GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיכל פינצ'וק: חשוב לומר שגם לאחר שייפתח מקלט, עדיין ייוותרו נשים שאין להן מקום.
<מיכל פינצ'וק: המקלט הנוסף שעומד להיפתח הוא של 18 מקומות.
מאיר כהן: יש התחייבות שיהיה עוד מקלט.
<ציפי נחשון-גליק: אנחנו כן מנסים לייצר מענה מיידי עם עיריית תל-אביב לעזור כרגע במצוקות שנוצרו.
<ציפי נחשון-גליק: עמותת אס"ף לקחה על עצמה משימה שהיום היא לא יכולה לעמוד בה, ששלחו להם נשים שהיום הם לא מסוגלים לטפל בהן.
<ציפי נחשון-גליק: אנחנו מנסים לגייס תקציב מזערי אפילו להעביר אותו לעיריית תל-אביב, לממן עובדת סוציאלית שתפגוש את הנשים האלה במבנה שנמצא והן יכולות לבוא למקום הזה לקבל ארוחה, לשהות שם ארבע-חמש שעות, כדי לעצור את ההידרדרות של המצב שלהן.
<ציפי נחשון-גליק: יכול להיות שזה ייתר אצל חלקן שליחה שלהן למקלט.
מיכל רוזין: דניאלה, בעניין נשים במקלטים, איפה המצוקות שאתם חווים?
מיכל רוזין: אנחנו לא מדברים על מקלטי הסחר, מדברים על מקלטים לנשים נפגעות אלימות, נשים מוכות.
<דניאלה קהת: אנחנו בעמותת ל"א.
<דניאלה קהת: אני המנכ"לית, רות רזניק היא המייסדת, כלת פרס ישראל.
<דניאלה קהת: כמו שאמר חבר הכנסת מזרחי בישיבה הקודמת שהיתה לנו בנושא הזה, הנשים האלה הן בנות ערובה.
<דניאלה קהת: בדרך כלל יש להן בן-זוג ישראלי שיש לו אזרחות.
<דניאלה קהת: הילדים יכולים להישאר, והאישה מגורשת.
<דניאלה קהת: תוך חמש דקות מרגע שהיא מחליטה לעזוב את הגבר האלים שאתו היא חיה, היא מוצאת את עצמה בדרך החוצה.
מאיר כהן: כל עוד היא נשואה עם בחור אלים שמרביץ לה, לא נוגעים בבת הזוג.
מיכל רוזין: בגדול יש תהליך, לא אוטומטית איך שאת מתחתנת את מקבלת מעמד.
<דניאלה קהת: כל שנה, במשך חמש שנים, הוא צריך לאשר את ההישארות שלה בארץ.
מאיר כהן: הולכת אישה כזאת להגיש תלונה על בן הזוג שלה שמכה אותה.
<דניאלה קהת: אם היא מעיזה.
מאיר כהן: נניח שהיא מעיזה.
מאיר כהן: אז חמש דקות אחר כך יגידו לה לעזוב?
<מיכל פינצ'וק: משרד הפנים קופץ על האישה הזאת כמוצא שלל רב.
משה מזרחי: זאת אומרת, שיש להם חששות לגבי הנישואים.
<זיו רנן: ההליך נפתח על-ידי האזרח הישראלי והוא יכול לעצור אותו.
<זיו רנן: הוא יכול להגיד: אני רוצה לעצור את התהליך, לא משנה איך הוא עושה את זה.
<זיו רנן: ואז האישה לא יכולה להמשיך את התהליך לבד.
<דניאלה קהת: הוא מיד מוציא צו עיכוב יציאה מהארץ לילדים, והעצירה של תהליך האזרחות של האישה, מה שגורם למשרד הפנים לגרש אותה תוך 30 יום בלי הילדים.
מיכל רוזין: אנחנו נקיים דיון עם שר הפנים.
מיכל רוזין: דנו בכך.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים להתרכז בשירותים, מה קורה, לכמה זמן מקבלים את הנשים האלה, מה קורה כשהן יוצאות מהמקלט.
מיכל רוזין: אלה הנקודות החשובות שהשר צריך לשמוע.
<דניאלה קהת: מבחינתנו אנחנו לא מגבילות את הזמן שבו היא נשארת במקלט, אבל אין לה שום תמיכה אחרת.
<דניאלה קהת: אין לה לאן ללכת.
<דניאלה קהת: אין לה שירותים רפואיים.
משה מזרחי: זמן השהות במקלט מכתיב גם את ההישארות שלה במידה מסוימת.
<רות רזניק: לא אצלנו.
<רות רזניק: אנחנו לא מוכנות לקבל את זה.
<רות רזניק: לפי מצבן של הנשים אנחנו קובעות כמה זמן הן יכולות.
<דניאלה קהת: הבעיה היחידה שלנו היא שאין לנו מספיק מקום.
<דניאלה קהת: יש 14 מקלטים בארץ.
מאיר כהן: את מדברת על מקלטים לנשים מוכות?
<דניאלה קהת: כן.
מיכל רוזין: כי עכשיו בנוסף מגיעה גם אוכלוסייה אחרת.
מאיר כהן: הייתי בביקור פתח במקלט, ואמרה לי הגברת שיש עוד חמישה מקומות.
<רות רזניק: נכון לאותו רגע.
מאיר כהן: היא אמרה לי שאין מצוקה.
<דניאלה קהת: במקלטים שלנו אף פעם אין מקום.
