GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן רידניק:
ניתן לשלב את זה במסגרת ההסכם של 36 מיליון שקל שדיברנו, שבו יש גם את ממד ההכשרה או אפשרות שנייה שאותה גם ציינו בישיבות, אמרנו שאם זה חשוב להם וחשוב לתמ"ת אז במסגרת דיוני התקציב שיש עם התמ"ת, ולו יש סדרי עדיפויות, יש למשרד דברים חשובים מאוד, יש להם מדען ראשי, יש להם מרכז השקעות מאוד חשוב והכשרות מקצועיות וחינוך מקצועי ומעונות יום, המון סוגיות מאוד חשובות, אם הם יציבו את זה בראש סדר העדיפויות שלהם זה ידרוש הרחבת הסכם.
רן רידניק:
בכל מקרה זה לא משהו שאיזשהו פקיד אוצר יכול, אם הוא רוצה, לשים כסף בתקנה מסוימת.
יעקב כץ:
עיר הבה"דים, שהיא עיר שלמדינת ישראל יש בה עניין, זה חשוב מאוד, וכאן הולכים להיבנות מאות או מיליוני מטרים, איך אתם חושבים שזה ייפתר אם התקציב הזה הוא תקציב סגור ולא ניתן להכניס לתוכו כסף?
יעקב כץ:
מאיפה יגיעו הפועלים?
יעקב כץ:
או שיביאו סינים במספרים גבוהים - - -
רן רידניק:
לא אמרתי.
רן רידניק:
הרגע מסרתי שיש 36 מיליון שקלים מדי שנה - - -
יעקב כץ:
אני שואל שאלה, לעיר הבה"דים תזדקק מחר לאלפים, בוודאי בשלבים הראשונים, עובדים שעובדים בחוץ, כל העבודות הרטובות, איך תעשו את זה?
רן רידניק:
פרויקט עיר הבה"דים יותר מדורג.
יעקב כץ:
תאמר לגבי השלב הראשון, איך תתמודד איתו?
יעקב כץ:
אגב, לכם יש תשובה?
יצחק גורביץ:
לגבי עיר הבה"דים אנחנו יודעים שיש מצוקה, אנחנו גם מצביעים עליה בכל הפרסומים שלנו במשך שנתיים.
יצחק גורביץ:
נתנו הערכה כמעט מדויקת כמה כוח אדם חסר.
יצחק גורביץ:
אני גם אומר שצריך להסתכל באופן קצת יותר רחב מחיילים משוחררים בלבד, כי אם כבר מחזקים ומשקיעים באזור מסוים בהכשרה צריך לקחת בחשבון שבאמצעות הכשרה אז דווקא מאוכלוסיות אחרות ולאו דווקא חיילים משוחררים, אפשר לחזק את המעמד הכלכלי של קבלנים בדואים, שגם הם מעסיקים, כי הם קבלנים רשומים - - -
מוטי שגיא:
דיברנו על כך וכך נעשה.
יצחק גורביץ:
ולא רק שיהיו חיילים משוחררים.
יצחק גורביץ:
זו תועלת רחבה יותר, יש שם מוסדות ואפשר לפנות לראשי המגזר - - -
רן רידניק:
אני יודע שבדרום היו קורסים שלא נפתחו בגלל שלא היו מעסיקים שרצו להעסיק אותם.
יצחק גורביץ:
אחר כך אנחנו צריכים - - -
רן רידניק:
בכל מקרה שאלת מבחינת תקציבים, יש 36 מיליון שקלים שצריך עבור יישום תכנית מאסיבית להכשרת 1,000 אנשים מדי שנה.
רן רידניק:
מהו המתווה הנכון?
רן רידניק:
קודם כל צריך לפרסם את הוראת המנכ"ל ולאחר מכן, אם תוך כדי תכנית ההכשרה הקבלנים צריכים להחליט דרך המיזם - - -
יצחק גורביץ:
אני אעדכן כי אני מנהל את המשא ומתן הזה גם עם צחי ועכשיו אני אשמח לקיים גם עם מיכל ואוכל לעדכן אתכם.
ניצן הורוביץ:
תעדכן, אני לא הבנתי עד הסוף.
יצחק גורביץ:
אני אסביר.
יצחק גורביץ:
במסגרת הבאת העובדים הזרים סוכם שתהיה גם תכנית להכשרת ישראלים כדי להכניס אותם באופן שוטף לעבודות הרטובות בענף הבנייה, כאן הדגש הוא על עבודות רטובות כי הקורס שמתנהל כרגע של "יזם "בונים ישראלים" מתאים לחבר'ה שהם ברמה מאוד גבוהה כדי שיהיו העתודה של מנהלי עבודה וזה מצוין - - -
ניצן הורוביץ:
זה טוב, כי יש להם אופק קידום וזה נותן מוטיבציה.
יצחק גורביץ:
בהתחלה ביקשו במשרד האוצר שתהיה הכשרה שיוקצב לכל עובד 36 אלף שקלים במסגרת מסלול תעסוקה.
יצחק גורביץ:
מסלול תעסוקה הינו מסלול שבו המעסיק קולט את העובד ומקבל ממרכז ההשקעות במשרד התמ"ת כסף לסבסוד השכר.
יצחק גורביץ:
מאחר שאנחנו מעוניינים שהעובדים יקבלו הכשרה אוניברסאלית בנושאי בטיחות, חומר עיוני, ולא רק אצל מעסיק מסוים, כדי שלאחר מכן הם יוכלו לעבור למעסיקים אחרים, לכן אמרנו שאנחנו רוצים שתהיה אפשרות אחרת.
