון בנטל הוא סוג של מנטרה בשלטון הנוכחי אני חושבת, צריך לדבר על זה שחלק מהערים סובלות מזה יותר והיעדר מדיניות רק מכבידה יותר על המצב הזה.
<אשרת הוכמן: אני חושבת שאם תדברו עם ראש עיריית טבריה או עפולה, המצב אצלם אחר.
<אשרת הוכמן: יש להם בלי עין הרע בעיות אבל עם הנושא הזה הם מתמודדים פחות.
<אשרת הוכמן: דיברו כאן כבר על החשיבות של תעסוקה.
<אשרת הוכמן: אחד המפתחות להגברת הפיזור של האנשים האלה, על ההוצאה שלהם מאילת, מדרום תל אביב, הוא גם על ידי מתן אישורי עבודה.
<אשרת הוכמן: תיתנו להם אישורים, הם ילכו למקומות אחרים לעבוד בהם.
<אשרת הוכמן: בתל אביב קיימת תשתית לא לגמרי חוקית כמו שאורית דיברה, כמו שגם דיברו פה נציגים מהעירייה, ושם יש להם את הדרכים המחתרתיות שלהם למצוא דרכים לפתוח עסק.
<אשרת הוכמן: תנו להם את האפשרות החוקית, הם יעשו את זה במקומות אחרים.
<אריה שוע: אבל הורידו את חדרה-גדרה.
<אריה שוע: תזכרו מה זה עשה.
<אשרת הוכמן: אני במסגרת העבודה של המכון להגירה ושילוב חברתי ברופין, דיברתי עם יושב ראש מועצת הירקות, אדם המרכז חקלאים שמגדלים ירקות בישראל, והוא אמר לנו חד וחלק, תנו לנו אותם, אנחנו נשמח להעסיק אותם.
<אשרת הוכמן: יש לנו עבודה בשבילם.
<אשרת הוכמן: זה לא חייב להיות תאילנדים.
<אשרת הוכמן: תנו לנו רק הבטחה שאנחנו יכולים להעסיק אותם למספר שנים, כי אם זה כרוך באיזושהי הכשרה, אנחנו לא מוכנים להשקיע באנשים שבעוד שבוע-שבועיים יגרשו אותם בחזרה.
<אשרת הוכמן: אנחנו רוצים לדעת שהאנשים האלה נשארים כאן למשהו.
<אשרת הוכמן: אחת האופציות שאנחנו חשבנו עליה, וזה עלה קצת מכל מיני דברים אחרים.
<אשרת הוכמן: אפשר לנסות לתת למבקשי המקלט באיזוהי קונסטלציה איזשהו אישור עבודה זמני ל-5, ל-3 שנים, אפילו משהו דומה לזה שהיום נותנים למהגרי עבודה שנכנסים כל הזמן, אגב, ועל ידי זה לתת לחקלאים שמעוניינים להעסיק את האנשים האלה וגרים מחוץ לערים, איזושהי אפשרות, גם מענה לצרכים שלהם וגם מענה שיתן עבודה למבקשי המקלט שיכולים לעבוד.
<אשרת הוכמן: אמר לנו אותו אדם, בקטיף תפוחי אדמה אני לא צריך להכשיר את האנשים האלה.
<אשרת הוכמן: תביאי לי אותם, הם יקטפו את תפוחי האדמה .
<אשרת הוכמן: תנו לנו את האפשרות לעשות את זה.
<אשרת הוכמן: אפשר באופן זמני, אפשר באופן קבוע.
<אשרת הוכמן: יש המון דברים שצריך לדבר עליהם בעניין, אבל תנו לאנשים האלה את האפשרות.
<אשרת הוכמן: תראו איך זה עובד.
<אשרת הוכמן: אז זה לגבי העסקה.