<דניאלה קהת: קיבלנו בחודש יוני 45 פניות למקלטים, ויכולנו לקבל שמונה בשלושה מקלטים.
<דניאלה קהת: בעמותות ל"א יש לנו שלושה מקלטים.
מיכל רוזין: כמו שאנחנו אומרים על כל שירותי הרווחה, ממילא יש נשים מוכות שמגיעות למקלטים.
מיכל רוזין: בנוסף, כפי שאנחנו רואים מהנתונים, 52 נשים נוספות חסרות מעמד הצטרפו לאוכלוסייה שמגיעה למקלטים, וזו אוכלוסייה יותר מוחלשת שיש לה פוטנציאל גבוה יותר להגיע להיות נשים מוכות ולהגיע למקלטים.
מיכל רוזין: הן נזקקות למקלטים.
מיכל רוזין: לכן יש עומס על המקלטים.
מיכל רוזין: אשמח לשמוע ממיכל חנוך-אחדות, בבקשה.
<מיכל חנוך-אחדות: יש לנו 14 מקלטים, חלקם ייחודיים לחברה הערבית, חלקם ייחודיים לחברה הדתית והחרדית.
<מיכל חנוך-אחדות: אנחנו מטפלים בכל הנשים, ללא הבדל דת, גזע ולאום, שנמצאות בסיכון נפשי או פיסי וזקוקות למקלט.
<מיכל חנוך-אחדות: יש הרבה מאוד טיפול בקהילה בנשים נפגעות אלימות.
<מיכל חנוך-אחדות: יש למעלה מ-88 מרכזים לטיפול ומניעת אלימות במשפחה.
<מיכל חנוך-אחדות: הן מטופלות בקהילה באופן כללי, ולכן צריך אומץ גדול מאוד ולא כל אחת עושה את זה.
<מיכל חנוך-אחדות: זה גם קשה מאוד לקחת את ילדייך, לעזוב את הבית ולהגיע למקלט.
<מיכל חנוך-אחדות: מקלט לא מתאים לכל אחת.
<מיכל חנוך-אחדות: זה שירות בקצה הרצף.
<מיכל חנוך-אחדות: עמותת ל"א מפעילה שלושה מקלטים מתוך 14.
<מיכל חנוך-אחדות: בסופו של דבר לאורך כל השנים יש תקופות שהמקלטים יותר מלאים ופחות מלאים, אבל בגדול לנשים שצריכות מקלט אנחנו מוצאים את הפתרון.
<דניאלה קהת: זה לא נכון.
<ציפי נחשון-גליק: חשוב שהשר ישמע שהעשרות האלה שמגיעות למקלטים זה מיליוני שקלים על חשבון המשרד.
מאיר כהן: למה אמרת שזה לא נכון?
<דניאלה קהת: כי אני מקבלת את הפניות.
<דניאלה קהת: המקלטים שלנו מלאים, ורק החודש יכולנו לקבל רק 20% מהפניות שלנו.
מיכל רוזין: כשאת מפנה למקלטים אחרים גם אין מקום?
<רות רזניק: אין מקום.
מאיר כהן: משהו מוזר, כי נאמר לנו שיש מקומות.
<מיכל חנוך-אחדות: יש לי דוח תפוסה מאתמול.
מיכל רוזין: משרד הבריאות, בבקשה.
<מלכה פרגר: לגבי נפגעות תקיפה מינית יש לנו חמישה מרכזים בבתי-חולים בארץ שמקבלים את כל נפגעות תקיפה מינית, בלי הבדל, בבתי-החולים.
מיכל רוזין: זה לא מספיק, אבל זה נושא לדיון אחר.
<מלכה פרגר: זה מה שיש לנו כרגע, אנחנו מקווים שנוכל לפתח.
<מלכה פרגר: כרגע הגשנו המלצות של ועדה משותפת למשרד הרווחה לגבי חסרי מעמד.
<מלכה פרגר: גם לגבי המוגבלים שביניהם, למסגרות המשך, לסיעודי, שיקום, מונשמים וכו'.
<מלכה פרגר: גם לפיתוח רפואי לגבי אלה שנמצאים במסגרות של משרד הרווחה וכל הטיפולים הרפואיים שזקוקים להם חסרי המעמד.
<מלכה פרגר: יש לנו מרפאת מהגרים בתחנה המרכזית בתל-אביב שנותנת טיפול רפואי חינם.
<מלכה פרגר: יש לנו שתי מרפאות ניידות לעוסקים בזנות בתל-אביב ובחיפה, שגם נותנים טיפולים, בדיקות וכל מה שאפשר, גם בשיתוף עם הרווחה.
<מלכה פרגר: ילדים מקבלים טיפול רפואי חינם.
מיכל רוזין: הקדשנו ישיבה שלמה לנושא הבריאות.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים להתמקד היום בנושא של הרווחה.
מיכל רוזין: אני יודעת שיש בעיה בסל שיקום.
מיכל רוזין: סל שיקום זה דבר מאוד בעייתי.
מיכל רוזין: לצערי הוא במשרד הבריאות והוא לא בשיתוף עם משרד הרווחה, אבל גם הוא חלק מהבעיה הגדולה.
מיכל רוזין: כמה מילים לשר לפני שהוא עוזב.
מאיר כהן: אני רוצה לומר משהו מלב אל לב לכל החבר'ה שלנו.