יצחק גורביץ:
אותה אפשרות האחרת גם היא מתומחרת בהסכם בסכום של 40 אלף שקל למסלול שלב ב', ואם יהיה צורך הוא יהיה שותף למשא ומתן.
יצחק גורביץ:
באותו מסלול אנחנו רוצים שתחילה הם יקבלו הכשרה עיונית של שלושה חודשים ולאחר מכן העובדים האלה ישתלבו אצל המעסיקים במסגרת מסלול תעסוקה.
יצחק גורביץ:
באופן כזה העובד יהיה גם נייד בין מעסיקים ולא קשור.
יצחק גורביץ:
הנושא הזה נמצא - - - -
מוטי שגיא:
זו התכנית הקיימת.
יצחק גורביץ:
לא.
יצחק גורביץ:
בתכנית הקיימת יש צוות שמלווה את העובד שעבר הכשרה עד תקופה של כמעט שלוש שנים, המלווה עוקב ומוודה את התשלום.
יצחק גורביץ:
כאן תהיה הכשרה אוניברסאלית ולאחר מכן המעסיק צריך לקלוט את העובד, מינימום חמישה עובדים, אז מסלול במסלול תעסוקה שכולו עם סבסוד שמסבסד את העובד.
יצחק גורביץ:
אין צורך במנגנון גדול עם תקורות יקרות בנושא זה.
יצחק גורביץ:
זה יותר פשוט, ההכשרה תתוחם למקצועות הרלוונטיים.
יצחק גורביץ:
אנחנו גם מדברים על הזיקה של השכר להסכם הקיבוצי וכדומה.
יצחק גורביץ:
כרגע אנחנו בדיונים שעדיין לא הסתיימו.
יצחק גורביץ:
אנחנו שמחים שמיכל תוכל להשתלב בנושא הזה כי זה יעזור לנו לקדם את הנושא.
יצחק גורביץ:
הדגש כאן שלא יהיה סבסוד של עובד ואחר כך לעובד לא יהיה מה לעשות, אלא קודם הכשרה ואפילו סדרה של בטיחות בעבודה- - -
ניצן הורוביץ:
תעסוקה תהיה לו, כי כמו שאנחנו שומעים יש כאן דרישה גדולה לעובדים ולכן תהיה לו עבודה.
יצחק גורביץ:
נכון, זאת הכוונה.
יצחק גורביץ:
יתרה מזאת, במסגרת ההכשרה המסודרת בעבודה יהיה ניתן לאתר מוקדים בהם אפשר להשקיע את ההכשרה ולא שיגיע מעסיק עם העובדים ולא יידע איפה להכשיר.
יצחק גורביץ:
זה בנוגע שלב ב' שעליו אנחנו עובדים, ומדובר ב-40 אלף שקל לעובד.
איל שלו:
אני מנכ"ל הקרן לעידוד ענף הבנייה, שמעון הוא עובד מטעמנו בפרויקט הזה.
איל שלו:
אני מבקש לחדד שני נושאים.
איל שלו:
משום מה כולם שותפים, אבל אני רוצה להבהיר, אנחנו עמותה פרטית שלא נתמכת על ידי הממשלה, אנחנו לא מקבלים אגורה אחת משום מוסד ממשלתי כזה או אחר.
איל שלו:
מתוקף היותנו עמותה פרטית שמקדמת את ענף הבנייה הסכמנו לקחת על עצמנו את הפרויקט של קליטת עובדים ישראלים.
איל שלו:
מי שממן את זה זו "קרן חופשה", כלומר אנחנו משמשים צינור שמעביר כספים מ"קרן חופשה" לעובדים ואנחנו נותנים את כל התקורות על חשבוננו.
איל שלו:
זה רק כדי להבהיר את התמונה.
איל שלו:
אנחנו חתומים על ההסכמים והתחייבנו לשלם לעובדים הנמצאים בפרויקט סכומים ומענקים מסוימים.
איל שלו:
כרגע בחישובים שאנחנו עשינו, מאחר ואני אחראי על כך, מתברר של"קרן חופשה", הקרן שאמורה לספק את הכסף, חסר כסף ולכן הוחלט ב"קרן חופשה", שבשנת 2012, נכון לישיבה האחרונה שלהם, ייפתח רק קורס אחד.
איל שלו:
זה סכום הכסף שנמצא כרגע בקופה שיספיק לפעילות.
איל שלו:
כרגע.
איל שלו:
אנחנו עוד סוחבים תשלומים עוד מהעובד הראשון שנקלט - - -
יעקב כץ:
במקום 1,000 אנשים מוכשרים - - -
איל שלו:
סליחה, יצחק גורביץ הסביר את פרויקט ה- 1,000, זה הסכם אחר עם הממשלה שלא שייך אלינו.
איל שלו:
אני מדבר על הפרויקט מיזם "בונים ישראלים".
איל שלו:
כרגע ההתחייבות שלנו והיכולת לממן אותה הוא לקורס אחד שייפתח בחודשים הקרובים.
איל שלו:
הגעתי לכאן כדי לבקש את עזרת הוועדה.
איל שלו:
זימנתם אותי וטרחתי ובאתי, ואני מבקש מכם, אני פונה לחברינו במשרד התמ"ת.
איל שלו:
לפרויקט התחייבנו ומשרד התמ"ת, כשהציגו את הדברים גם בפגישה שהייתה בהתאחדות הקבלנים, חזרו על ההתחייבות הזאת, שהעובדים בפרויקט ייצאו אחרי שלוש וחצי שנים לקורס מנהלי עבודה.