<אשרת הוכמן: זה יוציא את האנשים בתוך הערים גם לאותם אזורים מוחלשים שבהם הם גרים, מפני שאם יהיה להם כסף קצת יותר יציב ביד ולא דרך העסקה שחורה ולא דרך ניצול, הם יוכלו גם להגיע לשכונות אחרות ולא רק לגור 20 אנשים בדירת חדר וחצי בשיטת המיטה החמה, למי שעוד לא שמע את המושג האיום ונורא הזה.
<אשרת הוכמן: תנו להם את האפשרות, הם יצאו משם.
<אשרת הוכמן: החשיבות הגדולה של הדברים שאמרו כאן אנשי העיריות השונים היא מוכרת לנו במדע כבר שנים.
<אשרת הוכמן: אנחנו יושבים כאן על הפצצת זמן.
<אשרת הוכמן: הסטיגמות, ההכפשות, הדעות הקדומות וגם מקרים שהם לא דעות קדומות, זאת אומרת שמדווחים אחת לשעה בחדשות על מקרה אונס כזה ומקרה אונס כזה, הרושם שמתקבל, שהוא לא לגמרי שקרי לצערנו אבל הוא מנותח בטוח מעל ממה שראוי, מסכן את הציבור.
<אשרת הוכמן: אנחנו יודעים שעמדות שליליות מובילות לאלימות.
<אשרת הוכמן: אנחנו יודעים שעמדות שליליות יכולות להביא לקונפליקטים.
<אשרת הוכמן: יש לנו ניסיון מדינות אחרות.
<אשרת הוכמן: יש לנו לצערי גם בארץ ניסיון עם אוכלוסיות אחרות שגם אליהן הופנו כל העמדות האלה וכל הדעות האלה.
<אשרת הוכמן: חייבים לפתור את הבעיה.
<אשרת הוכמן: אני חושבת שאם יש דבר אחד שמאוד מדאיג אותי בשיחה היום, זה העובדה שמתקבל הרושם שהאופציה היחידה שניצבת בפני העיריות זה לקחת ממה שיש לאנשים שהם ישראלים, תושבי המדינה, לא חשוב איך תקראו להם עכשיו, מפני שזה מגביר את התפיסה שגם ככה כבר קיימת, שיש כאן משחק סכום אפס.
<אשרת הוכמן: בגלל שהם פה, לי יש פחות.
<אשרת הוכמן: הנזק שזה יכול לגרום מבחינת הקונפליקט, מבחינת העוינות, הוא גדול מאוד ויש סיבה לדאוג.
<אשרת הוכמן: לכן כל כך חשוב מה שיוצא גם מהאנשים פה, מהעיריות.
<אשרת הוכמן: חשוב המסר שחייבים מדיניות ברורה, חייבים לתקצב את הדבר הזה בסדר העדיפויות של המדינה כדי שלמשרד הרווחה יהיה את האפשרות לתת לעיריות את זה כדי שנוכל להימנע מהסכנה הזאת שהיא כבר כאן, כבר ראינו את ההשלכות שלה בכל מיני מקרים.
<אשרת הוכמן: אז זה לגבי מה עושים עם המצב הקיים.
<אשרת הוכמן: עוד הערה אחת.
<אשרת הוכמן: עלה כאן העניין של שירותי רווחה ושירותי בריאות.
<אשרת הוכמן: היום בעצם ישראל צריכה לקבל אחת משתי החלטות.
<אשרת הוכמן: סוג אחד של החלטה יכול להיות ברמה המיניסטריאלית.
<אשרת הוכמן: גם לשרת הבריאות, גם לשר הרווחה יש בחוק את האפשרות להכיל את החוק הקיים על אוכלוסיות נוספות.
<אשרת הוכמן: בבקשה, אדרבא, אל תיתנו להם מעמד תושב.
<אשרת הוכמן: אל תכירו בהם כפליטים.
<אשרת הוכמן: תנו להם את מה שאפשר במסגרת החוק.