מאיר כהן: כנראה שעוד נתווכח ולעולם לא נמצא את כל הכסף, אבל באמת יש נשמה יתרה במדינה הזאת, והיא מה שאתם עושים.
מאיר כהן: חשוב לי מאוד שתקשרו את כל הקשרים עם משרד הרווחה.
מאיר כהן: אנחנו ניתן את מה שאנחנו יכולים, וביחד נבהיר לממשלה שאנחנו מחויבים בכבודם של אנשים, בחייהם, בכלכלתם ובכל דבר אחר.
מיכל רוזין: אני רוצה להודות לך ולברך שוב על הרוח החדשה.
מיכל רוזין: התקציבים הם בצמוד לכך, וכמובן שהממשלה צריכה להחליט פה.
מיכל רוזין: אנחנו נכין לך מסמך מרוכז עם כל הנושאים לטיפול, ואני בטוחה שזה יתקיים.
מאיר כהן: אני מתנצל שאני צריך לעזוב.
<מיכל חנוך-אחדות: חשוב לי להגיד כאחראית על המקלטים במשרד הרווחה, שכל אישה שצריכה מקלט מקבלת מקלט.
<מיכל חנוך-אחדות: נשים שלא זקוקות למקלט, לא זקוקות למקלט ואין פתרונות אחרים, שזאת אחת הבעיות.
<מיכל חנוך-אחדות: נשים מגיעות למקלט בקצה הרצף ומגיעות מהמחלקה לשירותים חברתיים, וצריך עוד לצאת מהמקלט.
<מיכל חנוך-אחדות: הבעיה היא שהיא נכנסת לתוך המקלט, מקבלת הגנה וטיפול.
<מיכל חנוך-אחדות: אין לה טיפול רפואי, אין לה שכר דירה, אין לה על מה לבנות, אין לה על מה לחלום, אין לה על מה להתלבט, וכל הטיפול במקלט הופך להיות עקר במובן מסוים, וזאת הבעיה.
<מיכל חנוך-אחדות: העניין הוא שאנחנו מקפידים לקבל נשים שמתאימות למקלט, וההנחיה היא לא לא להגן על נשים, כמו שאמרנו.
<מיכל חנוך-אחדות: בערך משנת 2000 אנחנו אוספים נתונים על הנושא ומגינים כל הזמן על נשים שזקוקות.
<מיכל חנוך-אחדות: חשוב להגיד שנשים שלא זקוקות וטיפול אחר יותר מתאים להן, בכל מקרה לא צריכות להגיע למקלט.
<טלי אהרנטל: אני מבקשת לסייג במשפט אחד.
<טלי אהרנטל: דובר כאן לפני כן על מסגרות בקהילה.
<טלי אהרנטל: צריך לזכור שקהילת מבקשי המקלט לא זכאיות לכל התהליכים.
<טלי אהרנטל: אין שום תהליכי מניעה ואין שום עבודה בקהילה, בזמן שכאשר אנחנו מגיעים אליכם אנחנו מגיעים במקרה הקיצון.
<מיכל חנוך-אחדות: אני חושבת שההתחלה היא משרד הפנים וחיבור של כל המשרדים.
<מיכל חנוך-אחדות: כי אישה מקבלת זכות או לא מקבלת לא ממשרד הרווחה, היא מקבלת זכות ממשרד הפנים ועל-פי זה היא זכאית לביטוח לאומי, לטיפול רפואי וכדומה.
<מיכל פינצ'וק: האם יש איזשהו נתון לגבי מספר הנשים האפריקניות שנמצאות כרגע במקלטים?
<מיכל חנוך-אחדות: יש תיירות ויש פליטות מסודן ויש אריתריאיות.
<מיכל חנוך-אחדות: אני לא יכולה להגיד לך בדיוק כמה, אלא כשאחזור למשרדי.
<רות רזניק: חלק מהנשים ללא אשרות שהייה במדינת ישראל, הן גם נשים רוסיות וממולדביה.
<רות רזניק: הן לא מופיעות בכלל בסטטיסטיקות האלה כפליטות.
<רות רזניק: אלה נשים שאומרים להן מהיום למחר: אתן הולכות ממדינת ישראל מפני שבן הזוג האלים לא מוכן שתישארו כאן.
<רות רזניק: אז אי-אפשר להתעלם מהמצוקה.
<רות רזניק: המקלטים מקבלים פניות לא באמצעות עובדים סוציאליים, אלא או ממסיל"ה או מבתי-חולים או מהמשטרה שמביאים את האישה פיסית למקלט.
<רות רזניק: אין להם אפשרות בכלל לסרב.
<רות רזניק: ואז אנחנו נתקלים עם הדבר הנורא הזה, שאישה יכולה לשהות אצלנו ואנחנו לא מגבילות אותה בשירות.
<רות רזניק: אנחנו אומרות שהיא יכולה להישאר, אבל שתדע שאין לנו פתרונות למחרת היציאה.
<רות רזניק: היא לא מקבלת קצבת שירות, היא לא מקבלת כלום, ואסור לה לעבוד מפני שהיא זרה.
<רות רזניק: אז היא במלכוד נורא.
<רות רזניק: וכאן מוכרחים למצוא פתרון אנושי לקבוצה לא גדולה של אימהות בדרך כלל.
<רות רזניק: כאשר הן צריכות ללדת, אז כל בית-חולים יקבל אותן.
<רות רזניק: אבל מה קורה אם יש לה שחפת או אם יש לה סרטן?