איל שלו:
דובר על זה עשרות פעמים כולל בוועדה הזאת.
איל שלו:
העובדים הראשונים שנכנסו לפרויקט עומדים לסיים את השלוש וחצי השנים מיד ועדיין לא קרה שום דבר לקיצור התקופה.
איל שלו:
כיום כדי לצאת לקורס מנהלי עבודה צריך מינימום חמש שנים.
איל שלו:
אני מתחנן בפני הוועדה ובפני אנשי משרד התמ"ת, להעביר את התקנה האומללה הזאת שתאפשר לעובדים לצאת אחרי שלוש וחצי שנים לקורס מנהלי עבודה.
איל שלו:
הבנתי שזה בידיים של יורם אלעזרי.
איל שלו:
אני לא כל כך מבין שם, כי זה לא משה, בעניין הזה זה יורם אלעזרי, מדובר בבטיחות משום מה.
איל שלו:
אנחנו צריכים את העזרה של הוועדה כדי שנוכל לעמוד בהתחייבויות שכולנו נתנו - - -
יעקב כץ:
מנכ"ל משרד התמ"ת, ישבנו איתו בהרבה ישיבות - - -
איל שלו:
מנכ"ל משרד התמ"ת מודע לזה גם כן וגם השר מודע לכך.
איל שלו:
בישיבה שהייתה בהתאחדות לפני כשבועיים העלינו את הנושא הזה והוא התחייב.
איל שלו:
אם הגעתי לכאן אני מבקש גם את הפורום הזה, חשוב לנו לשמור על אמינות כלפי הבחורים הצעירים האלה.
איל שלו:
הבטחנו להם והם יהיו דור העתיד של מנהלי העבודה.
איל שלו:
אני מבין שאנחנו בהקלטה כאן.
איל שלו:
בסופו של דבר מהפרויקט הזה החברים שנשארו, כמאה ומשהו, אני מאמין שאף אחד מהם לא ייצא לפנסיה כטפסן, אבל הם כן יכולים להיות, היינו שמחים לראות אותם- - -
ניצן הורוביץ:
הבנתי את הנקודה עם מנהלי העבודה ומיד נשמע אותם בעניין הזה.
ניצן הורוביץ:
רק כדי לעשות סדר, אתה מדבר על מיזם "בונים ישראלים"?
איל שלו:
נכון.
ניצן הורוביץ:
ועל מה אתה דיברת קודם?
יצחק גורביץ:
אני מדבר על הפרויקט של הכשרת 1,000 עובדים מדי שנה במסגרת העבודות הרטובות.
יצחק גורביץ:
הממשק בינינו - - -
יעקב כץ:
יש דבר כזה?
יצחק גורביץ:
הממשק והידע שהצטבר - - -
ניצן הורוביץ:
כמה יש במיזם "בונים ישראלים"?
איל שלו:
היום 165 איש.
ניצן הורוביץ:
ובפרויקט ה- 1,000?
יצחק גורביץ:
כרגע אין.
יצחק גורביץ:
עדיין לא התחיל.
מיכל צוק:
ברגע שתצא הוראת המנכ"ל - - -
יעקב כץ:
אין בולגרים, אין רומנים, אין זה, אין כסף, אין "קרן חופשה", אין, אין, אין.
יעקב כץ:
יש רק צדיק אחד והוא מוטי.
מיכל צוק:
לגבי הנושא של המסלול של 36 מיליון שקל שאמור להיות- - -
יעקב כץ:
הוא מדבר על 1,000 ואין אפילו אחד.
מיכל צוק:
אולי אני אעשה קצת סדר ואתחיל דווקא בישיבה שהייתה לנו לפני כשבועיים עם התאחדות הקבלנים.
יעקב כץ:
אנחנו ביחד, אנחנו מצביעים לאותה מפלגה, לאותה מדינה, זהבה גלאון היא הבוסית שלנו.
מיכל צוק:
כולנו באותה מדינה.
מיכל צוק:
גם בנושא הזה אני חושבת שכאן, כמו שאמרתם, כולנו שותפים ליעד של עובדים ישראלים.
מיכל צוק:
גם מהניסיון וההיכרות שלי עם הנושא הזה יש מספר בעיות.
מיכל צוק:
אני אסתכן ואומר, ואני אפילו מסתכנת ואומרת שאני לא חושבת שתקציב זו הבעיה המרכזית, אני מסתכנת בזה שאני אגיד שכשאנחנו נדע להעמיד כלים טובים לביצוע, אנחנו נדע להביא את הכסף מהאוצר בנושא הזה.
מיכל צוק:
זה היה הניסיון שלי כשאני ישבתי באוצר.
מיכל צוק:
אני אומרת את זה גם כאן.
ניצן הורוביץ:
יש את הכלים.
ניצן הורוביץ:
יש תכניות טובות.
מיכל צוק:
אני מבקשת לעשות סדר בעניין.
מיכל צוק:
יש בעיה אחת במיזם של "בונים ישראלים" בעניין "קרן חופשה", אני חושבת שזה לא רק היקף תקציב אלא איזו תשתית, האם אפשר או אי אפשר להשתמש באותה קרן כדי להמשיך את התכנית, או אולי אני טועה כאן?
צחי דוד:
זה יותר מורכב מזה.
צחי דוד:
התכנית הנוכחית מוגבלת בהיקפים שלה בגלל שהיא מורכבת, בגלל שהיא ביורוקרטית, בגלל שהיא מערבת המון משרדי ממשלה, היא לא מסוגלת לתת מענה אמיתי.