<אשרת הוכמן: אפשרות אחרת היא באמת כן להסדיר את המעמד שלהם באופן שיתן את המענה.
<אשרת הוכמן: אי אפשר להפיל את כל האחריות על ארגונים כמו מסיל"ה, "אסף", "רופאים לזכויות אדם", שגם שוב מגבירים את הצפיפות בתל אביב, כי רק שם השירותים שהאנשים האלה זקוקים, עומדים לפניהם.
מיכל רוזין: או רק על הרשויות המקומיות.
מיכל רוזין: גם זה אמרנו בפתיחת הדברים.
מיכל רוזין: הגענו לדובדבן.
מיכל רוזין: מסיל"ה, שאני חייבת לציין שבאמת לטובה אני גם ערכתי סיור במקום.
מיכל רוזין: זה היה סיור מקדים לסיור שתערוך הוועדה.
מיכל רוזין: אין ספק שבאמת יש פה מודל מדהים לטיפול באוכלוסיית מהגרי העבודה.
מיכל רוזין: לצד זאת חייבים לציין גם שרק כחצי מיליון העירייה מממנת ולעומת זאת פי 5 נאסף על ידי תרומות מאנשים טובים שמחזיקים את הדבר, ששוב אנחנו נכנסים למעגל כפי שאמרה ד"ר הוכמן, שבסופו של דבר מי שדואג לזה זה תרומות והמגזר השלישי ולא באמת השלטון המרכזי כפי שכך צריך להיות.
מיכל רוזין: אני שוב קוראת לראש העיר תל אביב להגיע לוועדה, לשמוע מצד אחד את המחמאות והדברים הטובים על העשייה שמסיל"ה ושאר גורמים בעירייה עושים, ומצד שני גם את הביקורת, את הבעיות, את הקשיים גם מצד מבקשי העבודה וגם מצד הארגונים וגם מצד תושבי השכונות.
מיכל רוזין: חשוב שהוא יבוא לכאן.
מיכל רוזין: חשוב שהוא ישמע את הדברים.
מיכל רוזין: אנחנו נמשיך לבקש ממנו להגיע ואנחנו נשמח לעשות גם בפגרה ישיבה איתו, אבל אני מאוד אשמח גם שנסייר עם הוועדה בתל אביב בכלל ובפרויקטים המדהימים של מסיל"ה.
מיכל רוזין: בואי תספרי לנו קצת באמת על הדברים שנעשים ואיפה גם הקשיים.
<תמר שוורץ: טוב, אז תודה.
<תמר שוורץ: מסיל"ה, אני אגיד רק כמה מילים, כי אני רואה שיש פה אנשים שונים, אז לעשות איזה ישור קו על האינפורמציה.
<תמר שוורץ: זה ראשי תיבות של מרכז סיוע מידע לקהילה הזרה, סוג של מחלקת רווחה שהוקמה כבר ב-99' כשעוד אף אחד לא דיבר על מבקשי מקלט.
<תמר שוורץ: היו רק מהגרי עבודה.
<תמר שוורץ: היו מעט, טיפין טיפין של מבקשי מקלט, לא הצונאמי שהתחיל ב-2007.
<תמר שוורץ: הסיבה להקמת מסיל"ה היא באמת שהעירייה אמרה, נכון, אין מדיניות, השלטון המרכזי מסב מבטו, אבל אנחנו, הם אצלי.
<תמר שוורץ: עיריית תל אביב לא נוקטת במדיניות של נימבי, not in my back yard, אלא זה כן in the front yard.
<תמר שוורץ: מבחינתנו זה לפיתחנו, והראיה היא גם ראיה הומנית והיא גם ראיה מניעתית.
<תמר שוורץ: מה שהזכירה חברתי קודם, כל דולר שאתה משקיע במניעה, הופכים ל-7 דולר אם אתה לא משקיע אותם אחר כך, כשצריך לטפל, ואני מצטטת את נתוני הבנק העולמי.