<רות רזניק: אנחנו לא יכולים למצוא את הפתרונות, ואף בית-חולים לא ייקח על עצמו את האחריות הזאת.
<רות רזניק: מהמינייטורה, מהמקרים הקטנטנים האלה, אפשר להקיש על כל האוכלוסייה שסובלת כל כך במדינת ישראל.
<רות רזניק: אבל כאן אפשר למצוא פתרונות לאוכלוסייה המאוד מצומצמת הזאת.
<רות רזניק: שמחתי מאוד לשמוע את דבריו של השר.
מיכל רוזין: חנה זוהר, בבקשה.
<חנה זוהר: הערת תמה.
<חנה זוהר: משרד האוצר גובה מכל המעסיקים של עובדים זרים, גם של פליטים, מן מס גולגולת שנע בין 10% ל-20% מהשכר.
<חנה זוהר: לפליטים זה 20%.
<חנה זוהר: והפליטים עובדים, אני מעריכה ש-50,000 עובדים ברחבי הארץ.
מיכל רוזין: איך הם מגיעים לגבייה?
<חנה זוהר: ההערכה שלנו היא שהגבייה הזאת מצטברת לסכום של למעלה ממיליארד שקל לאורך כל השנים.
<חנה זוהר: השנה זה בוודאי פחות, אבל זה בוודאי עובר את ה-100 מיליון וזה בהחלט יכול להיות מקום לרווחה לעובדים.
<יחיאל מחדון: כאן מדובר על נשים שמגיעות למקלטים, נשים שחוות אלימות.
<יחיאל מחדון: אני חייב לציין שזאת קבוצה קטנה שכל מה שנאמר זה אמת.
<יחיאל מחדון: אבל יש לנו מסה של נשים שנמצאות בעיר, שחוו בכניסה שלהן לארץ חוויות שכולם פה מכירים על מה מדובר והן מפורקות.
<יחיאל מחדון: הן מתגוררות בתנאים שהם בלתי אפשריים והן זקוקות לטיפול.
<יחיאל מחדון: חלקן מגיעות בהיריון כתוצאה מאונס, חלקן נכנסות פה להיריון, מתגוררות בכל מיני דירות מקלט ודירות אחרות וזקוקות לטיפול.
<יחיאל מחדון: אין לנו הכלים והמנדט לתת להן את הטיפול, ואני חושב שזאת קבוצה שראויה להתייחסות כי הן שקופות.
<יחיאל מחדון: הן לא הנשים האלה שאנחנו יודעים עליהן, אנחנו מכירים אותן ומפנים למקלטים.
<יחיאל מחדון: דרך אגב, בסופו של דבר כל מי שזקוקה נכנסת למקלט, אם לא פה אז במקום אחר.
<יחיאל מחדון: אבל הנשים שנמצאות בתוך הקהילה זקוקות לשירות ואני חושב שצריך לקחת עליהן אחריות.
מיכל רוזין: פגועי הנפש זה נושא חשוב ביותר.
מיכל רוזין: באופן כללי אגיד שגם לאזרחי מדינת ישראל נושא בריאות הנפש לוקה מאוד בחסר.
מיכל רוזין: הרפורמה שעדיין לא פועלת באופן שלם, מלא ותקין, חסרה עד מאוד, לקטינים במיוחד.
מיכל רוזין: כפי שאמרתי קודם, אנחנו רואים את התוצאות של זה בקהילה.
מיכל רוזין: אנשים שמגיעים לאשפוז משוחררים לאחר מכן לקהילה, ובסופו של דבר הם מסוכנים גם לעצמם וגם לחברה.
מיכל רוזין: קיבלתי אתמול טלפון בשעות הלילה המאוחרות מאישה נפגעת אלימות מינית, שהיא בעלת אזרחות ישראלית מלאה והיא מתגלגלת ברחובות כי המדינה לא יודעת כיצד לטפל בה ומה לעשות אתה.
מיכל רוזין: אבל כמובן שזה מועצם שבעתיים כאשר מדובר בחסרי מעמד.
<רונית דודאי: נתחיל עם האמירה הקשה שלך.
<רונית דודאי: משרד הבריאות נותן שירותים מאוד רחבים לנפגעי נפש במדינת ישראל.
<רונית דודאי: אנחנו משרתים כ-20,000 איש כרגע בקהילה.
<רונית דודאי: כל הנושא של מסוכנות, צריכים לקחת אותו קצת בסימן שאלה.
<רונית דודאי: עדיין יש אוכלוסייה עצומה שמצליחה לקיים אותם בכבוד בקהילה.
<רונית דודאי: אנחנו עכשיו מדברים על נושא של מעמד העובדים הזרים.
<רונית דודאי: בנושא הזה חוק השיקום שנחקק בשנת 2000 נותן מעמד וזכויות לתושבי מדינת ישראל.
<רונית דודאי: הוא מאוד מקביל לחוק בריאות ממלכתי.
<רונית דודאי: מהבחינה הזאת.
<רונית דודאי: עד שלא יוסדר הנושא של תושב לאזרחות, לנו אין אפשרות חוקית לקבל את העובדים האלה ואת האנשים הנזקקים לשירותי השיקום.
<רונית דודאי: יחד עם זאת, בבג"ץ של בחור אריתריאי קיבלנו שאלה מבית המשפט האם נוכל לטפל בו.
<רונית דודאי: אנחנו הצענו את השירותים שלנו לפנים משורת הדין.
<רונית דודאי: במצב כזה אנחנו זקוקים למקור מימון, מקור תקציבי.