צחי דוד:
לא סתם מדברים כאן על מנהלי עבודה, היא לא מיועדת למנהלי עבודה, הם יהפכו למנהלי עבודה כי זה בסוף חבורה מאוד מצומצמת של אנשים שמושתים מהר מאוד מעבודות רטובות למנהלי עבודה, כי היא מייצרת 100-200 איש בשנה, אלו ההיקפים, אלו לא היקפים שהענף מדבר עליהם.
צחי דוד:
המסלול של 36 מיליון בא ומפשט את התהליכים האלה כי הוא אומר 'אנשים יכולים להיקלט בענף מבלי לעבור בהכרח את כל - - -
ניצן הורוביץ:
באיזה מסלול ה- 36 מיליון האלה?
ניצן הורוביץ:
דרך מה הם עוברים?
מיכל צוק:
דרך מסלול תעסוקה, זאת פלטפורמה שלנו.
צחי דוד:
חלק מהקושי להיקלט נובע מהעובדה שהשכר נמוך מדי ביחס למה שמוכנים לשלם.
ניצן הורוביץ:
אין סובסידיה, תוספת שכר שדרך ה- 36 אלף כפול 1,000 זה ה- 36 מיליון.
ניצן הורוביץ:
36 אלף בשלוש שנים?
צחי דוד:
36 מיליון בשנה.
ניצן הורוביץ:
ברור, אבל לאדם לכמה זמן ה- 36 אלף?
יצחק גורביץ:
תלוי, לצורך העניין ניתן להתאים את זה.
ניצן הורוביץ:
נניח לרגע את מיזם "בונים ישראלים" ואת "קרן חופשה" בצד ונדבר על ה- 36 מיליון.
ניצן הורוביץ:
לצורך ה- 36 מיליון, שמעתי את רן, צריך שתתפרסם הוראת מנכ"ל והאלמנט השני מהו?
צחי דוד:
יש בהחלטת הממשלה את מה שנקרא 'שלב ב'.
צחי דוד:
אומרים הקבלנים, והם חתמו על זה בהסכם, 'אנחנו מבינים את מסלול התעסוקה ועם זאת אנחנו אומרים שצריך לייצר כלי נוסף שיהיה יותר מורכב שמייצר גם כן מסלול תעסוקה ומייצר הכשרה מקצועית'.
צחי דוד:
זאת אומרת שהקבלן מקבל בכל זאת למסלול התעסוקה עובד שעבר משהו.
צחי דוד:
אותו משהו, אותו התהליך הזה, נאמר שעדיין לא אופיין, הקבלנים לא יודעים מה הם רוצים וגם אנחנו לא.
צחי דוד:
אנחנו רוצים לצאת קודם עם מסלול התעסוקה, שירוץ, שייכנסו עובדים, שלא תהיה רק עכשיו קליטה כשיש גידול בהיקפים שמביאים עובדים זרים אלא גם כניסה של ישראלים.
צחי דוד:
רוצים לרוץ.
צחי דוד:
שלב ב' כשמו כן הוא – שלב ב'.
צחי דוד:
נגמור את שלב א' ונתחיל את שלב ב'.
צחי דוד:
שלב א' עדיין לא המריא ולכן קשה לי להתחיל לדבר על שלב ב'.
צחי דוד:
בינתיים אנחנו כן יושבים, כן מדברים ומגלגלים רעיונות כאלה ואחרים ולא מתעלמים מהנושא.
צחי דוד:
כרגע החשיבות האמיתית היא לבוא ולייצר את מסלול התעסוקה כי זה המסלול שבו אתה יודע להתמודד עם ההיקפים שאתה מדבר עליהם.
ניצן הורוביץ:
מסתננים עובדים שם, מה אתה חושב?
ניצן הורוביץ:
אם צריכים עובדים, יביאו את המסתננים.
יצחק גורביץ:
בנושא של מסלול תעסוקה, גם אם זה מסבסד את עלות ההעסקה, הקליטה של העובד נעשית באמצעות המעסיק, כלומר הוא לוקח את העובד ואז הוא מתחיל לקבל סבסוד.
יצחק גורביץ:
מאחר שאנחנו רוצים שתהיה הכשרה אחידה כדי שלעובד יהיה עתיד - - -
ניצן הורוביץ:
מה גובה הסבסוד החודשי?
יצח ק גורביץ:
ניתן לחלק 36 לשמונה עשר חודש.
צחי דוד:
חילקנו את זה לשתי תקופות, אנחנו צופים שהתקופה הראשונה תהייה הכשרת OGT, כלומר הסבסוד יהיה יותר משמעותי והוא יעמוד על 2,200 שקלים בחודש - - -
ניצן הורוביץ:
תוספת למשכורת.
צחי דוד:
כן, במשך שישה חודשים, ולאחר מכן - - - -
ניצן הורוביץ:
זו תוספת יפה.
יצחק גורביץ:
זה לא פיסיבילי, אנחנו אומרים לא פיסיבילי, כי אם במסגרת תעסוקה אתה מקבל עובד ואתה מסבסד אותו – אין בעיה, אבל העובד לא עבר הכשרה.
יצחק גורביץ:
זאת אומרת שקיבלת עובד, קיבלת סבסוד מצוין ולעובד הזה אין ידע בנושא בטיחות, אין לו ידע ראשוני בנוגע לכלים ראשוניים של בנייה.
יצחק גורביץ:
אנחנו אומרים שלא תהיה לנו אפשרות לקדם עובד כזה בעתיד, העניין תלוי מעסיק.
