GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רות רזניק: האישה פחדה מאוד לפנות למשטרה.
<רות רזניק: יש כאן דברים מאוד מורכבים.
<רות רזניק: רק היום באנו מדיון מאחד המקלטים שלנו בדיוק עם מצוקה כזאת – אישה שלא יודעת לאן ללכת.
<רות רזניק: אנחנו כמקלט שקם לעזור לכל אישה שזקוקה לעזרה, אנחנו אומרים לה: תשמעי, את יכולה להיות כאן מספר חודשים, ואחר-כך או לגבר האלים או לרחוב, אין לנו פתרון.
<רות רזניק: ברגע שאישה הולכת עם ילד ברחוב, שירותי הרווחה ייקחו ממנה את הילד.
<רות רזניק: תנו לנו מענה.
עדי קול: אנחנו נקיים דיון נוסף בנושא של המקומות במקלטים, כי אני חושבת שאנחנו חורגים מהנושא.
<רות רזניק: תנו לנשים הללו מענה.
<רות רזניק: מדינת ישראל מדינה שקמה בגלל שהיהודים סבלו בגולה.
<רות רזניק: אם היה לנו טוב, לא היינו בורחים מהגולה.
<רות רזניק: אנחנו צריכים לקלוט ולעזור לנשים בסיכון.
עדי קול: את צודקת ואנחנו נקיים דיון נוסף על המקומות במקלטים.
עדי קול: אמרתי, יש לנו עוד סוגיות רבות שיעלו כאן ואנחנו לא נספיק להגיע אליהן.
עדי קול: יש שתי שאלות שאני ומיכל ניסינו להבין.
עדי קול: דבר אחד, מתי הוועדה של י' מתקיימת?
עדי קול: אמרתם שאתם מכירים את המקרה.
<מזל כהן: היא בהשגה.
עדי קול: מתי יהיה דיון על ההשגה?
מיכל רוזין: השגה על מה שהוחלט.
עדי קול: יש כאן מקרה שאמרת שאתם לא מכירים.
עדי קול: והשאלה, איך אתם לא מכירים?
<מזל כהן: אני לא יכולה להכיר את המקרים שיש במחוזות, את כל המקרים שלא מגיעים אלינו למטה.
<מזל כהן: אני רואה מה שיש במטה.
<אלמוג חולות: המקרה של י' לא הגיע לוועדה.
עדי קול: נאמר שקיבלתם שלילה ונימוק.
<מזל כהן: תנו לי בבקשה את הפרטים.
<מזל כהן: אני אבדוק מה קורה עם זה.
שמעון אוחיון: היכן העובדים הסוציאליים?
<אלמוג חולות: מיכל היא המייצגת של משרד הרווחה.
<אלמוג חולות: אנחנו במקלטים עובדים סוציאליים באופן עקרוני.
שמעון אוחיון: לגבי ההתייחסות לילד.
עדי קול: לא הצגנו את הסוגיה הזאת, אנחנו רוצות גם לדבר על זה.
עדי קול: העובדה שבתקופת מעבר מחכים לזמן שנקרא "עד הוועדה", עכשיו יש גם השגה.
עדי קול: איך מבטיחים שמקבלים זכויות, גם אישור עבודה?
עדי קול: אני יודעת של-י' יש עכשיו.
עדי קול: מישהו הגיש פנייה, זה לא מה שמגיע לה.
עדי קול: היה צריך להגיש ולהילחם על זה, ואין לה זכות לסיוע משפטי.
עדי קול: את אומרת שיש עורכת-דין שייצגה אותה בהתנדבות.
עדי קול: זאת אומרת, לא מגיעות לה אוטומטית זכויות, לא זכויות רפואיות, כמובן לא ביטוח לאומי ואשרת עבודה.
עדי קול: זאת אומרת, בזמן שהיא מחכה, אתם יודעים שיש הליך, ובזמן הזה היא אמורה לבקש מכם כטובה את הזכויות.
<מזל כהן: ההנחיה היא לאדם שיש מעמד כשלהו בישראל והגיש בקשה מסוימת, מאריכים לו את המעמד עד שהוא מקבל תשובה.
<מזל כהן: אנחנו לא משאירים אדם ללא מעמד בישראל.
<מזל כהן: אדם שאין לו מעמד ומגיש בקשה, משאירים אותו ללא מעמד.
<אלמוג חולות: אני חושבת ששווה לשמוע את י' לגבי התשובה שהיא קיבלה מול משרד הפנים.
<אלמוג חולות: י', כשאת ניגשת מהמקלט למשרד הפנים, מה אמרו לך?
<י': אם המסמכים שלי נמצאים בוועדה, הם לא יכולים להביא לי הארכה לאישור עבודה, כי אלה שני דברים שלא הולכים יחד.
<י': בקשה אחת מבטלת את הבקשה שנייה.
<י': חיכיתי כמעט שנה וקיבלתי תשובה - - -
שמעון אוחיון: אם היא בוועדה למה אין לה הארכה אוטומטית?
עדי קול: אני אשמח ניקול, אם תציגי את זה את.
<ניקול מאור: אני עורכת-דין, אני מנהלת מרכזי סיוע משפטי לעולים של התנועה הרפורמית, לצערי כבר 20 שנה, ומתעסקת בתחום הזה ובתחומים שונים כבר הרבה מאוד שנים.
<ניקול מאור: קודם כול, מאוד קשה לשבת פה ולקבל התקפות מכולנו.