<רונית דודאי: זה יכול להיות כל מקום.
<רונית דודאי: הצענו את השירותים שלנו מכיוון שהבחור ביקש דיור בלבד ולא שירותי שיקום.
<רונית דודאי: למעשה הוא דחה את הצעתנו.
<רונית דודאי: כשאנחנו מתייחסים לחוק השיקום, צריך קצת להכיר אותו ולהבין מה הוא מציע.
<רונית דודאי: הוא לא מציע דירה והוא לא חוק סוציאלי.
<רונית דודאי: הוא חוק שמציע שירותי ליווי בעיקרו, והוא אפילו לא חוק טיפול.
<רונית דודאי: זאת אומרת, יש הנושא של המרפאות לבריאות נפש וסוג אחר של שירותים שמשרד הבריאות נותן לבריאות הנפש.
<רונית דודאי: אנחנו מדברים על חוק השיקום בעיקר על הנושא של הליווי לשם עצמאות, לשם תעסוקה.
<רונית דודאי: אני חושבת שצריך להכיר אותנו ולהבין מה אנחנו מסוגלים לתת.
<רונית דודאי: כמובן שאנחנו מסוגלים לתת שירותים, אבל צריך לפנות אלינו בשירות הנכון.
מיכל רוזין: אנחנו יודעים מה ניתן לעשות ומה נעשה בשטח.
מיכל רוזין: אנחנו מבינים שבסופו של דבר זה לקיחת אחריות של המדינה.
מיכל רוזין: אמר את זה פה השר בצורה מאוד ברורה, החלטה האם אנחנו נותנים מענה.
מיכל רוזין: הכול זה השלכות של החלטה אחת ברורה על בסיס העניין האם ביטוח לאומי נותן מעמד, האם משרד הפנים נותן מעמד, ומכאן מהם השירותים שניתנים בנושא רווחה, בריאות וחינוך.
מיכל רוזין: בסופו של דבר צריכה להיות פה יד אחת שמחברת את הדברים, מקבלת החלטה אמיצה.
מיכל רוזין: ואין פה החלטה אמיצה, לצערנו הרב.
<רחל זיו: אני ממעון חירום לנשים בחיפה.
<רחל זיו: הנשים שמגיעות אלינו נחשבות לבנות מזל, מכיוון שהן באות ממצב של סיכון וסכנה.
<רחל זיו: מאוד חשוב לי להגיד, שכאשר הן אמורות לסיים את שירותן אין לנו מה להציע להן, ואנחנו במשרד הרווחה עצמו הופכים חסרי אונים, כי להוציא אותן מהמקלט זה הדבר הבלתי אפשרי, הלא אנושי והלא מקצועי, כי זה אומר להוציא אותן לגינות ולרחובות ולדירות.
<רות רזניק: ולדברים האלימים.
<שחר שוהם: אני רוצה להדגיש את הנקודה.
<שחר שוהם: דובר כאן הרבה מאוד על העניין של כן מעמד או לא מעמד.
<שחר שוהם: אתייחס גם לשירותי הבריאות.
<שחר שוהם: היה כאן דיון מוצלח עם השרה גרמן לפני שבועיים, וגם היא התייחסה לנושא.
<שחר שוהם: גם לשר הבריאות וגם לשר הרווחה יש סמכות שניתנה להם בחוק, לשר הרווחה זה בחוק הביטוח הלאומי סעיף 378, שנותנת סמכות להחיל את חוק ביטוח לאומי על אוכלוסיות חסרות מעמד.
<שחר שוהם: זאת אומרת, כבר המחוקק כשחוקק את החוק ראה לנגד עיניו קבוצות חסרות מעמד בישראל.
<שחר שוהם: הדבר הזה מנותק מהמעמד של האנשים בישראל.
<שחר שוהם: זאת אומרת, אין כאן צורך בהכרה שלהם במעמד תושב.
<שחר שוהם: שרת הבריאות הצהירה באופן מאוד ברור שהיא תשקול להפעיל את הסמכות שלה.
<שחר שוהם: היא כבר מפעילה את הסמכות שלה בנוגע לנפגעות חוק האזרחות.
<שחר שוהם: הוקמה ועדת חורב כבר לפני כמה שנים, שתפקידה היה לדון ולהמליץ לשרים איך להפעיל את הסמכות הזאת.
<שחר שוהם: זאת אומרת, אני חושבת שכולנו כאן צריכים לחשוב איך אנחנו פועלים במנותק מהמעמד כדי לראות איך אנחנו מאפשרים נגישות לשירותי בריאות ורווחה לאנשים האלה.
<מיכל חנוך-אחדות: למי יש סמכות להפעיל?
<שחר שוהם: לשר הרווחה.
מיכל רוזין: לקחת לי חלק מתחילת דברי הסיכום שלי, אבל טוב שכך.
מיכל רוזין: יש נתק, ואני חשה תסכול ואני בטוחה שגם הארגונים חשים תסכול.
מיכל רוזין: כשאנחנו מדברים פה בחדר, אנחנו מדברים על קבוצות.
מיכל רוזין: כמו שאמר חבר הכנסת חנין, אנחנו מדברים ממבט ציפור.
מיכל רוזין: אבל כשאתה יורד לשטח ונפגש עם האנשים והנשים ועם הילדים, ואתה רואה את המצוקות, וכל סיפור הוא סיפור קורע לב, קשה להעביר את העוצמות האלה.