יצחק גורביץ:
לכן אנחנו אומרים שלפני שהוא ייקלט במסגרת התעסוקה, שיעבור הכשרה, לא של שלושה חודשים אלא של חודשיים וחצי.
יצחק גורביץ:
שמעון הגדיר מה הם קריטריונים ולאחר מכן המעסיק יקלוט אותו.
ניצן הורוביץ:
סביב השולחן יש שני מסלולים ובעצם הם צריכים להיות משולבים.
ניצן הורוביץ:
אתה אומר שיש לך את הכלי הזה שהוא מיושם במיזם "בונים ישראלים", של הכשרה שהיא הכשרה טובה של שלושה חודשים המיועדים להכשרה, למה שלא תשלבו את העניין ואת אותם 36 מיליון ותעבירו אותם בהתחלה דרך ההכשרה, כי הרי זה מה שהקבלנים צריכים – עובדים עם הכשרה, אחר כך שימשיכו לעבודה.
יצחק גורביץ:
זאת הצעה שחשבנו עליה בהתחלה עם האוצר, אבל הבעיה שקשה לך לתכנן קורסים בצורה כזאת כי למשל כעת מגיע קבלן ולוקח חמישה ובעוד חודשיים מגיע קבלן אחר ולוקח עשרים, איך אתה מתכנן קורס?
יצחק גורביץ:
כל הידע - - -
ניצן הורוביץ:
הוא ייקח ממנו.
יצחק גורביץ:
הוא לא ייקח ממנו.
יצחק גורביץ:
מעסיק במסגרת מסלול תעסוקה לוקח אנשים שבעיקרון מובטלים ומחפשים עבודה.
יצחק גורביץ:
הוא לוקח ממישהו, כלומר זה למצוא עובד.
יצחק גורביץ:
אי אפשר לתכנן קורסים כשאתה היית מבקש להתמקד בקורסים מסוימים, אתה צריך לוחות זמנים, כיתות וכדומה.
יצחק גורביץ:
קשה אפילו לתכנן תקציבית מסגרת שפעם אולי יבואו חמישה, פעם עשרה.
יצחק גורביץ:
כשאתה עושה את זה באופן מסודר - - -
מיכל צוק:
יצחק, אני לא כל כך מבינה למה את הדבר הזה אי אפשר לעשות אצל המעסיקים.
שמעון דבוש:
בפועל את זה לא ניתן לעשות, זה לא ריאלי, זה למרוח ולמסמס להגיד שאסור לקבל את הכסף ויהיו עובדים לא מוכשרים שייפלו מהגגות.
יצחק גורביץ:
המעסיק לא יכול להעביר חומר עיוני שישמש אותו אחר כך כשהוא יעבור לחברות אחרות.
יצחק גורביץ:
מה עשינו כאן?
יצחק גורביץ:
קבענו שהעובד יעבור קורס או יקבל איזה ידע מינימאלי - - -
ניצן הורוביץ:
כשאתה עובד עם הכשרה, וזה נכון לגבי כל עבודה, כשהוא מתחיל עבודה חדשה אז עושים לו במקום לימוד קצר על הפרויקט.
ניצן הורוביץ:
זה לא רק בענף הבנייה, זה בכל מקום.
יצחק גורביץ:
אלא במסגרת שאתה עובד בצוותים.
יצחק גורביץ:
בבניין אתה מתחלק למקצועות ולצוותים, כעת אתה צריך להגיד למישהו, תשתלם.
יצחק גורביץ:
נניח שאתה לוקח עשרה עובדים ואתה חברה עם 200 עובדים סך הכול, כדי להכשיר אותם, אתה צריך משאבים, אתה צריך להשקיע מאמץ וכדומה.
יצחק גורביץ:
כעת, אחרי שהכשרת אותם ואתה לחוץ לעובדים, תכשיר אותם חודש ולא תעביר להם את כל הידע, מה עשיתי עם העובד הזה?
יצחק גורביץ:
אחר כך הוא לא יתאים לחברות אחרות כי הוא יודע רק את זה.
יצחק גורביץ:
במקום לעשות הכשרה מסודרת שהיא אחידה לכולם - - -
צחי דוד:
על זה אני רוצה להגיב.
צחי דוד:
ראשית אנחנו יודעים שכאשר מעסיקים היום נמצאים במצב בו חסר להם עובדים בתחום מסוים, הם יודעים להרים ולארגן קורס כי הם צריכים את העובדים.
צחי דוד:
בדרך כלל זה במקצועות כמו מנופאים וכדומה, אבל כשחברת בנייה גדולה מבינה שהיא כרגע בפני שוקת שבורה ואין עובדים זרים ואין עובדים ישראלים והיא חושבת שהיא צריכה להכשיר, או שהיא עושה OGT או שהיא עושה קורס, והיא יודעת לעשות את זה.
צחי דוד:
לכן אנחנו חושבים שמסלול התעסוקה הוא כן כלי נכון כי הוא בא ומסבסד את פער השכר.
צחי דוד:
הקבלנים אומרים 'אנחנו חושבים שבכל זאת צריכה להיות איזושהי הכשרה לפני כן' - אין בעיה, אבל אנחנו לא רוצים שההכשרה הזאת תהיה כמו שהיום היא תלויה במדינה בסכומים נורא נורא קטנים.
צחי דוד:
אם נצליח לבנות כלי נכון שיהיה חיצוני למדינה והמדינה, באמצעות מסלול התעסוקה או באמצעות כלי אחר, כן תשתתף במימון, זה מה שנקרא שלב ב', את זה צריך לאפיין, אבל זה לא צריך לעכב את שלב א'.