<תמר שוורץ: זו לא חוכמה שלי.
<תמר שוורץ: זו חוכמה קטנה מאוד.
<תמר שוורץ: אגב, אם מביטים בערים אחרות בעולם, בפאריז, בלונדון, רואים מה קורה לאוכלוסיות מהגרים לא מטופלות.
מיכל רוזין: בלונדון הייאוש יותר נוח.
<תמר שוורץ: נוח אבל יותר שורף ויותר רוצח.
מיכל רוזין: ראינו את המהומות בפאריז.
מיכל רוזין: ראינו בהרבה מקומות בעולם.
<תמר שוורץ: רק צריך עיניים בראש.
<תמר שוורץ: זה חוכמה קטנה מאוד.
<תמר שוורץ: שמענו את האקדמיה, אבל זה רק לשמוע חדשות.
<תמר שוורץ: אוכלוסיות מהגרים לא מטופלות, דור ההורים אומר תודה, תודה וסליחה, סליחה.
<תמר שוורץ: הנוער שנולד הופך לנוער זועם ובאחוזים גבוהים יותר מראה תופעות אנטי חברתיות, ולא כי הם אנשים רעים.
<תמר שוורץ: אני לא חושבת שיש לאנשים אפריקאים גנים של אנשים רעים, אלא ברגע שהם לא מטופלים, זה תופעה כלל אנושית.
<תמר שוורץ: נזכור ונוסיף שמבקשי המקלט בניגוד למהגרי עבודה, אגב, לפני 2007 לא היו הפגנות מול מסיל"ה.
<תמר שוורץ: לא שמענו את מה שאנחנו שומעים בשולחן הזה.
<תמר שוורץ: מהגרי עבודה לא הרגיזו אף אחד.
<תמר שוורץ: מהגרי עבודה נחתו בנתב"ג, גם אם היו לא חוקיים, עבדו, רצו רק לשלוח את הכסף ולהיות בשקט ובשלווה, אנשים נורמטיביים.
<תמר שוורץ: הגישו מבקשי המקלט, שוב, אני לא חושבת שהם באו עם גנים של אנשים רעים.
<תמר שוורץ: הם באו קודם כל עם פחות קרבה לתרבות המערבית, נקרא לזה ככה.
<תמר שוורץ: הם פחות מכירים, במיוחד האנשים מאריתריאה, ועקב כך הם חווים הלם תרבות אדיר שמייצר גם באחוזים יותר גבוהים תופעות אנטי חברתיות, והדבר השני, הם פשוט עברו את הבדואים בסיני, שזה חוויה מאוד מפוקפקת, מאוד קשה.
<תמר שוורץ: אנשים מבטאים תסמינים פוסט טראומטיים קשים מאוד.
<תמר שוורץ: אני אומרת את זה כאדם, אני אומרת את זה כעובדת סוציאלית, ולצערי הם לא מטופלים.
<תמר שוורץ: דרי רחוב, אלכוהוליזם, זנות, כל הדברים האלה אנחנו לא הכרנו אותם, התמכרויות, לא הכרנו אותם בכלל.
<תמר שוורץ: לפני 2007 אף אחד לא אמר את המילים האלה בהקשר של מהגרי עבודה.
<תמר שוורץ: המשטרה גם יכולה להעיד על כך.
<קריאה: של התמכרויות?
מיכל רוזין: היו תופעות של אלכוהול.
מיכל רוזין: היו תופעות של השתכרויות.
<תמר שוורץ: זה בטל בשישים.
<תמר שוורץ: אדם לא מטופל עם פוסט טראומה - - -
מיכל רוזין: מי שהגיע מרומניה או מסין או מהונגריה, לא בטוח שצריך את הפוסט טראומה בשביל לשתות.
<תמר שוורץ: אין מה להשוות את המספרים.