<ניקול מאור: כולם עושים את עבודתם נאמנה.
<ניקול מאור: אני חושבת שצריך לטפל במדיניות ובנהלים, אבל אין בזה כדי להגיד שאני לא חושבת שהעובדות לא עובדות בצורה מצוינת.
<ניקול מאור: זה שנים של עבודה שאני עובדת מולם.
<ניקול מאור: י' קיבלה רישיון עבודה כבת זוג.
<ניקול מאור: כשהיא הגיעה למשרד הפנים והודיעה שהם כבר לא ביחד, אז מפסיקים את הב-1 שלך, ואז את יכולה להגיש בקשה למשהו אחר.
<ניקול מאור: אם מפסיקים אותו, היא לא מקבלת אוטומטית מעמד.
משה מזרחי: כי אין לה.
<ניקול מאור: היא הפכה להיות לצערי בלי מעמד, מאחר שהיא לא עמדה בקריטריונים, כי כל השנים היא היתה בב-1 ולא בא-5.
<ניקול מאור: מה שקרה שהיא קיבלה תשובה שלילית.
<ניקול מאור: הזכות שלה היא לפנות לוועדת השגה.
<ניקול מאור: פנינו בשמה לוועדת ההשגה וגם ועדת ההשגה אומרת שאין לה מעמד, לנו כוועדת ההשגה אין סמכות להעניק - - -
מיכל רוזין: חייבים את הא-5.
<ניקול מאור: לא.
<ניקול מאור: חייבים מעמד כלשהו להאריך אותו.
<ניקול מאור: בשל זה הלכנו לבית המשפט, ובית המשפט נתן צו עשה.
<ניקול מאור: המצב הזה בלתי אפשרי.
<ניקול מאור: התחושה שלי והניסיון שלנו אומרים שכל אישה זרה שיש לה ילד, לא משנה אם אין לה מעמד או המעמד שלה ב-1 או א-5 – הרי רוב הפעמים כשאישה מוכה, אין לה מעמד, זה לא בגלל שהנישואים לא כנים, זה בגלל שהבעל לא לקח אותה ולא שיתף פעולה, או שיש לו עבר פלילי, ובגלל שיש לו עבר פלילי לא משדרגים מעמד.
<ניקול מאור: יש המון-המון סיבות שלא קשורות באישה למה אי-אפשר לשדרג את המעמד שלה – התחושה שלי שצריכים לתקן את הנהלים.
<ניקול מאור: א', מרגע שיש ילד, קודם כול אישה צריכה לקבל מעמד עד לגמר הטיפול.
<ניקול מאור: אנחנו מטפלים בעיקרון של טובת הילד, וטובת הילד היא שלאימא שלו יהיה מעמד חוקי בישראל.
<ניקול מאור: לא יעזור כלום.
<ניקול מאור: העיקרון שמנחה את משרד הפנים הרבה מאוד פעמים שהילד לא מקנה זכות להורה שלו, עם כל הכבוד לעיקרון הזה חוץ מזה שבית המשפט תקף אותו כמה וכמה פעמים, כשאנחנו מדברים על העיקרון הזה, אם בכלל זה עיקרון, מול העיקרון של מיגור תופעה של נשים מוכות והצורך בעיקרון טובת הילד, ברור לחלוטין שחייבים ששני העקרונות האלה, ידם תהיה על העליונה.
<ניקול מאור: לכן אם הייתי יכולה לתקן את הנוהל הזה, דבר ראשון, מרגע שיש ילד, הנחת המוצא היא שצריך לתת לאישה מעמד עד סוף ההליך.
<ניקול מאור: זה גם פותר את הבעיה של ההמתנה לוועדה הבין-משרדית.
מיכל רוזין: אנחנו נורא רוצות לשמוע את משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
עדי קול: והביטוח לאומי.
מיכל רוזין: מיכל, אני רוצה אם אפשר שתחדדי, כי העדויות שעולות מהשטח הן שהעובדות הסוציאליות לא פעם אומרות לאותה אישה: תשאירי את הילד ותיסעי.
עדי קול: לא העובדות הסוציאליות, חס וחלילה.
<מיכל חנוך-אחדות: קודם כול, אני מאוד שמחה על המפגש הזה.
<מיכל חנוך-אחדות: הנושא שנבחר פה הוא נושא מצומצם מתוך נושא רחב מאוד שאני מכירה הרבה מאוד שנים, מתוך המדיניות של המדינה בכלל ושל משרד הרווחה בפרט לתת מענה במצבי חירום.
<מיכל חנוך-אחדות: מכיוון שאני אחראית על מסגרת שנותנת מענה במצבי חירום, אני כאחראית, העמותות והמנהלות פה שעובדות על-פי מדיניות המשרד נותנות מענה, טיפול והגנה לכל אישה, ללא הבדל, לאום, גזע ומעמד ושום דבר, וזה ברור מאליו.
<מיכל חנוך-אחדות: הומני או לא הומני, זאת המדיניות.
<מיכל חנוך-אחדות: מה שקורה שכאשר אישה נכנסת למקלט, הטיפול - - -
עדי קול: רצינו להבין איך אישה מקבלת קצבת ילדים אם אין לה מעמד, ואנחנו חושבים שיש דרך.