צחי דוד:
את שלב א' צריך לגמור ומסלול ההכשרה צריך לעמוד.
צחי דוד:
אם יהיו כלים נוספים בעתיד נוכל - - - -
ניצן הורוביץ:
אני חייב להגיד לך, אתה אומר 'מחוץ למדינה', אבל מה שהם עושים במיזם של מוטי, המיזם הזה עובד יפה מאוד.
יצחק גורביץ:
אבל מדובר במספרים קטנים.
מוטי שגיא:
אנחנו מדברים על הרחבתו.
מוטי שגיא:
אחרי שנרחיב - - -
ניצן הורוביץ:
אפשר להרחיב.
יצחק גורביץ:
תסתכל כמה זמן לקח לאתר מורים, כמה זמן לקח לאשר מוסדות.
יצחק גורביץ:
כדי ללמד פועל בניין, לא מנהל עבודה, אני לא צריך את כל האישורים של כל הגורמים מההתחלה עד הסוף.
יצחק גורביץ:
אני צריך מישהו שיודע להבין את הקורסים שמכתיבים לו ולא שהוא יעבור את כל המכרזים - - -
מוטי שגיא:
מר יצחק גורביץ, זה לא מעשי.
מיכל צוק:
בישיבה שהתקיימה בהתאחדות הקבלנים לפני שבועיים עלו המון המון נושאים, החלק המרכזי בהם היה גם הסוגיה של עובדים ישראלים ועובדים זרים.
מיכל צוק:
הבקשה שלי בסוף הישיבה הייתה שהתאחדות הקבלנים תכין לנו מסמך, לא של עשרה עמודים כי אז אף אחד לא מוצא את הידיים והרגלים, אלא עם סדרי עדיפות שלהם לגבי הצרכים שלהם או איפה הם רואים את הדברים המרכזיים.
מיכל צוק:
ברגע שיהיה מסמך כזה, הבטחתי, ואני גם אומרת כאן, שאנחנו נקיים אצלי ישיבה ונתחיל את תהליכי העבודה בצורה מסודרת, בין אם מדובר על מסלול תעסוקה, בין אם זה מיזם "בונים ישראלים" ובין אם זה פלטפורמות אחרות שאנחנו נידרש כדי לתת מענה.
מיכל צוק:
בנושא הזה של איך אנחנו הולכים להכשיר עובדים ישראלים, אנחנו פרטנר שלכם וכפרטנר לדעתי נדע לבצע.
מיכל צוק:
כמובן שיש כאן קושי ועל זה אני חושבת שמסלול התעסוקה בא לגשר בסופו של דבר.
מיכל צוק:
אני אומרת את זה וזאת המציאות, כשמעסיקים חושבים שהם יוכלו לקבל עובדים זרים אז יותר קשה להם להביא את עצמם לקלוט עובדים ישראלים.
מיכל צוק:
זה כמו הביצה והתרנגולת ואז פחות אנשים רוצים ללכת להכשרה וכדומה.
מיכל צוק:
יש לנו כאן מכשול שאנחנו צריכים להתמודד איתו.
מיכל צוק:
אני רואה בנושא הזה חשיבות מאוד גדולה גם בתעסוקה בכלל וגם צריך לראות איך משלבים מגזרים כאלה ואחרים לתוך התהליכים שהם רלוונטיים לתחום התעסוקה בענף הבניין.
מיכל צוק:
אני חושבת שזאת המטרה שלי.
מיכל צוק:
אני מחכה כאן כדי לקבל, רשמתי לעצמי תזכורת, כדי לדעת מתי אתם מעבירים לנו איזה נייר ברור שיהיה אפשר להתחיל ממנו ולא שאני אבוא כרגולטור ואחשוב מה שאני רוצה ואחר כך זה לא ייפגש עם המציאות בשטח.
יצחק גורביץ:
חבר'ה, אנחנו יושבים עם משרד האוצר בהרבה ישיבות, אנחנו נעביר נייר וכדומה, ישבנו איתם ולא הצלחנו.
יעקב כץ:
מישהו כאן יודע להגיד על עיר הבהד"ים?
יעקב כץ:
מכאן תבוא השאלה השנייה שלי.
יעקב כץ:
מתי בעיר הבה"דים יתחילו את עבודות השטח להכשיר?
יעקב כץ:
אתה יודע מוטי?
מוטי שגיא:
אני מניח שתוך מספר חודשים.
מוטי שגיא:
כרגע יש עבודת מטה.
מוטי שגיא:
יושבים עם חברת מנרב ללמוד את הצרכים.
מוטי שגיא:
אנחנו צריכים להכיר את התשתית ומה הם צריכים - - -
קריאה:
יש עבודות עפר.
יעקב כץ:
נניח שיגמרו את התשתית, גברתי, בעוד שנה, אנחנו יודעים להעריך לפי הבעיות התקציביות והבעיות המנהליות והבעיות הפרוצדוראליות והבירוקרטיות שעד שיוכשרו הישראלים ייקח שנתיים-שלוש שנים, כי לצערנו זה הקצב, למרות העבודה היפה שהם עושים יחד, בלי כסף עם כסף, מוטי, איציק וכל החבורה והאוצר מסייע במידת האפשר.
יעקב כץ:
נניח שתעמדי בפני מצב שהקבלנים שזכו במרכז יתחילו את העבודה ולא יהיו להם פועלים.
יעקב כץ:
אתם לוקחים את זה בחשבון?