מיכל רוזין: לא פעם אנחנו מביאים לפה עם עדויות אישיות על מנת שנוכל קצת לתת להם את הקול גם בוועדה ולא רק לדבר עליהם או לדבר בשמם.
מיכל רוזין: אבל זו עבודת הוועדה, ופה צריך להגיע בסופו של דבר להחלטות, ולהחלטות חשובות.
מיכל רוזין: אני באמת מברכת על הרוח החדשה שנושבת במשרדי הממשלה.
מיכל רוזין: לצערי הרב זו לא רוח שמנשבת כנראה במשרד הפנים.
מיכל רוזין: נשמע משר הפנים שיגיע לוועדה בסוף החודש.
מיכל רוזין: אבל כמו שאמרה נציגת רופאים לזכויות אדם, גם הוועדה מצטרפת לקריאה למשרדי הממשלה לפעול גם באופן משולב.
מיכל רוזין: לא ניתן לעשות את הדברים האלה אם לא פועלים באופן משולב.
מיכל רוזין: לשם כך הוקמו שוב ושוב ועדות בין-משרדיות.
מיכל רוזין: צריך לדאוג לצורכיהם של השוהים חסרי המעמד בישראל בתחום החינוך והרווחה והבריאות, בעצם לכל תחומי החיים, ללא קשר כרגע להסדרת מעמדם.
מיכל רוזין: בנושא של הסדרת מעמדם או מה יהיה מעמדם אנחנו מטפלים במקביל.
מיכל רוזין: אבל בלי קשר, ואמרו את זה פה שר הרווחה ושרת הבריאות, אנחנו צריכים לדאוג לאנשים האלה.
מיכל רוזין: היום הם פה, אנחנו צריכים לתת להם את השירותים.
מיכל רוזין: כך שאני שוב מברכת על דברי השר על לקיחת אחריות.
מיכל רוזין: כפי שהוא הגדיר את זה, תנו לנו להיות הקטר.
מיכל רוזין: זו אמירה מאוד אמיצה, ותנו להם להיות הקטר.
מיכל רוזין: זה לא אומר שאנחנו יכולים ללכת הביתה לישון, אבל זה אומר שאנחנו צריכים כן להציף אותם וכן לאתגר אותם עם המקרים שאנחנו נחשפים אליהם בשטח.
מיכל רוזין: הוועדה תפנה לוועדה הבין-משרדית כדי לקבל דיווח מה קורה בנושא קרבנות עינויים, לזרז את תהליך הוועדה.
מיכל רוזין: לא יכול להיות שעל כל דבר יושבים פה שנתיים.
מיכל רוזין: ועדת חורב ישבה ארבע או חמש שנים.
מיכל רוזין: דרך אגב, הם מקימים עכשיו ועדה חדשה מכיוון שהם לא דנו בכל נושא חסרי המעמד מאפריקה.
מיכל רוזין: יספר לכם שר הרווחה שהוא אמר לי שכאשר הוא הגיע למשרד הציעו לו להקים ועדות, והוא אמר:
מיכל רוזין: קודם ננסה ליישם את כל הדוחות של הוועדות שכבר יש לי על המדף ועדיין לא יושמו, ויש רבים כאלה.
מיכל רוזין: אז נפנה לוועדה הבין-משרדית בעניין הזה גם לזרז את עבודתה וגם לקבל דיווח.
מיכל רוזין: הוועדה תקיים ישיבה בנושא הביטוח הלאומי כשלעצמו.
מיכל רוזין: יש פה הרבה נושאים שלא עלו פה על השולחן, גם לגבי עובדים זרים עם הביטוח הלאומי, גם לגבי חסרי המעמד עם הביטוח הלאומי.
מיכל רוזין: צריך לשמוע תשובות מהביטוח הלאומי.
מיכל רוזין: כמובן שזה בסמכותו של השר.
מיכל רוזין: בסופו של דבר אנחנו יודעים שיש פה ארגון שמקבל החלטות עצמאיות והוא גם מוביל, ולכן אנחנו רוצים לשמוע גם מהם.
מיכל רוזין: תודה רבה לכם על ישיבה מרתקת.
מיכל רוזין: בוקר טוב, היום אני נרגשת במיוחד כי נמצאת מי שעבדתי איתה והתחלתי איתה את דרכי פה בכנסת, חברת הכנסת לשעבר, פרופ' נעמי חזן.
מיכל רוזין: אני רוצה לומר דברי פתיחה, ואולי לתת מסגרת לדיון, שנבין, אנחנו פה כמעט מדי שבוע ומדברים באמת על קשיים רבים, גם של העובדים הזרים שמגיעים לכאן בהיתר, גם אותם מבקשי מקלט, פליטים שמגיעים לכאן – בעיות בריאות, בעיות רווחה.
מיכל רוזין: היום הוא יום הפליט הבינלאומי, וחשוב לי להגיד שבכל העולם מציינים את היום הזה כיום חג, אבל קצת במדינת ישראל לחוג את חג הפליט.
מיכל רוזין: לצערי, לא משכילים כאן לחוג את החג הזה ואת העושר התרבותי והגיוון שאותם פליטים מביאים איתם לישראל, גם בעניין הזה ישראל שונה מאחיותיה במערב.
מיכל רוזין: מטרת הפגישה היום זה בעצם לנסות לעשות איזשהו מבט על, איזושהי הסתכלות רחבה יותר גם באופן כללי על מה שקורה, שנכיר קצת יותר מה קורה במדינות אפריקה, מדוע עוזבים את המדינות, מדוע מהגרים, לאיזה מדינות הולכים.