<מיכל חנוך-אחדות: מה שאני אומרת שאני מכירה את הנושא הזה של נשים חסרות מעמד במקלטים שנים רבות, משום שהמדיניות של המשרד, כמו של המדינה בכלל, היא לתת מענה במצבי חירום, ובתוקף זה נכנסים למסגרות שאני אחראית עליהם אותן נשים במצב של סכנה או סיכון.
<מיכל חנוך-אחדות: מה שקורה שהטיפול הרגיל במקלט לנשים שיש להן מעמד בארץ שונה לחלוטין, כי נשים חסרות מעמד, כל התהליך שלשמו יועד המקלט, לא יכול להתקיים בתוך המקלט חוץ מאשר הטיפול הראשוני, התמיכה וההגנה הראשונית, הפסק זמן הראשוני.
<מיכל חנוך-אחדות: אנחנו בפלונטר מאוד גדול, כי התהליך במקלט הוא תהליך מאוד ברור בגדול, עם נהלים מאוד ברורים על התחלה, אמצע וסוף, לאפשר לאישה לעבור פסק זמן של הגנה שבו היא יכולה לבחור את עתידה, שיש לה אפשרויות לכאן ולכאן, שיש לה זכויות ביציאה מהמקלט - - -
מיכל רוזין: כמה זמן?
<מיכל חנוך-אחדות: אני מדברת על טיפול באופן כללי.
<מיכל חנוך-אחדות: מה שקורה שלגבי חסרות מעמד כל זה לא מתאפשר.
<מיכל חנוך-אחדות: אנחנו לא רוצים לבעוט במדיניות שלנו וגם לא לבעוט נשים החוצה, הרי אנחנו לא רוצים לבעוט נשים החוצה בשום פנים, אנחנו חסרות אונים לחלוטין.
<מיכל חנוך-אחדות: בתוך המשרד אין לי מושג מתי נגמר החירום ומתי מתחיל הלא חירום, כי החירום הוא שבועיים, חודש, חודשיים, שלושה, ואין לי שום אפשרות לבצע את התהליך שמתבצע לגבי כל אישה, לגבי חסרות מעמד.
<מיכל חנוך-אחדות: אני מאוד אשמח אם כנסת ישראל תסייע לנו גם בדבר הזה.
<מיכל חנוך-אחדות: אלה נהלים של משרד השיכון ושל הביטוח הלאומי.
<מיכל חנוך-אחדות: הרי כשאישה יוצאת מהמקלט יש לה איזה סל זכויות בארץ, שלגבי הנשים האלה לא קיים.
<מיכל חנוך-אחדות: כך שמבחינת משרד הרווחה הוא נותן מענה חירום שמתמשך ומתמשך, ואני לא אפרט כי אלמוג פה פירטה בצורה מדהימה.
מיכל רוזין: אני בכל זאת רוצה להקשות עליך.
מיכל רוזין: דיברת פה על הרבה דברים וברור לי שיש פה סל שיקום וכסף והרבה דברים שאפשר עוד להתווכח עליהם מבחינת זכויות של אזרחית, לא אזרחית.
מיכל רוזין: אני רוצה לשאול קודם כול על הדבר הבסיסי.
מיכל רוזין: מה קורה כשאישה כזאת פונה למקלט?
מיכל רוזין: האם מקלט מקבל את המימון ממשרד הרווחה לתקופה כמו כל אזרחית ישראלית?
<מיכל חנוך-אחדות: בוודאי.
<מיכל חנוך-אחדות: הנוהל הוא שכל אישה שפונה, פונה באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים שאמורות להיות שותפות גם בתקציב וגם בטיפול.
<מיכל חנוך-אחדות: אותו דבר קורה פה.
<מיכל חנוך-אחדות: רק שכל השנים נשים הגיעו מבתי חולים, נשים הגיעו מהמשטרה, תמיד-תמיד קיבלנו, אף פעם לא אמרנו לא - - -
עדי קול: נגמר החודש, האישה חסרת מעמד, אין לה לאן ללכת.
עדי קול: מה משרד הרווחה אומר?
<מיכל חנוך-אחדות: הן נשארות עוד חודש ועוד חודש.
<מיכל חנוך-אחדות: מעטות חוזרות לארץ המוצא.
<מיכל חנוך-אחדות: חלק נשארות הרבה זמן והמקלטים עוזרים להן לעשות איזה הליך מול משרד הפנים מתמשך ומתמשך.
<מיכל חנוך-אחדות: זה מאוד בעייתי.
עדי קול: זה לפתחך.
עדי קול: יש פה ילד, אזרח ישראלי, יש לו אימא חסרת מעמד.
<מיכל חנוך-אחדות: חשוב לי מאוד להגיד פה - - -
עדי קול: מה שאתם אומרים בעצם - - -
<קריאה: ללכת אתו לרחוב.
עדי קול: לא, היא אומרת משהו אחר.
עדי קול: אני רואה את זה בדיון שלישי השבוע.
עדי קול: אתם אומרים: אנחנו לא מממנים, מי שיממן זה המקלטים.
עדי קול: בסוף יעשו את זה.
<מיכל חנוך-אחדות: לא הצגתי את עצמי.
<מיכל חנוך-אחדות: אני אחראית על המקלטים במדינת ישראל, בתוך השירות לרווחת הפרט והמשפחה שאחראי על הנושא של אלימות במשפחה במדינה.
<מיכל חנוך-אחדות: אם יש מישהו שמטפל במדינה במצב החירום זה בדיוק אנחנו.
