GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילן גילאון:
יש הרבה מאד סיבות.
אילן גילאון:
אני קיבלתי את הנתון הזה, אני מקבל אותו.
אילן גילאון:
יש הרבה מאד סיבות למה אנחנו צריכים להיות קצת יותר רגישים מארדואן לעניין הזה, אחת היא מורשתית, השנייה היא היסטורית והשלישית – אנחנו פשוט חתומים על אמנת האו"ם לנושא הזה.
אילן גילאון:
אבל כל זמן שלא נעשה כלום, אנחנו לא יכולים לפתור את הבעיה.
אילן גילאון:
לא יכול להיות שהבעיה הזאת כולה נופלת על שכונת שפירא ועל אילת ועל הדברים האלה.
אילן גילאון:
זה נובע מתוך מצב בלתי אפשרי שבשלב הביניים לא לתת עבודה לאנשים.
אילן גילאון:
הרי מה אנחנו עושים בעצם?
אילן גילאון:
אנחנו מייצרים איזו חבית אבק שריפה שהולכת ומתפוצצת.
אילן גילאון:
מה הבעיה?
אילן גילאון:
מישהו מפחד מכך שיבולע לסרסורי כוח האדם הזה שמביאים פועלים מתאילנד?
אילן גילאון:
זאת הבעיה שלהם?
אילן גילאון:
אז אתם יודעים מה?
אילן גילאון:
אז אני מעדיף שמשרדי ייבוא של כוח אדם זר יהיו דרך הגבול לתקופת הביניים.
אילן גילאון:
כי אומר שברגע שיתברר מעמדו של כל אדם ואדם באופן נפרד וכדאי להיכנס לזה, יש בהחלט אפשרות אם לא הכירו בו כפליט הנרדף על נפשו ועל צווארו, לשלוח אותו בחזרה לארץ המוצא שלו.
אילן גילאון:
אבל הציווי הראשון, כאשר בן אדם אליך הביתה ודופק בדלת, אתה קודם כל נותן לו מחסה.
אילן גילאון:
אחרי זה אתה מברר את מעמדו.
אילן גילאון:
ולאחר שבררת את מעמדו – אם לחסד או לשבט – הנה, כאן הנתון הזה הוא פשוט ממחיש יותר מכל דבר אחר שאנחנו מעולם לא התייחסנו לעניין הפליטים במדינת ישראל.
אילן גילאון:
בשלב הביניים, ואמר את זה מפכ"ל המשטרה, לא אני, צריך לתת לאנשים האלה תעסוקה.
אילן גילאון:
אני לא רוצה לשמוע יותר את העניין הזה שאמרו לי – אבל הם לא כמו התאילנדים בחקלאות.
אילן גילאון:
מצד אחד צועקים לי על ידיים, משוועים לכוח אדם עובד בחקלאות, ומן הצד השני הם לא יכולים לעשות את העבודה הזאת כי הם גבוהים מדי, אמרו לי.
אילן גילאון:
שהסודנים והאריתראים גבוהים מדי, והתאילנדים נמוכים מדי, וזה מתאים לשיחי העגבניות.
אילן גילאון:
זה פשוט לא מתקבל על הדעת.
ניצן הורוביץ:
מי אמר דבר כזה?
אילן גילאון:
כל גורם אינטרסנטי.
אילן גילאון:
מי שסוחר בעובדים ומי שבתוך החקלאות ומי שיש לו קופון ומי שמה שאתם רוצים.
אילן גילאון:
אני -I couldn't care less - ממש לא אכפת לי אם משרדי כוח האדם מחו"ל ייפגעו.
אילן גילאון:
אם זאת הבעיה, זאת הבעיה.
אילן גילאון:
ואין פתרון ביניים אחר מאשר ללכת לפזר את האוכלוסייה הזאת.
אילן גילאון:
כי אם היינו לוקחים אפילו את המספרים הגבוהים ביותר שאתם מספרים עליהם כאן, ומפזרים אותם באופן יחסי על פני כל הארץ, לא היה קורה מה שקורה בשכונת שפירא ולא היה קורה מה שקורה באילת, ולא היה קורה מה שקורה בערד ולא היה קורה מה שקורה באשדוד.