מיכל רוזין: יש לנו תחושה תמיד במדינת ישראל שאנחנו חיים באיזושהי בועה, אנחנו חיים עם עצמנו, רק לנו קורים דברים, ובדרך כלל הם קורים לנו כי כולם באים להרע לנו.
מיכל רוזין: מדובר פה בתופעה כלל עולמית, וחשוב לראות אותה ככזאת ולהבין אותה ככזאת, ואני חושבת שזה הרחיב לנו את היריעה.
מיכל רוזין: כשמדברים על פליטים בישראל, אי אפשר שלא לדבר על החלטתו של ראש הממשלה לשעבר מנחם בגין, זכרונו לברכה, לקלוט פליטים וייטנאמיים בישראל.
מיכל רוזין: אותם פליטים שהו על ספינה במשך 20 יום, ולאחר מכן ספינתם טבעה, והם נאלצו לחיות על סירת הצלה במשך ארבעה ימים נוספים.
מיכל רוזין: עד שהגיעה אונייה ישראלית, התקרבו לסירה שלהם לפנות ארבע אוניות זרות, אך סרבו להגיש להם עזרה.
מיכל רוזין: באיגרת שראש הממשלה לשעבר שלח לאותם פליטים, הוא כתב: "טבעי הדבר להעניק לכם מקלט בארצנו, שכן זוהי מסורתנו האנושית יהודית.
מיכל רוזין: נעשה כמיטב יכולתנו על מנת ששהייתכם בישראל תנעם לכם".
מיכל רוזין: מיותר לציין שתהום פעורה בין יחסו של בגין, זכרונו לברכה, על התנהלותה של הממשלה הנוכחית, הקודמת, ביחס לקהילת הפליטים ומבקשי המקלט בישראל, בעוד שבגין הטיס מיוזמתו פליטים מהצד השני של העולם לישראל, ישראל מסרבת להכיר במבקשי המקלט שנמצאים בגבולותיה.
מיכל רוזין: בעוד שבגין דאג לקליטה של אותם פליטים באופקים, ישראל כולאת גברים, נשים וילדים, ורק השבוע ביקרנו במתקן משמורת סהרונים ללא ייצוג משפטי, או טיפול הולם, נאות.
מיכל רוזין: בעוד שבגין דאג להם למענק קליטה, בזמנו זה היה 700 לירות לפליט, ישראל לא מאפשרת למבקשי המקלט שבשטחה אפילו לעבוד באופן חוקי, ברור, להתפרנס בכבוד, והיום גם החוק אוסר עליהם להוציא את כספם למשפחותיהם.
מיכל רוזין: הפליטים שמגיעים לישראל, כמו שאמרתי, הם רק חלק מגל הגירה עולמי שמתפזר לכל העולם, רבים מהם מגיעים מאריתריאה, מדינה שחלק רב בעולם קוראים לה צפון קוריאה של אפריקה.
מיכל רוזין: עדויות על מגבלות תנועה ופגיעה בזכויות אדם מגיעים משם.
מיכל רוזין: אחת הסיבות העיקריות שידוע שנמלטים משם הוא השרות הצבאי.
מיכל רוזין: בדיון בכנסת, אמר אבי גרנות, סמנכ"ל אפריקה במשרד החוץ, שיש לנו יחסים בעשרים ואחת השנים האחרונות עם אריתריאה, הצהרה, שלצערי אני חייבת לומר, למרות פניות חוזרות ונשנות, וחשוב לומר זאת לפרוטוקול, סירבו ממשרד החוץ להגיע לכאן היום.
מיכל רוזין: למרות פניות חוזרות ונשנות, והסכמנו לקבל כל נציג, לא בגלל השביתה, יש לי תחושה שיש פה מחלוקת עם משרד ראש הממשלה על סמכויות.
מיכל רוזין: ההצהרה שלו בזמנו מעלה את השאלה – כיצד מצדיקה ישראל והמערב בכלל את היחסים עם המשטר מאריתריאה.
מיכל רוזין: צריך לציין שב-2011, עמד שיעור ההכרה ברחבי העולם באריתראים כפליטים על כ-75%, יש כמה וכמה מספרים שמתפרסמים, אבל בממוצע כ-75%.
מיכל רוזין: אנשים שחוצים את הגבול ישראל מקווים שיכירו בהם כפליטים, בהתאם לאמנת הפליטים שאושרה בג'נבה ב-1951, אנחנו בהמשך נשמע מנטע, ממחלקת המחקר של הכנסת על נושא האמנה וכיצד מיישמים אותה לאורך השנים בישראל.
מיכל רוזין: לצערי, וגם על זה נדבר בהמשך, על פי נתוני רשות האוכלוסין וההגירה, עד סוף 2012, קיבלו בישראל רק 22 אנשים מעמד של פליט, מתוכם 11 גברים ו-8 נשים – אנחנו נדבר גם על כך.
מיכל רוזין: אני מלאת התרגשות להציג שוב את נעמי חזן, שהיא גם פרופסור למדע המדינה ולימודי אפריקה מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
מיכל רוזין: היא מכהנת כדיקנית בית הספר לממשל וחברה במכללה האקדמית תל אביב יפו, היא עומדת בראש מרכז לקידום נשים בזירה הציבורית במכון ואן ליר, אבל בעיקר אני חושבת, שהדבר החשוב ביותר באוטוביוגרפיה של חברת הכנסת לשעבר, פרופ' נעמי חזן, היא הייתה המעסיקה שלי במשך כמעט שש שנים.