<מיכל חנוך-אחדות: אנחנו צריכים את עזרת
<מיכל חנוך-אחדות: כם כדי להרחיב את המסביב.
<מיכל חנוך-אחדות: זאת אומרת, בשום אופן לא נעשה, לא עשינו ולא עושים, לא נגיד לאישה, בגלל שהיא חסרת מעמד: אין לך מקום פה לקבל הגנה.
עדי קול: זה מה שרציתי להבין.
משה מזרחי: היא רק בחירום מטפלת.
<מיכל חנוך-אחדות: זה ברור מאליו.
משה מזרחי: יש מעטפת שלמה משקמת שאיננה פה.
משה מזרחי: לאישה מוכה יש את זה, לאלה אין את זה.
<מיכל חנוך-אחדות: עוד משפט אחד.
<מיכל חנוך-אחדות: לכן המקלטים מוצאים פתרונות יש מאין, פשוט כך.
<מיכל חנוך-אחדות: אני מעריצה אותן.
עדי קול: מיכל ואני היינו במקלט בבאר-שבע ושמענו דברים קשים שאלמוג מנסה לעשות, משנוררת מפה ומשם, ולכן רציתי לשאול מה החלק שלכם.
עדי קול: אני רוצה לתת לביטוח הלאומי ולמשרד הבריאות לדבר על החלק שלהם כדי להשלים את התמונה.
<מיכל חנוך-אחדות: המדינה משלמת מחיר מלא, תעריף מלא.
מיכל רוזין: חבר הכנסת מזרחי והביטוח הלאומי ומשרד הבריאות.
משה מזרחי: לצערי אני צריך לזוז.
משה מזרחי: יש דברים פה שאני כבר מזהה שיצטרכו לאכוף אותם בתהליך חקיקתי.
משה מזרחי: אני לא בטוח שמשרד הפנים יתנדב, אולי כן.
משה מזרחי: הרעיון שהוצע הוא כל-כך ברור ומעיד על כנות הנישואים, לפחות בשנותיהם הראשונות, כמו נשים נשואות עם ילד.
משה מזרחי: איזו עוד הוכחה לכנות נישואים צריך?
עדי קול: זו אחת הדרישות שאנחנו רוצים לדרוש מטעם הוועדה, שאישה נשואה עם ילד תוכל לפחות לגשת אוטומטית לוועדה ההומניטרית ולא לעבור את כל שאר הנוהל.
משה מזרחי: זו דוגמה.
משה מזרחי: אם משרד הפנים לא לוקח אותו, אנחנו פה לשירות העניין, גם בתהליך של חקיקה, כולל המעטפת שחסרה למיכל, הרחבה יותר, כדי לשקם.
משה מזרחי: ותודה, רות רזניק, שהיית פה.
עדי קול: תודה לך שבאת והשתתפת.
עדי קול: הביטוח הלאומי, בבקשה.
<עירית עמיאל: אני מצטערת, אני לא בטוחה שאני אוכל לענות על כל השאלות.
<עירית עמיאל: אני מייצגת את אגף הבטחת הכנסה, ולהבטחת הכנסה אישה כזאת לא זכאית כיוון שהיא לא תושבת מדינה.
<עירית עמיאל: לעניין הזה תושב זה גם תושב ארעי.
<עירית עמיאל: צריך להיות תושב, ולא רק זה, אלא גם תושב 24 חודשים, אלא אם כן היא נשואה למישהו שהוא כן תושב, ואז זה מסודר מכוחו.
עדי קול: אם היא היתה נשואה?
<עירית עמיאל: אם היא היתה נשואה הוא זכאי כתושב, ויש זכאות גם למי שנשוי למי שאינה תושבת.
<עירית עמיאל: יש סעיף מפורש בחוק במצב כזה.
עדי קול: נניח שיש לה ילד מנישואים קודמים, לא אזרח.
<עירית עמיאל: למיטב ידיעתי, הילד מקבל תושבות לפחות.
<עירית עמיאל: המדינה מחויבת מבחינה זו לזכויות של ילדים.
<אלמוג חולות: הילד לא זכאי לתושבות.
<אלמוג חולות: ילד מנישואים קודמים לא זכאי לכלום אם הוא לא אזרח ישראלי.
<אלמוג חולות: ילד שהוא אזרח ישראלי כן זכאי - - -
עדי קול: היא אומרת משהו אחר.
<אלמוג חולות: המעמד הוא עם האימא.
<עירית עמיאל: ילד מנישואים קודמים מקבל את אותו מעמד של האימא.
מיכל רוזין: אם לאימא אין מעמד, לילד לא יהיה.
<אלמוג חולות: מה שכן ילד שהוא אזרח ישראלי, יש זכאות לקצבת ילדים ויש זכאות בעקבות פסיקה גם למזונות אם נקבע על-ידי בית משפט הנושא של מזונות.
<אלמוג חולות: כלומר, הגבר צריך להיות מספיק נחמד או מספיק רוצה את הילד כדי להכיר בילד, לרשום אותו בתעודת הזהות שלו, שיהיה תהליך משפטי ולקבל פסיקה - - -
<מזל כהן: זה ממש לא נכון.
<מזל כהן: ילד שלא בתעודת הזהות - - -
<אלמוג חולות: יש גברים שמעדיפים לא לרשום את הילדים, ואז הנשים הללו מגיעות למקלטים ואנחנו עכשיו צריכות לעשות גם תהליך של הוכחת אבהות שעולה 10,000 שקל, שזה תהליך מאוד-מאוד מורכב ומאוד מסובך, כי הילדים לא רשומים בשום מקום.