אילן גילאון:
חלק מהמקומות האלה הם חלשים בפני עצמם, כדי שתהיה להם את היכולת בכלל לקלוט ככה.
אילן גילאון:
לכן, פזורה נכונה.
אילן גילאון:
לשלב הביניים במעבר – קודם כל לתת לאנשים לעבוד – זה דבר ראשון.
אילן גילאון:
ולאחר מכן, מי שצריך לשלח אותו למקום מוצאו או למקום הולדתו, במידה והוברר שהוא לא נרדף על נפשו והוא יכול להגיע לשם, יקבל יפה כרטיס וילך למקום שלו.
אילן גילאון:
ככה כל מדינה מתוקנת תעשה את זה, וגם אנחנו.
אילן גילאון:
אחרת אני יודע מה, יש אנשים שפשוט מתפרנסים מן המצב הזה.
אילן גילאון:
אני רואה אותם גם לא רחוק מפה.
ניצן הורוביץ:
תודה אילן.
ניצן הורוביץ:
הדוברת האחרונה בדיון הזה, ואני מודה לכולם על הסבלנות – שרון הראל מנציבות הפליטים של האו"ם, בבקשה.
שרון הראל:
ברשותך יושב הראש, אני ארצה להביא את הזווית הבין לאומית.
ניצן הורוביץ:
רק אם אפשר בקצרה, את הדוברת האחרונה.
שרון הראל:
כן, את הזווית הבין לאומית לשולחן.
שרון הראל:
היה פה הרבה שימוש בהגדרות שונות, בפתרונות שונים.
שרון הראל:
אז אני אזכיר שמדינת ישראל מתמודדת עם תופעה שהיא חדשה יחסית למדינה, של הגירה מעורבת.
שרון הראל:
והאתגר הגדול הוא בעצם לדעת מי זכאי ומי לא זכאי.
שרון הראל:
חזרנו ודיברנו בישיבות האחרונות על הצורך בחוק, בחקיקה, שתגדיר מי הוא מי, כדי שמי שזכאי יוכל לקבל, ומי שאינו זכאי – לא יקבל הגנה על חשבון אלה הזכאים.
שרון הראל:
עם זאת, אני גם רוצה לציין שסעיף 33 לאמנת הפליטים, מדבר על כך שמדינה לא תרחיק אדם למקום בו חייו או חירותו יהיו בסכנה.
שרון הראל:
ועל פי העיקרון הזה, שמדינת ישראל מקיימת אותו היום באופן באמת ראוי לשבח, במובן הזה שהיא מארחת כאן כרגע, קבוצה של כ-60,000 מבקשי מקלט ממדינות שונות.
שרון הראל:
במסגרת האירוח הזה, יש צורך לעשות הליך של בדיקה ומיון.
שרון הראל:
ניסיון העולם מלמד שיש שתי דרכים לעשות את זה.
מיכאל בן-ארי:
למה את מתעלמת מהשאלה.
מיכאל בן-ארי:
הרי הם עברו דרך - - -
ניצן הורוביץ:
רגע, בן ארי, זה דווקא מעניין, למה אתה מפריע?
ניצן הורוביץ:
למה אתה מפריע?
ניצן הורוביץ:
היא אומרת דברי טעם, בואו נשמע.
מיכאל בן-ארי:
אבל למה הם מתעלמים מהשאלה?
מיכאל בן-ארי:
היא מתעלמת מהשאלה.
ניצן הורוביץ:
היא מסבירה, תן לה להסביר, דווקא מעניין מה שהיא אומרת.
מיכאל בן-ארי:
מעניין, מעניין, אבל שתסביר למה - - -
ניצן הורוביץ:
אז היא מסבירה.
שרון הראל:
גם את זה אני אסביר.
שרון הראל:
הדרך האחת היא בעצם לבחון באופן פרטני, כפי שצוין כאן קודם, מי זכאי למעמד פליט ומי אינו זכאי.
שרון הראל:
שוב, אני מדברת על ניסיון ונתונים של מדינות מערביות, והניסיון מצביע שדווקא במקרה הארית
שרון הראל:
ראי – אחוזי ההכרה הם גבוהים.