יעקב כץ:
גם לא יהיו בולגרים כי זה תלוי בראש הממשלה ומה שתלוי בו זה לא הולך ולכן אני אומר לא יהיו בולגרים, לא יהיו רומנים – זאת דעתי.
יעקב כץ:
אתם תאפשרו אז, באיזה מקום רשמתם על עצמכם?
יעקב כץ:
אני כמובן מדבר על עיר הבה"דים, כי מה שקורה בשוק הפרטי, אם בונים במקום ב-24 חודש ב-36 חודש, השר אטיאס יכול לדבר יפה מאוד על התחלות בנייה, אבל הוא רק לא מדבר מתי הבתים יסתיימו, נכון?
יעקב כץ:
אין בתים.
יעקב כץ:
הוא יכול לדבר על ההתחלה, '50 התחילו', אבל השאלה מתי ייכנסו לבתים כי אף אחד לא ייכנס לגור מתחת לאדמה או לדירות לא מסוידות ולכן יש חוסר בבתים ולכן המחירים עולים ולכן גם שכר הדירה עולה.
יעקב כץ:
האם לקחת בחשבון?
יעקב כץ:
אני לצורך העניין השר שלך, באיזה מקום תצטרכו להביא לכאן 5,000, 10,000 סינים, כדי לעמוד בחוזה שלכם עם מי שזכה במכרז עיר הבה"דים כדי לסיים את עבודתו.
מוטי שגיא:
חבר הכנסת יעקב כץ, אני רוצה להשיב לך.
מוטי שגיא:
אנחנו כרגע התנענו עבודת מטה כי אין תחליף לעבודת מטה מסודרת.
מוטי שגיא:
שנתיים לקח לנו לבנות, הייתי שותף לעשייה, את מיזם "ישראלים בונים".
מוטי שגיא:
שנתיים של עבודת מטה עם קודמו של שמעון ואיל מכיר את המערכת.
מוטי שגיא:
היו משברים והיה לא קל.
מוטי שגיא:
מיכל צריכה לרכז כאן עבודת מטה מסודרת עם כל הגורמים.
מוטי שגיא:
קודם כל אנחנו צריכים לשמוע מה הם הצרכים של החברות הקבלניות, הוא הציג צרכים על פי מודלים, אנחנו צריכים נתונים ריאליים מהשטח מה צריך, התפלגויות, באילו מקצועות ושלבי הבנייה.
מוטי שגיא:
צריך לשמוע את הדברים והם צריכים להיות מרוכזים אצל מיכל.
מוטי שגיא:
מיכל תרכז ואנחנו נעשה עבודת מטה, נבחן את המקורות, מקורות כוח אדם, דורשי עבודה, חיילים משוחררים, בודאים – הכול כרוך יחד.
יעקב כץ:
אילו במיזם "ישראלים בונים", או בקטע שאיציק מדבר עליו, ה- 1,000 שלא התחילו, שהכול רק בחלומות- - -
מוטי שגיא:
גם נשמע לי זה הזוי.
מוטי שגיא:
אני לא מאמין.
יעקב כץ:
לא משנה.
יעקב כץ:
בפועל מדברים ומדברים אבל לא עושים.
יעקב כץ:
אני אומר שאני חותם לך, הרי חבר הכנסת הורוביץ הוא בחור אחראי ורציני, אני מבטיח לך שאת תראי שבעוד שנה-שנה וחצי הקבלנים יעמדו בפני שוקת שבורה ולא תהיה בררה ונביא את אחינו מאו צ'ה טונג, צ'ו אן ליין ודומיהם, וילדיהם, שיבואו לעבוד כאן וכן הלאה.
ניצן הורוביץ:
אני אמשיך את דברי ידידי, חבר הכנסת יעקב כץ.
ניצן הורוביץ:
כדי שלא נגיע למצב כזה שאנחנו, לפי מה שאנחנו שומעים כאן, נגיע אליו, עכשיו צריך לעשות מאמץ גדול באמת, כי כשיתחילו להביא את הציוד לשטח, עכשיו עושים עבודות עפר ויתחילו לעבוד ופתאום יקום כאן קול זעקה שאין עובדים ואתם לא תעמדו בלחץ הזה.
ניצן הורוביץ:
אני אומר לכם שזה יהיה לחץ נוראי כי מדובר בהיקפי בנייה עצומים ויהיו לוחות זמנים ויגידו 'אין לנו עובדים' ואז יביאו את כל הסינים.
יעקב כץ:
איציק ישמח.
יצחק גורביץ:
ממש לא.
יצחק גורביץ:
אני רוצה להסביר, לפני שנתיים ביוזמתי ועם עורכת הדין מהסתדרות באנו ללשכה של השר לענייני מיעוטים - - -
ניצן הורוביץ:
מתחום אחר אני חייב להביא דוגמה שחבר הכנסת יעקב כץ הביא לפניי, את סיפור הגדר בגבול מצרים.
ניצן הורוביץ:
בדיונים המוקדמים הוא צעק, צעק וצעק, וגם עמדו כאן משרדים וכל אחד הפיל את זה על מישהו אחר, ואז פתאום יש טרור ויש מסתננים והכול, אז כולם התעוררו ועכשיו בונים ובונים ועשרות חברות נכנסות ומקימות.
ניצן הורוביץ:
נו, בסדר, לא היה שם כלום.
יצחק גורביץ:
בינתיים פנינו לגורמים כדי לרתום אותם דווקא להכשרה באותו מגזר שיכול לתמוך בנושא של עובדים.
יצחק גורביץ:
לנו יש כבר הערכות שפרסמנו אותן, הערכות על מספר העובדים שיצטרכו.