מיכל רוזין: ניתן לביטוח הלאומי, בבקשה.
<עירית עמיאל: אני אבדוק ואעביר לכם תשובות גם לעניין קצבת ילדים, גם לעניין מזונות.
<עירית עמיאל: אני לא יודעת לענות.
<גלי עציון: אני עורכת-דין מנעמ"ת ולא התכוונתי לדבר, אבל יש חוק שמאפשר תשלום מזונות באמצעות הביטוח הלאומי.
<גלי עציון: בדרך כלל הבדיקה היא לפי האימא.
<גלי עציון: בודקים לאימא את הזכאות ולפי הזכאות שלה משלמים או לא.
<גלי עציון: קבעו בתי הדין לעבודה שכשיש ילד שהאימא שלו לא זכאית, זה לא ימנע מהילד לקבל אם היה פסק דין למזונות ואין מקור הכנסה.
מיכל רוזין: נחכה לתשובות מסודרות מהביטוח הלאומי.
<קריאה: - - - מדבר רק על מצב שקיים פסק-דין למזונות.
<קריאה: אם לא, זה בלי שום קשר, גם תושבים ואזרחים.
<גלי עציון: זו הדרך היחידה לקבל מזונות, רק אם יש פסק דין למזונות.
עדי קול: זה מה שאלמוג אמרה, דורשים מהאבא לעשות.
עדי קול: מיקי, אני אשמח לשמוע אותך.
<מיקי דור: אנחנו בבעיה גדולה, מכיוון שמשרד האוצר מרגע שאין חקיקה שמכסה את השהייה כחוק לא נתן לנו שום תקציבים לנושא הזה, אז הכול תלאים על חשבון תקציבים אחרים של המשרד ועל חשבון מוסדות שלנו.
<מיקי דור: לדוגמה בתי חולים ייתנו כל טיפול לילדים ללא שום ביטוח וללא שום תשלום, בכל מקרה חירום, כולל אשפוז כולל כל טיפול נוסף דחוף.
<מיקי דור: טיפות החלב שלנו נותנות להם את מלוא הטיפול, כולל החיסונים, מעקב גדילה, שוב ללא תשלום, ללא כיסוי.
<מיקי דור: מכיוון שישראל חתומה על אמנה בין-לאומית על טיפול בילדים, גם אם הם חסרי מעמד או ילדים ללא שום זכאות פה, הם זכאים לביטוח.
<מיקי דור: אנחנו עושים את זה בשנים האלה באמצעות קופת חולים מאוחדת, וכל ילד כזה יכול לקבל את הביטוח.
<מיקי דור: אבל יש קוץ באליה, הצורך להשתתף פה ב-180 שקלים בחודש.
<מיקי דור: יש סבסוד אדיר, אבל לאותן נשים גם 180 שקלים הם מחסום אדיר.
<מיקי דור: העובדה היא שלהערכה שלנו יש בארץ, וזה מספר שאני מתקשה להיות אחראי עליו, בין 6,000 ל-8,000 ילדים בקבוצה הזאת, בקושי 2,700 מבוטחים בביטוח הזה.
<מיקי דור: כשחברתי ממשרד הרווחה אמרה שמקבלים את כל המעטפת, הלוואי שזה היה נכון מבחינתנו - - -
<מיכל חנוך-אחדות: הם לא מקבלים את המעטפת.
<מיקי דור: אני מתנצל שלא הבנתי.
<מיכל חנוך-אחדות: אני מחכה שנשים תקבלנה טיפול רפואי ממשרד הבריאות.
<מיקי דור: לא מקבלות, לא הנשים ולא הילדים.
<מיקי דור: בהצעה, מה שסיפרתי, אני מקווה שהעבירו לך את החומר אחרי הישיבה הקודמת – בהצעה לגבי קורבנות סחר בנשים הצעתי עם הצוות של משרד הרווחה והמשפטים שנת שיקום שבמהלכה יהיה להם ביטוח רפואי מלא כמו שיש לנשים בישראל ולילדים.
<מיקי דור: אם זה יהיה אפשרי כמובן באמצעות ועדה, חקיקה, בצורה מסודרת, יש להרחיב זכאות כזאת גם לקבוצת הנשים והילדים האלה, זה הפתרון.
<מיקי דור: הפתרון של קניית ביטוח פרטי לא עובד ולא יעבוד בשום פנים.
<אלמוג חולות: הן לא עומדות בזה בכל מקרה.
עדי קול: - - - שיחות של מקרי חירום רפואי.
<מיקי דור: יקבלו.
עדי קול: הן יקבלו מענה?
<רחל זיו: אנחנו מתמודדים עם שפעת ועם כאב אוזניים באמצע הלילה - - -
מיכל רוזין: חירום זה אם היא צריכה להגיע למיון.
<יעל ורד: הגברת פה נתונה לרופא הקיבוץ, לחסדים בקיבוצים.
<מיקי דור: בקיבוצים זה המקרה הקל יותר.
<מיקי דור: בעיר, לחדרי מיון יש הוראה מפורשת לטפל גם ברבע חירום, גם בכאב אוזניים וגם בחום.
<מיקי דור: הבעיה היא ההמשך.