שרון הראל:
ולכן אם יעשה ראיון פרטני כזה, יש לצפות שאחוז גבוה גם יזכו למעמד פליט במדינת ישראל.
שרון הראל:
הדרך השנייה לעשות את זה היא להגיד שמסיבות פרקטיות, כאלה ואחרות, קושי במשאבים, חוסר במראיינים מקצועיים וכו', לא מקיימים את התשאול הפרטני, אלא מכירים בכל הקבוצה, לצורך העניין – אריתריאים, סודנים, באנשים שנמצאים כרגע באופן זמני בהגנה במדינת ישראל, עד יעבור זעם.
שרון הראל:
היו לנו קבוצות כאלה בעבר מליבריה, מסיירה לאון, הוזכרה כאן חוף השנהב, גם דרום סודן המצב שם משתנה בהדרגה.
שרון הראל:
ברגע שניתן לחזור, ברגע שמדינת המוצא היא בטוחה – תוכלנה אותן קבוצות לחזור.
שרון הראל:
אני יכולה לספר על המקרה הליברי והסיירה לאוני, שכאשר אותן מדינות הוכרזו כבטוחות לחזרה – פנו כלל מבקשי המקלט, הגישו בקשות פרטניות – ומתוך כלל המאות, אני כרגע לא זוכרת את המספר - - -
ניצן הורוביץ:
כמה היו שם ליברים כאלה?
שרון הראל:
סדר גודל של 100 ליברים, סדר גודל של כ-100 סיירה לאונים באותה תקופה.
שרון הראל:
זה היה אז די הרבה לעומת המספרים שהיו כאן בארץ.
מיכאל בן-ארי:
פלישה, מדובר פה בפלישה, את מתעלמת.
שרון הראל:
רק רגע.
שרון הראל:
ההליך שנעשה הוא הליך של בחינה פרטנית.
שרון הראל:
מתוך כלל ה-200 פלוס שהגישו בקשות, הוכרו כ-5 או 7 על בסיס פרטני, קיבלו מעמד אינדיבידואלי והשאר חזרו.
ניצן הורוביץ:
השאר הוחזרו.
שרון הראל:
בשנה האחרונה, בשנה וחצי, האו"ם סייע לחזרה של קרוב ל-1,000 דרום סודנים לדרום סודן וברגע שאותן מדינות מוצא בטוחות, ברגע שלאותם מבקשי מקלט אין טענות מקלט - - -
מיכאל בן-ארי:
סליחה, במה הוא סייע?
שרון הראל:
ניתן להחזיר את אותם אנשים למדינתם.
ניצן הורוביץ:
הוא סייע.
מיכאל בן-ארי:
על חשבוננו אגב.
שרון הראל:
שאלת לגבי מדינת המקלט הראשונה, ואני רוצה במשפט גם להגיב על זה, כי זו סוגיה בדין הבין לאומי.
שרון הראל:
זה שמגיעים לכאן פליטים שהם גם מחפשים עבודה זו עובדה, הם צריכים להתפרנס.
שרון הראל:
וזה אגב לא קורה רק כאן, זה קורה בכל מדינה מערבית שאליה מגיעים פליטים.
מאיר יעקובי:
לא כמות כזאת.
שרון הראל:
הכמות הזו היא יחסית גדולה, היא גם חדשה למדינת ישראל מבחינת התופעה, ולכן הרבה יותר קשה להתמודד איתה, אבל צריך ללמוד באמת מניסיון העולם, מניסיון מדינות אירופה, ולפתח כלים ומדיניות להתמודד עם אותה תופעה.
שרון הראל:
אוכלוסייה גדולה שלא מראיינים אותה על בסיס פרטני – נותנים לה מעמד, נותנים לה הגנה קבוצתית, עד יעבור זעם.
שרון הראל:
אותה הגנה, אנחנו בנציבות האו"ם בעולם מתייחסים לאותן קבוצות כאנשים שנמצאים במצב דמוי פליטות.
שרון הראל:
דהיינו, הם לא רק מהגרי עבודה, הם לא רק מסתננים, הם מקבלים איזו שהיא הגנה.