<תמר שוורץ: את מדברת על משהו אחר, על דפוסי שתייה חברתית, שבארצות מסוימות מקובלים יותר, אבל אני מדברת על שתייה שכבר הופכת להיות פגיעה בסדר הציבורי, והנושא של הזכות וכו'.
<תמר שוורץ: אני אומרת לך חד משמעית, המספרים אחרים לגמרי.
<תמר שוורץ: בגלל זה התושבים גם מתלוננים, התושבים הישראלים.
<תמר שוורץ: התפיסה של המרחב הציבורי עם ההומלסים, גם לא הכרנו.
<תמר שוורץ: מסיל"ה קיימת מ-99'.
<תמר שוורץ: מבקשי מקלט מ-2007.
<תמר שוורץ: לא הכרנו.
<תמר שוורץ: מסיל"ה, אריק מקודם אמר בפן הפרטני, אבל מסיל"ה מאוד עוסקת גם בפן הקהילתי, לא רק בראיית הפרט והילדים בסיכון, גם בפן המערכתי.
<תמר שוורץ: לראיה, אני כאן ואנחנו עושים סיורים כל הזמן, ואת והוועדה שלך יותר ממוזמנת.
<תמר שוורץ: אני מאוד שמחה גם שרשויות אחרות פונות.
<תמר שוורץ: עיריית ירושלים, לזכותה יאמר, פנתה ועשתה תהליך לימודים מעמיק ביחד איתנו ואנחנו תמיד שמחים, ואנחנו עדיין מסייעים להם גם ברמה הפרטנית וגם ברמה המערכתית, ואני מברכת על זה שזה מוקם ברשויות אחרות.
<תמר שוורץ: הייתי שמחה לעזור לעיריית אילת.
<תמר שוורץ: חבל שראש העיר לא כאן.
<תמר שוורץ: אני אשמח אם הוא יצטרף לסיור אצלנו.
<תמר שוורץ: אני חושבת שהמודל הזה, ובכך אני אסיים, כי אני לא יכולה לפרט את כל מה שמסיל"ה עושה.
<תמר שוורץ: תראו, בשביל עיריית תל אביב, קודם כל אריק אמר מקודם שזה אמירה.
<תמר שוורץ: שמענו פה עמותות.
<תמר שוורץ: עמותה אתה יכול להקים על כל דבר.
<תמר שוורץ: עירייה שהיא ממסד לעזור לאנשים שהממסד רוצה להרחיק, זה אמירה מאוד מורכבת, מאוד פרובלמאטית, מאוד לא משתלמת ביום הבחירות.
<תמר שוורץ: אני חושבת שראש העיר יחד עם הביקורת שאמרת, בעיניי הוא באמת ראוי לאות הוקרה על אומץ לב.
מיכל רוזין: ביקורת על זה שהוא לא בא לפה גם לשמוע מחמאות וגם לשמוע את הביקורת.
<תמר שוורץ: כבוד יושבת הראש, הוא יגיד למה הוא לא בא.
<תמר שוורץ: אני לא מכירה את אילוצי הלו"ז שלו, אבל אני אומרת, בהקמת מסיל"ה בעיניי הוא הוכיח באמת אומץ לב ציבורי נדיר.
<תמר שוורץ: אני הייתי רוצה לראות את מסיל"ה כמודל לכל הערים שנמצאים שם זרים וכל היישובים.
<תמר שוורץ: בערבה יש זרים בחקלאות.
<תמר שוורץ: אני חושבת שהמענה של מסיל"ה הוא מענה מוניציפאלי לסוגיה לאומית.
<תמר שוורץ: אני בטוחה שבזה גם מר אדלשטיין ורשות ההגירה יסכים.
<תמר שוורץ: אני בטוחה שזה לא ניגוד אינטרסים לרשות ההגירה.
<תמר שוורץ: דרך אגב, אני חייבת לציין שאנחנו עובדים באמת בשיתוף פעולה.