יעקב כץ:
מהן ההערכות שלך?
יצחק גורביץ:
זה יגיע בפיקים של 2,000 עובדים המיועדים לנושא הזה בלבד.
יצחק גורביץ:
אלו 2,000 עובדים שלא יכולים להיות פלשתינאים.
יצחק גורביץ:
קשה לאתר את הישראלים שיוכלו לעשות את כל הדברים.
יצחק גורביץ:
אני פניתי ללשכה של ברוורמן בזמנו כדי לרתום אותם להשקיע במגזר הבדואים - - -
יעקב כץ:
ישראלים ערבים כן יוכלו.
יצחק גורביץ:
ישראלים ערבים כן יוכלו - - -
מוטי שגיא:
עד שלב מסוים.
יצחק גורביץ:
הם נמצאים באזור אחר, הם בצפון ופחות בדרום והניוד של שעתיים כל יום הוא לא ריאלי.
מוטי שגיא:
צריך גם לארגן להם סדרי הלנה.
יצחק גורביץ:
אתה מוציא אותם משם - - -
ניצן הורוביץ:
תצטרך הלנה בכל מקרה, כי גם אם תביא סינים תצטרך להלין אותם שם.
יצחק גורביץ:
לא זאת הסוגיה.
יצחק גורביץ:
כשאתה מנייד אותם וכדומה אתה גם מרוקן את האתרים האחרים במרכז הארץ.
יצחק גורביץ:
התוצאה היא שבסוף לא יהיה ניתן לקדם את זה.
יצחק גורביץ:
אפשר לעשות בפחות כסף עם מיקוד מאמץ ולתת לזה מענה.
מיכל צוק:
אני מניחה שאם אנשים יודעים שיש להם תעסוקה גם בבניין, נוכל להביא עובדים ישראלים.
שמעון דבוש:
את לא תוכלי לנייד עובדים ישראלים כי העניין הוא לא רק עניין כספי, יש כאן עניין של אמון ויש כאן סוג של עניין של מצב תודעתי.
שמעון דבוש:
אני לא מדבר על תדמית.
שמעון דבוש:
אני מדבר על מצב אחר.
שמעון דבוש:
כשאני ירשתי את המיזם הזה לפני כשנה וחודשיים זה היה באמצע התהליך.
שמעון דבוש:
אנחנו מדברים על חוסר אמון כפול, חוסר אמון מצד המעסיקים שבכלל עובדים ישראלים יכולים להיכנס לענף, עד היום אנחנו שומעים אמירות כאלה, וחוסר אמון הרבה יותר גדול של עובדים שלא רוצים להתקרב לענף הזה.
שמעון דבוש:
גם אם תפתי אותם בקצת יותר כסף זה יהיה זמני ולא בטוח שהם יבואו.
שמעון דבוש:
את צריכה להעתיק מגורים.
שמעון דבוש:
האמון הזה נבנה, יש עובדים במספרים הולכים וגדלים שהיום באים ונרשמים ורוצים להצטרף לענף, למיזם.
שמעון דבוש:
יש כאן מסלול מאוד אטרקטיבי שמשלב שלושה גורמים וגם את השכר ההוגן, גם מענקים וגם את אופק התפתחות.
שמעון דבוש:
אני מחזק את דבריו של איל בהיבט של האמון.
שמעון דבוש:
יש כאן קורסים שעכשיו הגיע הזמן לפרוע את הצ'קים של קורסי התקדמות לאופק ההתפתחות שהבטחנו להם.
שמעון דבוש:
אם העסק הזה לא יתבצע זה יופץ מפה לאוזן כמו אש בשדה קוצים.
שמעון דבוש:
כמו שמגיעים אלי אנשים וכשאני שואל 'מאיפה אתם מגיעים' הם עונים 'החבר שלי שבמיזם אמר לי והחבר שלי', ומתקשרים ויש לי תיעוד יומי במחשב של כמה אנשים רוצים.
שמעון דבוש:
אותו דבר זה יהיה הפוך ולבנות קשה ולהרוס ניתן בשנייה.
שמעון דבוש:
אני אומר לכם שגם אם תוסיפו עוד 1,000 שקלים או 1,500 שקלים הם לא יבואו, כי הם יראו מה קרה פה.
שמעון דבוש:
אם העסק הזה יקרוס, כמו שנראה שזה הולך לקרוס, כי אין כסף ונשאר רק עוד קורס אחד, אז לא בטוח שכל התכניות הגדולות, שאני שותף להן ואני שותף איתם בדיונים, תצלחנה.
שמעון דבוש:
אני רוצה להביא את הניסיון הזה ולחבר את הדברים.
שמעון דבוש:
אני חושב שיושב ראש הוועדה אמר כאן דבר מאוד מאוד נכון, זה לא סותר אחד את השני, זה יכול לעזור, זה כמו קורס טיס עם קורסים אחרים שהם פחות יוקרתיים, אבל בסוף זה צריך להזין כי הקורס שלנו משרת את הענף לאורך זמן עם מנהלי עבודה.
שמעון דבוש:
בהיבט הזה צריך לראות איך העסק הזה מסתנכרן.
שמעון דבוש:
להגיד שאני נותן היום כסף ושולח את העובדים למסלול תעסוקה ויבוא קבלן וייקח אותם, אז איפה הוא עובד?
שמעון דבוש:
האם עובד ישראלי שגר בתל אביב ירצה עכשיו ללא התאמה מוגדרת ומסודרת לעבור כעת לבאר שבע?