שרון הראל:
צריך להגדיר את ההגנה הזו ולצידה לתת סל מסוים של זכויות, עם נגישות לשירותים בסיסיים.
שרון הראל:
כי היום בהעדר תעסוקה, אנחנו רואים פשיעה.
שרון הראל:
אבל מחר, בהיעדר שירותים רפואיים – אנחנו נראה גם טענות שהם מפיצי מחלות, ולזה כמובן אף אחד לא רוצה להגיע.
ניצן הורוביץ:
מחלות מידבקות, כן.
ניצן הורוביץ:
סליחה, חברים, אני רוצה - - -
ברוך מרזל:
היא לא ענתה על השאלה, שאלה פשוטה.
ניצן הורוביץ:
על איזו שאלה היא לא ענתה?
ברוך מרזל:
שעברו דרך מצרים, אז הם לא פליטים כבר.
ניצן הורוביץ:
אז תגידי, כן.
שרון הראל:
אני אגיד במשפט, שמדינת המקלט הראשונה, ברגע שניתן להגיש שם בקשות וניתן לקבל הגנה, זה לגיטימי וזה המצב הרצוי בעולם.
שרון הראל:
אבל ברגע שקיימות בעיות במדינת המקלט הראשונה, כולל רדיפה, כולל הרחקה, כולל העדר הגנה – פליטים גם נעים, וזה נקרא הגירה משנית, מכל מיני סיבות, ויש להם את הזכות לפנות ולבקש גם במדינת המקלט השנייה - - -
ברוך מרזל:
וגם ברביעית.
שרון הראל:
או השלישית, לצורך העניין.
מיכאל בן-ארי:
זה בלוף.
מיכאל בן-ארי:
זה עוד אחד מהשקרים.
מיכאל בן-ארי:
זה עוד שקר שלכם.
סיגל רוזן:
תקרא את האמנה.
מיכאל בן-ארי:
שמענו אותך.
ניצן הורוביץ:
אנחנו מסכמים, בן ארי, סיימנו.
ניצן הורוביץ:
אני חושב ששמענו די והותר מכל הכיוונים.
מיכאל בן-ארי:
האויבים האלה, האויבת הזאת, אויבת של מדינת ישראל.
אילן גילאון:
מה זה משנה אם היה לו קונקשין בדרך או לא?
אילן גילאון:
על מה אתה מדבר?
ניצן הורוביץ:
מספיק, מספיק.
מיכאל בן-ארי:
מה זה משנה?
מיכאל בן-ארי:
זה משנה ועוד ואיך.
מיכאל בן-ארי:
הם משלמים כסף כדי להגיע לכאן ולא למצרים.
מיכאל בן-ארי:
פה הם מקבלים בריאות חינם, בגרות חינם, למה לא?
מיכאל בן-ארי:
למה לא?
ניצן הורוביץ:
בן ארי מספיק, סיימנו.
ניצן הורוביץ:
אנחנו לא מסכמים כרגע את הדיון, משום שהוועדה הזאת בראשותי, מעוניינת להציג תכנית בעניין הזה, מפורטת ומסודרת ולא להגיד ככה דברים בסגנון צעקני.
ניצן הורוביץ:
אנחנו בישיבה הבאה, שתהיה כאן בשבוע הבא, נציג תכנית מסודרת, מה שנקרא טיפול במבקשי מקלט/פליטים/מהגרי עבודה, ואנחנו נעשה כאן מה שנקרא פתרון כולל.
ניצן הורוביץ:
כולכם מוזמנים בשבוע הבא.
ניצן הורוביץ:
אנחנו נעביר את החומר מראש.
ניצן הורוביץ:
הדיון יהיה בשבוע הבא, אחרי החג.
ניצן הורוביץ:
אני רוצה להודות לכל מי שהגיע ובמיוחד לממ"ז, על המאמץ - - -
מיכאל בן-ארי:
פיקוח נפש אנחנו באים.
ניצן הורוביץ:
תודה אדוני הממ"ז ותודה לנציגי הממשלה ולכל מי שהשתתף בדיון.
ניצן הורוביץ:
המשך יום טוב.
ניצן הורוביץ:
ברוכים הבאים לועדת עובדים זרים של הכנסת.