<מיקי דור: בעיה נוספת שחדרי מיון לא מחלקים תרופות.
<מיקי דור: במרפאה שלי בתל-אביב הם מקבלים גם את הבדיקה וגם את התרופות בחינם, אבל זה מה שהמדינה נותנת.
עדי קול: והכול תלוי המעמד.
עדי קול: זאת אומרת, אם נוכל להסדיר את המעמד.
<רונן זיו: חלק מהדברים כבר נאמרו.
<רונן זיו: קודם כול, לפי מה שאני מבין, הנהלים של משרד הפנים הם לא במעמד של חקיקה, זה לא תקנות - - -
עדי קול: לכן אנחנו עושים את הדיון הזה ולא הגשנו הצעת חוק.
<רונן זיו: אלה נהלים פנימיים שלחלקם קשה להגיע, לא רק בתחום הזה, גם בנושא של מהגרים וכו'.
<מזל כהן: זה מפורסם באינטרנט.
<רונן זיו: במיוחד על צווי שעה והתיקונים, קשה מאוד להגיע אליהם, גם לעורכי-דין שעוסקים בתחום.
<רונן זיו: זה דבר אחד.
<רונן זיו: דבר שני, בסטטיסטיקות, אמרו שרוב המקרים מתוך 42 - - -
מיכל רוזין: תיכף נתייחס לזה בסיכום שלנו.
<רונן זיו: אני אוהב לשמוע מספר, לראות מה זה נקרא רוב.
<רונן זיו: הדיון שממוקד בנושא הזה הוא מבורך וחשוב, אבל במקלטים יש נשים רבות עם מעמד פחות מזה, או שהן לא נשואות, או שנשואות גם לאזרח חסר מעמד, והילדים שם.
<רונן זיו: ההתמקדות בכמה בעיות ספציפיות שצפו חשובה וקריטית, וגם מבחינה משפטית - - -
עדי קול: היא יותר קלה לפתרון.
<רונן זיו: לא מבחינת דירוג.
<רונן זיו: צריך לעשות דירוג של דחיפויות.
<רונן זיו: מבחינה מהותית או רעיונית, מישהו שהילד ישראלי, זה לא רק שהוא ישראלי ואומרים "תצאי", זה ילד שגם אם האבא יהודי והוא לפי ההלכה איננו יהודי, יש לו זכויות של חוק השבות.
<רונן זיו: כלומר, בגיל 18 הוא יכול לעלות לארץ.
<רונן זיו: אומרים לה: בגיל ארבע תיקחי אותו לאוקראינה ובגיל 18 שיחזור לארץ כדי שיתגייס למשל וכו'.
<רונן זיו: כלומר, יש פה בעייתיות עוד יותר מורכבת.
<רונן זיו: אלה מבחינת הדירוג שיש להם המעמד המוביל, כולם שותפים לזה, הילד ישראלי, האימא התחתנה בכנות עם אזרח ישראלי.
<רונן זיו: מה עם כל האחרים?
<רונן זיו: צריך לחשוב לא רק - - -
עדי קול: אנחנו עושות הליך מדורג ...
<רונן זיו: מה עם האחרים?
<רונן זיו: הם לא יכולים להגיע.
<רונן זיו: אני חושב שהפורום פה לא יכול להתמודד עם זה כרגע, אבל המקלטים – אני פחות מכיר את המקרים ספציפית – מתמודדים עם חוסר יכולת לתת מענה.
<רונן זיו: שאלתם את מיכל מה הן עושות, הן לא עושות כלום.
<רונן זיו: משרד הפנים אמר "חירום קצר", אבל הן נשארות, כי מה יעשו אתן?
<רונן זיו: יגידו לה: תלכי עכשיו לרחוב בלי מעמד, בלי ביטוח, בלי עבודה, עם ילד?
<רונן זיו: אי-אפשר להוציא אותן, אז הן נשארות וחלקן חוזרות - - -
<רחל זיו: בנוסף ניתן להגיד אפילו שלפעמים אנחנו משדלות בעלי בתים להשכיר דירה לאישה חסרת מעמד, משדלות נשים לקבל אותן לעבודה.
<אלמוג חולות: משדלות רופאים לטפל בהן.
<רחל זיו: לפעמים יש לנו תחושה שגם אנחנו הולכות על הגבול שבין חוקי או לא חוקי.
עדי קול: הגבול האפור.
<רונן זיו: הערה אחרונה.
<רונן זיו: הדרג הפקידותי של משרד הפנים עושה עבודתו, אי-אפשר לטעון מול מזל או מישהו אחר, למה הוועדה מתכנסת פעם בחודש ודנה רק אחרי חצי שנה.
<רונן זיו: הדרג הפקידותי, כמו שאנחנו יודעים – גם אני הייתי פעם דרג פקידותי – עושה עבודתו, בא בבוקר עושה אותה נאמנה כמיטב יכולתו.
<רונן זיו: הדרג מקבל ההחלטות במשרד הפנים לא נמצא פה.
<רונן זיו: בדיון לפני יותר משנה היה מנכ"ל משרד הרווחה, ואז אפשר לשמוע כיוונים, חקיקה, מה הוא יכול לעשות.
<רונן זיו: זה צורם.
עדי קול: אנחנו מקבלים.
מיכל רוזין: אמי סער, בבקשה.
מיכל רוזין: אחרונה חביבה.
<אמי סער: אני ממוקד סיוע לעובדים זרים.