<תמר שוורץ: אנחנו מן משהו ביניים כזה גם עם הארגונים וגם עם רשות ההגירה, כמו למשל שכשמישהו צריך לחזור והוא לא רוצה לבלות את השבועיים האחרונים שלו במתקן המשמרות בנתב"ג, אנחנו מוסרים את פרטיו לרשות ההגירה.
<תמר שוורץ: היא מדביקה לו כרטיס, לא עוצרת אותו.
<תמר שוורץ: מילה של כבוד, ולא בא ולוקח את הכרטיס.
<תמר שוורץ: זה סתם דוגמא, אבל אנחנו עובדים והם אף לא מבקשים מאיתנו שמות.
<תמר שוורץ: אני חושבת שאפשר באמת לשלב כוחות בין גורמי הממשלה לארגונים החברתיים, לגורמים עירוניים, ולהבין שמי שפה, צריך לטפל בו.
<תמר שוורץ: אני לא מתווכחת אם צריך לגרש או לא.
<תמר שוורץ: מי שפה, וזה האמירה של עיריית תל אביב, בזה אני מסיימת.
<תמר שוורץ: מי שפה, צריך לטפל בו ועל אחת כמה וכמה בילד.
<תמר שוורץ: ילד לא בחר למי להיוולד.
<תמר שוורץ: ישראל חתומה על אמנה בין לאומית לזכויות הילד, שאומרת ילד הוא ילד וחייבים לטפל בו, ובנשים המוכות, בכל חסרי הישע, וחובתנו לטפל.
<תמר שוורץ: בעיניי זו דמותה של המדינה.
<תמר שוורץ: בעיניי, ערוותה של המדינה נחשפת עד כה, לצערי.
<תמר שוורץ: מצטערת שאני מסיימת במילים קשות.
מיכל רוזין: לצערי אני מצטרפת אליך.
<תמר שוורץ: אני מאוד מודה על הרוח החדשה שאת הבאת לחדשה, רוח של עשייה.
מיכל רוזין: אנחנו מתקדמים להחלטות.
מיכל רוזין: אני חושבת שאנחנו באמת גם מפרידים פה בוועדה בין שני סוגי דיונים וציינת זאת יפה בדברים שלך.
מיכל רוזין: התחלתי בדברים האלה, בין סוגיית המעמד, שזה נושא אחד.
מיכל רוזין: נמצא פה בשבוע הבא גם שר הפנים.
מיכל רוזין: איתו נדבר על סוגיות המעמד, לבין באמת סוגיית הטיפול וכיצד מתייחסים לאוכלוסיה כשהיא נמצאת כאן.
מיכל רוזין: זה גם נושא אכיפה, זה גם נושא טיפול, רווחה, בריאות, חינוך, ואנחנו בהחלט שמענו גם רוח חדשה במשרדי הממשלה ואנחנו מקווים שיהיו גם החלטות לצידן.
מיכל רוזין: נמשיך להתעקש על כך.
מיכל רוזין: באמת זו אולי הנקודה הראשונה שלי בסיכום של הישיבה.
מיכל רוזין: הוועדה תפנה בצורה מרוכזת לשרי הממשלה בדרישה לתקצב את הרשויות המקומיות הנושאות בנטל, על התוספת התקציבית הנדרשת בשל מהגרי העבודה, אך לצד זאת אנחנו לא מסירים את האחריות מהרשויות המקומיות לדאוג ולטפל בהן.
מיכל רוזין: אנחנו לא מקבלים את האמירה של, אנחנו לא מתוקצבים אז זה לא לפתחנו.
מיכל רוזין: בסופו של דבר זה לפתחם אבל אנחנו נסייע להם.
מיכל רוזין: נדרוש זאת מהשלטון המרכזי.
מיכל רוזין: לגבי הנוהל הפלילי, קודם כל הוועדה כמובן תמשיך לעקוב אחרי המקרים הפרטניים.