ניצן הורוביץ:
אנחנו מקיימים פה היום דיון שהוא המשך לדיונים קודמים שקיימנו בועדה הזאת בשנה האחרונה, אפשר גם להגיד: בשנים האחרונות, שבהם דנו בהיבטים שונים, רבים של הסוגיה הזאת, שהיא סוגיה מורכבת, מסובכת ובעיקר כזאת שדורשת דיון רציני ולא צעקות וכל מיני הכרזות שאין להם כיסוי.
ניצן הורוביץ:
מה שאנחנו ננסה לעשות היום זה להציג שורה של נושאים שעלו בועדה הזאת בשנה האחרונה, מתוך ניסיון לתת איזה שהוא מבט על, על הבעיה הזו שהיא כיום עלתה לכותרות, למרות שאנחנו בועדה הזאת עוסקים בה הרבה מאד זמן, ומי שהיה בדיונים בועדה הזאת, ואני מברך פה את חברי דב חנין שבקיא בנושא ומתמצה, יודע שהמדובר בסוגיה קשה שאיתה מתמודדות מדינות רבות ובשום מקום אין לה פתרונות מושלמים.
ניצן הורוביץ:
יש מחירים לכל צעד שנוקטים.
ניצן הורוביץ:
זו סוגיה שכרוכה בהסדרה של נושאי שהייה, כניסה, עבודה ונושאים רבים נוספים שאני חייב גם לציין שעלו.
ניצן הורוביץ:
הבעיות כולן ידועות לנו.
ניצן הורוביץ:
עלו בועדה הזאת פעמים רבות, מצטרף גם חבר הכנסת יעקב כץ, שהוא היה יו"ר הועדה לפני והתריע גם הוא על חלק מהנושאים ניסה גם הוא לקדם.
ניצן הורוביץ:
אני רק יכול לומר שחבל שהגענו למצב כזה שבו אנחנו נאלצים להתמודד לפעמים עם כל מיני גישות היסטריות במקום לדון בדברים לגופם.
ניצן הורוביץ:
אז זה מה שאנחנו ננסה לעשות היום.
ניצן הורוביץ:
אין פה איזה סקופים יוצאים מגדר הרגיל, זה אני כבר אומר לכם, למי שמצפה, זו סקירה כוללת.
ניצן הורוביץ:
הנושא הראשון הוא נושא של גידור הגבול עם סיני, פה בתמונה, הנה, חבר הכנסת יעקב כץ, אתה יכול לראות את עצמך פה בתמונה.
ניצן הורוביץ:
זה סיור שאורגן על ידי הודה הזאת בראשות חבר הכנסת יעקב כץ לפני כשנה בתוואי גדר הגבול עם מצרים, כאשר בעצם הקריאות לגידור הגבול עם מצרים נשמעו במשך זמן רב.
ניצן הורוביץ:
העבודה באופן רציני החלה לפני כשנה וחצי.
ניצן הורוביץ:
לפי נתוני משרד הביטחון, כפי שנמסרו לועדה הזאת, בניית הגדר אמורה להיות מושלמת בתחילת שנת 2013, זאת אומרת בעוד כחצי שנה מהיום.
ניצן הורוביץ:
אתם יכולים לראות, זאת גדר של בערך והיא גדר לכל אורך הגבול עם סיני.
ניצן הורוביץ:
אני רוצה להעיר כאן בהקשר הזה שכדאי כבר להתחיל לדון בגידור הגבול עם ירדן.
ניצן הורוביץ:
הנושא הזה הוא חשוב לא רק לצורך הסוגיה שעומדת לפנינו, שהיא סוגיה של הגירה, אלא גם לנושאים נוספים, כגון: הברחת אמצעי לחימה, רכוש גנוב, סמים, סחר בנשים ובכלל למעבר של גורמים פליליים.
ניצן הורוביץ:
לצערי, היה צורך באותו פיגוע שהתרחש בקרבת אילת כדי שהגורמים השונים יזרזו את העניין.
ניצן הורוביץ:
אז זה נושא הגדר.
ניצן הורוביץ:
אני פשוט סוקר את כל הנושאים בקצרה, אחר כך אנחנו נפתח דיון ונשמע יותר פרטים.