<אמי סער: מגיעות אלינו הרבה פעמים נשים להתייעץ, נשים שנשואות לישראלים, חסרות מעמד, או שהתחיל מעמד ואין להן ילדים והן נשואות שנה ואומרים להן: לא כדאי לך.
<אמי סער: מסבירים להן מה הנוהל, אז הן אומרות: אני אשאר אתו, וזה נורא, עם האלימות עד שיגיע החצי, ואז אני אלך ואתלונן.
<אמי סער: זה משהו שצריך לבטל.
<אמי סער: לא יכול להיות שנשים שרע להן צריכות לחשוב כמה זמן הן צריכות להיות עם אותו בן זוג, גם אם הן מקבלות בזכותו מעמד.
<אמי סער: זה דבר אחד.
<אמי סער: לכן אני שמחה על הישיבה שאנחנו מקיימים פה ומקווה שנצליח לשנות.
<אמי סער: דבר שני הוא, נשים מבקשות מקלט, שנשואות או חיות עם בני זוג מבקשי מקלט, מפחדות להתלונן משתי סיבות: האחת, הן יודעות שיש כל הסיכוי, בגלל נוהל הליך פלילי שקשור לחוק למניעת הסתננות - - -
מיכל רוזין: אתמול אישרנו בקריאה שלישית.
מיכל רוזין: בפרוטוקול לא שומעים את הציניות, אני מדגישה שזה נאמר בציניות.
<אמי סער: מה שיוצא שאישה תלך ותתלונן, ייקחו את בעלה, ובמקרה של בעלים מכים, אני מברכת על זה שלוקחים אותו, אין לי בעיה במקרים האלה.
<אמי סער: ואז היא נשארת למעשה ללא פרנסה וללא מפרנס.
<אמי סער: אם היא תלך למקלט, היא תלך למקלט לאיזה תקופה.
<אמי סער: לצערי ממסיל"ה לא הגיעו לפה, אבל להם יש הרבה יותר נשים ממה שאני מכירה, שהן באות וחבולות ואומרות: מה אני אעשה?
<אמי סער: אומרים לה: לכי למשטרה.
<אמי סער: אם אני אלך למשטרה וייקחו אותו, מה אני אעשה?
<אמי סער: צריך להכניס גם אותן למסגרת של הנוהל או לעשות נוהל מיוחד לאותן נשים שיש להן ילדים, יש להן הוכחה לקשר.
<אמי סער: אני גם אומרת את זה בציניות, אבל צריך לחשוב גם עליהן.
עדי קול: פתחתי ואמרתי שיש עוד נושאים רבים לפתחנו, אמרתי "הליך מדורג" בציניות.
עדי קול: הנושא הזה עלה, והיתרון של הוועדה לפניות הציבור, שנושאים עולים מהשטח ואנחנו שומעים על דברים שלא הכרתי קודם, לכן אנחנו דנים נקודתית ומגיעים מזה לבעיות אחרות.
עדי קול: ואנחנו נמשיך ומיכל בוועדה שלה תמשיך לעקוב.
עדי קול: הנושא הזה קרוב ללבה, היא תדאג לעשות את זה, ואני מקווה שגם נוכל לעשות את זה ביחד.
עדי קול: אני אומרת בכל מקום שאני פוגשת, אם יש נושאים נוספים שאני לא מכירה ואתם מכירים, תפנו לוועדה לפניות הציבור, יש לה סמכות לזמן אנשים, אם כי לפעמים לא מגיעים דרגים שונים.
עדי קול: הוועדה הזאת, כמעט ולא התעסקו בה בעבר, כמעט ולא פנו אליה, ועכשיו אנחנו מקיימים שניים-שלושה דיונים בשבוע, כי אנחנו מנסים להפיץ את זה, אז בבקשה תפנו קודם כול, מכתבים, כמעט כל דבר.
עדי קול: יש לנו סמכות לדון בכל נושא של הוועדות האחרות אם הוא בא מתוך פניית ציבור.
עדי קול: נושאים שחשבתי שאני רוצה, אמרתי שיכתבו פניית ציבור ונוכל לדון.
עדי קול: דבר שני, כתבנו מיכל ואני את הדרישות שלנו ומיכל תיכף תסכם.
עדי קול: אנחנו חייבים להמשיך לעקוב.
עדי קול: אחת הסיבות שרצינו לפתוח בנושא הזה שיש עליו קונצנזוס, גם בקואליציה שאני מייצגת אותה, וגם באופוזיציה.
עדי קול: האמירה שנשים מוכות, נשואות לאזרחים ישראלים, שבעיני מתעמרים בהם בחסות הנוהל הזה וגורמים להן להיות שבויות פה של בעלים מכים, זה נוהל שאפשר להסכים עליו שזה משהו שצריך לדרוש שינוי מיידי, ומייד נעשה את זה.
עדי קול: לגבי שאר השלבים נצעד צעד-צעד, אני מקווה שנוכל להתמודד.
עדי קול: תודה לכל מי שדיבר.
מיכל רוזין: קודם כול, תודה לפונות שהגיעו, ואני לא אגיד שוב את שמן, שלא יצוין בפרוטוקול.
מיכל רוזין: תודה, לכן על ששמענו את הסיפור האישי שלכן וגם את מי שמלוות אתכן.
מיכל רוזין: לבי יוצא גם אליכן וגם אליהן, כי אני יודעת מה המשמעות של ליווי יום ולילה של המקרים ולהיתקל בקשיים הגדולים האלה.