מיכל רוזין: נעמי, בבקשה.
נעמי חזן: תודה רבה, גברתי היושבת ראש.
נעמי חזן: בוקר טוב, אם תרשו לי אני רוצה לומר מספר מלים.
נעמי חזן: הייתי בכנסת, שירתתי כאן 11 שנה, אני חושבת שהצלחתי לדבר על אפריקה פעמיים במשך 11 שנה, מדי פעם דיברתי, אבל אז לא היה אף אחד במליאה.
מיכל רוזין: איתי דיברת הרבה.
נעמי חזן: אבל חזרתי למשרד ודיברתי עם מיכל.
נעמי חזן: אני חושבת שאין סיפוק רב יותר לאדם שמי שעבד איתו הופך להיות גדול ממנו, או גדולה ממנו, אבל זה בדרך.
נעמי חזן: לכן באמת הסכמתי להיכנס לכנסת היום בעיקר בגלל מיכל, אבל מסיבה שנייה שאולי רק מעטים בחדר הזה יודעים - לפני שנים רבות, אמי שנפטרה לא מזמן, הייתה נציבות הפליטים של האו"ם בארץ, שנים רבות דווקא, נכון שאני אהיה פה היום ביום הפליט הבינלאומי, מותר לי לומר, עבורי איננו יום חג.
נעמי חזן: בכל מצב, ומכל היבט, אני חושבת שזוהי הזדמנות להבליט מצוקות של אנשים בעולם ולבחון את עצמנו פעם אחר פעם.
נעמי חזן: אני אדבר בקצרה, אם תרשו לי.
נעמי חזן: נתבקשתי לבוא לכאן דווקא לכובע המאוד מקצועי שלי, ולדבר על פליטות באפריקה, אבל במיוחד על המצב באריתריאה.
נעמי חזן: אני באמת רוצה להקדיש את רוב דבריי לאריתריאה עצמה, עמיתתי, ד"ר נוריתה שמשוני יפה, שהיא גם תלמידתי לשעבר, תפרט יותר על בעיית הפליטים באפריקה באופן כללי.
נעמי חזן: אפריקה היא יבשת שיודעת שנים רבות את מצוקת הפליטות, כאשר הגורמים המרכזיים הם פוליטיים, כלכליים וחברתיים.
נעמי חזן: כאשר המצוקות עולות במדינה מסוימת, יש נהירה למדינות שכנות ולפעמים למדינות רחוקות יותר.
נעמי חזן: תמיד בנושאי פליטות והגירה, יש אלמנט חזק מאוד של בריחה ולפעמים בהגירה גם אלמנט של משיכה.
נעמי חזן: אבל התופעה החשובה ביותר בפליטות זו בריחה ממצב בלתי נסבל בעליל, בלתי אנושי - חשוב לזכור את זה כל הזמן.
נעמי חזן: תנודות האוכלוסין באפריקה מהסיבות האלה מוכרות לנו שנים רבות.
נעמי חזן: אבל אני מוכרחה לציין, שבאופן כללי המצב הכלכלי והפוליטי ברוב מדינות אפריקה בעשור האחרון השתפר, ולכן יש צמצום מסוים, אלא באזורי סכסוך או במדינות שעדיין שם יש משטרים שהם משטרים אוטוריטריים, לפעמים דיקטטורים כפייתיים.
נעמי חזן: אני מסתכנת ואומרת, גברתי היושבת ראש, שהמצב באריתריאה הוא לא רק מהחמורים באפריקה, הוא מהחמורים בעולם.
נעמי חזן: אם תרשי לי כמה מלים על אריתריאה, אני אולי אתאר מצב שהוא לכל בן אדם בעיניי מצמרר.
נעמי חזן: אחרי עצמאות ב-1993, נכתבה חוקה באריתריאה שאף פעם לא יושמה, אגב, עד עצם היום הזה.
נעמי חזן: בחירות לפרלמנט לא התקיימו.
נעמי חזן: מדובר במשטר חד-מפלגתי נוקשה ביותר של נשיא מכהן כבר 20 שנה, בדיוק 20 שנה.
נעמי חזן: זכויות האדם באריתריאה, וזכויות פוליטיות בתחתית הרשימה העולמית.
נעמי חזן: אם לוקחים את המדד הבטוח ביותר של freedom house, אריתריאה נמנית עם תשע המדינות הרומסות ביותר את זכויות האדם וזכויות האזרח.
נעמי חזן: אם אתם רוצים רשימה נהדרת של מדינות, בין היתר, צפון קוריאה, סומליה, סודן, סוריה בשנה האחרונה וכדומה.
נעמי חזן: בין היתר, רק לתת לכם טעם של מה שקורה, טעם קטן.
נעמי חזן: שרות חובה מתמשך מגיל 18 עד אין סוף.
נעמי חזן: התחלה יש, אבל סוף אין.
נעמי חזן: זה יכול להיות 10 שנים, זה יכול להיות 20 שנה, אף אחד לא יודע.
נעמי חזן: עבודת כפייה בהיקפים שכמעט לא נראים בעולם היום.
נעמי חזן: עינויים – כדרך של השתלטות המשטר על אזרחיה.
נעמי חזן: מאסרים שרירותיים כל הזמן.