ניצן הורוביץ:
אני רק רוצה להעיר גם בעניין הגדר שחייבים להבין שגדר היא לא פתרון מוחלט.
ניצן הורוביץ:
יש גדרות במקומות שונים בעולם.
ניצן הורוביץ:
הם אכן מצמצמות את העניין, אבל לא נותנות פתרון מוחלט וגם לא מענה מוחלט, ופה אנחנו צריכים לדבר על גישה כוללת ותמונה כוללת, וזה מה שאני מנסה להראות בדיון הזה, גישה כוללת.
ניצן הורוביץ:
הסוגיה השנייה היא מאבק במבריחים.
ניצן הורוביץ:
אנחנו יודעים שחלק מתנועת ההגירה, כמו, אגב, מה שנעשה במקומות אחרים בעולם, כמו בגבול ארצות הברית – מקסיקו ובמקומות אחרים, כניסה למדינות אירופיות שונות, נעשית על ידי מבריחים, גורמי פשע לכל דבר, שלוקחים מאותם מהגרים סכומי כסף גדולים ביותר.
ניצן הורוביץ:
המבריחים האלה, כפי ששמענו בועדה לאורך השנה במספר דיונים, יש להם שיתוף פעולה מצד גורמים בישראל ממגזרים שונים, גורמים שהם מסייעים להם, הם שותפים לפעולה נפשעת הזאת, הם סוחטים כספים, הם מעבירים כספים מקהילות בישראל אל הגורמים בסיני שעסוקים בפעילות הזאת.
ניצן הורוביץ:
זאת תופעה שלילית ביותר.
ניצן הורוביץ:
אני יכול כאן לציין, היועץ המקצועי של הועדה, ד"ר גלעד נתן מעיר שבסוף מאי, זאת אומרת בחודש שעבר, הוגש כתב אישום נגד שני משתפי פעולה עם מבריחים, בעקבות חקירה של זרוע "סער" של המשטרה.
ניצן הורוביץ:
אנחנו קיימנו בעניין הזה שני דיונים מקיפים בועדה בשנה האחרונה.
ניצן הורוביץ:
מי שירצה את החומר לגבי המידע ביחס לפעילות המשטרה כלפי כנופיות המבריחים והשותפים והמסייעים שלהם בישראל, יוכל לקבל את זה מהועדה.
ניצן הורוביץ:
זה נושא שהוא חשוב ביותר.
ניצן הורוביץ:
ברגע שאותם מבריחים ידעו שסייענים והמשתפי פעולה שלהם בישראל יעמדו בפני פעילות אכיפה נמרצת של המשטרה, אני חושב שזה יסייע במאבק הכולל בתופעה הזאת.
ניצן הורוביץ:
הנושא השלישי הוא מאמץ מדיני.
ניצן הורוביץ:
נושא ההגירה הוא נושא בינלאומי שמדינות העולם מתמודדות איתו כולן והוא מחייב פעילות בינלאומית.
ניצן הורוביץ:
במדינות אפריקה הוא מחייב פעילות דיפלומטית אינטנסיבית מול מדינות המוצא של מבקשי המקלט, המסתננים, המהגרים למיניהם.
ניצן הורוביץ:
בעוד שבועיים יהיה פה שגריר אריתריאה שאיתו נדון גם במצב הקשה בארצו וגם בגישת ממשלתו כלפי כל הנושא הזה.
ניצן הורוביץ:
ממשלת אריתריאה היא רק אחד הגורמים שאיתם צריך לבוא במגע.
ניצן הורוביץ:
יש התעוררות במשרד החוץ בעניין הזה, אבל אני יכול להגיד שכמדיניות מובנית, עד לאחרונה, לא ניתנה תשומת הלב המספקת על ידי הגורמים השונים לסוגיית ההגירה במסגרת היחסים הבינלאומיים שמדינת ישראל מקיימת וזה נושא שלדע
ניצן הורוביץ:
תנו הוא צריך להיות בעדיפות עליונה מבחינת הטיפול של מדינת ישראל.
ניצן הורוביץ:
העניין השני מול המדינות המערביות זה מה שנקרא: שותפות בנטל.