מיכל רוזין: אני רוצה לסכם בשם שתי הוועדות.
מיכל רוזין: קודם כול, בוועדה לבחינת העובדים הזרים נדון בהרחבה בנושא חסרות המעמד שהגיעו מאפריקה, מבקשות מקלט, פליטות.
מיכל רוזין: זו סוגיה בפני עצמה.
מיכל רוזין: לצערי יש פה התייחסות שונה גם של משרד הפנים לעניין, ולכן נצטרך לעשות הפרדה, למרות שבסופו של דבר התחלתי ואמרתי בתחילת הישיבה שחסרה מדיניות ברורה, מוסדרת, לגבי אנשים שמגיעים לכאן, שהם אינם אזרחים – מדיניות הגירה, מדיניות שהייה, ולכן בהחלט צריך לדון בעניין.
מיכל רוזין: אבל שוב, אנחנו פה מנסות לפלח על מנת למצוא פתרונות, וכרגע באמת אנחנו מנסות לדבר על אותן נשים שנישאו לגברים ישראלים.
מיכל רוזין: אני מסכמת: הוועדה רואה בחומרה כמובן את האלימות וההתעמרות של בני הזוג בנשותיהם חסרות המעמד; הוועדה רואה בחומרה את הקשיים שמערים משרד הפנים על אנשים שחוו אלימות, אשר מסייע בעקיפין, כפי שאמר חבר הכנסת מזרחי, לאותם גברים להחזיק את הנשים כבנות ערובה.
מיכל רוזין: הוועדות פונות לשר הפנים בבקשה לבדוק את שינוי הנוהל, כך שנישואים לאזרח ישראלי וילד משותף יענה לנוהל ויעלה אוטומטית לוועדה, ללא צורך בתחילת תהליך 5-א.
<קריאה: - - - הוועדה ההומניטרית.
מיכל רוזין: לוועדה ההומניטרית.
עדי קול: לקבל מעמד ויקנה מעמד.
<רינת ליאון: זה נישואים או ילד משותף, ולא נישואים וילד משותף.
מיכל רוזין: בואי נתחיל בנישואים לאזרח ישראלי וילד משותף, שאוטומטית לא יצטרכו את התהליך המדורג, ואחר כך נמשיך.
מיכל רוזין: אנחנו מבינות שזה לא הפתרון.
מיכל רוזין: אנחנו מבינות שאנחנו לא פותרות את הכול, מכיוון שלא אני ולא עדי קובעות את מדיניות משרד הפנים.
מיכל רוזין: תאמינו לי שהייתן שמחות אם היינו קובעות את מדיניות משרד הפנים, למרות שאנחנו קואליציה ואופוזיציה.
מיכל רוזין: בעניין הזה היינו מסכימות לחלוטין.
מיכל רוזין: בשלב הזה אנחנו פונות לאשר באופן אוטומטי להעלות לוועדה ההומניטרית נישואים לאזרח ישראלי וילד משותף.
מיכל רוזין: במהלך ההליך יינתן מעמד המקנה אשרת עבודה וזכויות סוציאליות מלאות.
מיכל רוזין: כמו כן אנחנו מבקשות לדאוג לקיצור הליך ההתדיינות בוועדה הבין-משרדית למקרים הומניטריים.
מיכל רוזין: אנחנו מבקשות לדווח לשתי הוועדות לקראת סוף המושב את מספר הבקשות שהוגשו, כמה אושרו, כמה נדחו ומהן הסיבות לדחייה.
מיכל רוזין: הוועדות פונות לשר הרווחה בבקשה לבנות סל שיקום עבור אותן נשים חסרות מעמד לאחר יציאתן ממקלטים.
מיכל רוזין: הוועדות מבקשות לקבל מהביטוח הלאומי מידע לגבי הזכאות למעמדם של הילדים מנישואים קודמים.
מיכל רוזין: מידע לגבי הזכאות והמעמד של אותם ילדים של האישה חסרת המעמד - - -
עדי קול: גם ילדים של האזרח וגם ילדים מנישואים קודמים.
מיכל רוזין: אני רוצה לסכם במה שהתחלנו בו, שלוועדות היום הגיעו שתי פונות שפנו לוועדה במצוקתן, והן מייצגות ציבור לא גדול, אבל ציבור שנמצא במצוקה רבה, ואנחנו מבקשות לקבל תשובה לגבי שני המקרים שהיו כאן היום, לגבי ההליך שלהם, הסבר מדוע נדחו הבקשות או אם עדיין לא נדחו מהו מעמדן וכיצד עומד המשרד לנהוג בעניינן.
מיכל רוזין: אני מודה לכולם.
<רות רזניק: הייתי רוצה בכל הדברים שהעליתם שתבקשו ביטוח רפואי מלא לאותן נשים בהיותן במקלט ומחוצה לו.
מיכל רוזין: זה חלק מהסל שיקום.
מיכל רוזין: כפי שנבנה סל שיקום גם לקורבנות סחר צריך לבנות גם לעניין הזה.
מיכל רוזין: נפנה בצורה מסודרת במכתב לשר הרווחה.
מיכל רוזין: תודה רבה-רבה.
מיכל רוזין: בוקר טוב, אנחנו התכנסו היום כדי לדבר בעצם על האחריות על העסקת העובדים הזרים בסיעוד לקשישים.