ניצן הורוביץ:
במידה וישראל, במגעים שלה מול הקהילה הבינלאומית, ישראל לא אשמה, לא אחראית על מצב כזה או אחר ששורר באיזה שהיא מדינה אפריקאית, אם באריתריאה או במדינה אחרת והשותפות כאן צריכה להיות שותפות בינלאומית.
ניצן הורוביץ:
אם אכן הקהילה הבינלאומית מגיעה למסקנה שצריך להשתתף בנטל הזה, אז פה המגעים צריכים להיות מול סוכנויות האו"ם למיניהם ומול מדינות מערביות.
ניצן הורוביץ:
אני יכול להעיר שאם מדינת ישראל רוצה שמדינות מערביות יקלטו חלק מהאנשים האלה אצלן, גם מדינת ישראל צריכה לקלוט ולדבר על איזה שהן מכסות, כי אחרת שום מדינה אחרת לא תרצה להשתתף בנטל הזה.
ניצן הורוביץ:
גם ככה העניין הוא קשה וסבוך ביותר.
ניצן הורוביץ:
נושא נוסף – הליך קבלה מסודר שצריך להתקיים עם הכניסה בגבול, שהוא כולל: בדיקות רפואיות ומתן חיסונים.
ניצן הורוביץ:
הסברה כללית על מדינת ישראל מבחינת חוקים, יחס לנשים ולקטינים, חוקי עבודה, זכויות עובדים, תרבות ונוהג וכן איתור נפגעי פוסט טראומה וקורבנות של עבירות סחר בבני אדם, ניצול מיני ואלימות שאנחנו יודעים שקיימים במידה רחבה בסיני כחלק מתנועת ההגירה הזו.
ניצן הורוביץ:
בירור המעמד – בירור המעמד היא סוגיה קריטית.
ניצן הורוביץ:
יש מערך של כוח אדם של רשות האוכלוסין וההגירה שצריך להרחיב אותו כדי לברר את המעמד של האנשים האלה.
ניצן הורוביץ:
יש יחידה שנקראת: RSD שזה ראשי תיבות של Refugee Status Department קביעת מכסות, כפי שהדגשתי, גם לצורך העניין הקריטי של שותפות בנטל מצד מדינות נוספות ומי שזכאי ועומד בקריטריונים צריך לקבל את היחס ההולם.
ניצן הורוביץ:
במקביל, אותם אנשים שבאותו תהליך מגיעים למסקנה שאין להם זכות והם אינם עומדים בקריטריונים ואין להם שום מעמד לקבלת מעמד של פליט, או מעמד אחר, צריכים להחזיר אותם לארץ המוצא.
ניצן הורוביץ:
לשם כך צריך לייעל את ההליך של ה – RSD ולתחום אותו במספר ימים ולא כמו שקיים היום ששם יש,כמדומני, תיכף נשמע פרטים, יש אלפי בקשות שמצטברות ביחידה הזאת של משרד הפנים.
ניצן הורוביץ:
צריך לתחום את זה במספר ימים ואני אומר את זה במפורש, מי שאיננו זכאי, או מי שאיננו עומד בקריטריונים, מי שהוא מהגר עבודה ואיננו זכאי למעמד פליט צריך להחזיר לארץ המוצא.
ניצן הורוביץ:
אנחנו עכשיו עומדים, בימים האלה, בנושא של החזרה של כמה אלפי אפריקאים, רובם אזרחי חוף השנהב, מיעוטם אזרחי דרום סודן שמספרם מוערך בין 700 ל – 1,000 איש.
ניצן הורוביץ:
גם בעניין הזה צריך לגבש נוהל החזרה מסודר גם מבחינה טכנית וכו'.
ניצן הורוביץ:
לגבי אחזקה של מבקשי המקלט והמסתננים – אנחנו חושבים שלא צריך לכלוא ללא משפט בני אדם שהם אינם ברי גירוש.
ניצן הורוביץ:
אנחנו חושבים שצריך להקים מתקני שהייה ומחסה לאנשים האלה, שהם אינם בתנאי כליאה.
ניצן הורוביץ:
במתקנים האלה שיכולים להיות גם באזור הגבול, במתכונת כזו או אחרת, גם בעניין הזה אנחנו מיד נשמע פרטים, צריך להבטיח תנאים אנושיים מבחינת בריאות ורווחה.
ניצן הורוביץ:
אנחנו מדברים עכשיו על 5 מתקנים שצפויים לקום בעתיד, בהתאם לתכנית שהציג משרד הביטחון, תיכף נשמע את הפרטים בעניין.
ניצן הורוביץ:
לגבי קיום אלה שכבר נמצאים כאן והם אינם ברי גירוש מבחינת ההגנה הזמנית, אנחנו חושבים שלנוכח הכמות הרבה של עובדים זרים שמביאים כל העת לישראל, חלק מאותם אנשים צריכים לקבל היתרי עבודה על חשבון חלק מהעובדים הזרים, כאשר במקביל יהיה צמצום של מכסות העובדים הזרים שמגיעים לישראל.
ניצן הורוביץ:
אנחנו מדברים בעיקר על תחומים של חקלאות, מקצועות שלד בענף בניין וכו', שבהם יש מיעוט של עובדים ישראלים.
ניצן הורוביץ:
ככלל, בועדה הזאת אנחנו מעודדים שילוב של עובדים ישראלים, אבל אנחנו יודעים שבמקביל יש עשרות אלפי עובדים זרים שממשיכים להגיע לארץ מידי שנה בהיתר והיות ויש כאן אוכלוסייה גדולה של אותם מסתננים שהם אינם ברי גירוש והם תחת הגנה זמנית והם צריכים למצוא קיום, כדי מה שנקרא, למנוע את אותה פשיעה הישרדותית שאנחנו מדברים עליה בשבועות האחרונים.
ניצן הורוביץ:
צריך שחלק מאותם אנשים יופנו לתעסוקות על חשבון חלק מהעובדים הזרים שמדינת ישראל ממשיכה להביא כל הזמן במקביל.
ניצן הורוביץ:
על ידי כך יושגו שתי מטרות: א' – ירד הלחץ מהשכונות בדרום תל אביב ובמקומות אחרים שבהם הם מתרכזים ואותם אנשים יופנו לתעסוקות בפיקוח ובצורה מסודרת בלי שיצטרכו לעבוד כל מיני שוקי עבדים למיניהם, או חלילה לגנוב, או לשדוד.
ניצן הורוביץ:
זה דבר שכאמור גם המשטרה התייחסה אליו.
ניצן הורוביץ:
התייחסנו אליו בהרחבה בשבועות האחרונים.
ניצן הורוביץ:
זה נושא קריטי.
ניצן הורוביץ:
הטיפול בקטינים ובבלתי מלווים – יש למנוע כליל אחזקת קטינים במתקני כליאה גם לתקופות קצרות.
ניצן הורוביץ:
קטינים בלתי מלווים צריך לקלוט בפנימיות, או להעביר בצורה מסודרת למשפחות אומנה, או אפוטרופוס מטעם הקהילה.
ניצן הורוביץ:
זה נושא שהוא מחויב על פי האמנות הבינלאומיות וגם לפי החוק הישראלי.
ניצן הורוביץ:
נושא נוסף – מניעת העסקה בלתי חוקית.
ניצן הורוביץ:
אכיפת חוקי המגן על כל עובד בישראל.
ניצן הורוביץ:
האכיפה תצמצם את המוטיבציה להעסיק מהגרי עבודה ובכלל זה את בואם לישראל.
ניצן הורוביץ:
לצורך כך צריך להרחיב, זה נושא שעלה בועדה הזאת כמעט מידי שבוע, צריך להרחיב את היחידה לאכיפת חוקי עבודה של עובדים זרים במשרד התמ"ת.
ניצן הורוביץ:
עכשיו, גלעד כמה מפקחים יש?
ניצן הורוביץ:
אז רק לתת לכם אינדיקציה, עכשיו יש 14 פקחים שבעצם אמורים לפקח על עבודה של רבע מיליון זרים במדינת ישראל, רבע מיליון, רובם הגדול עובדים זרים, או זרים שעובדים בכל מיני סוגים של מעמד.
ניצן הורוביץ:
אתם יכולים להבין ש – 14 פקחים על רבע מיליון עובדים זה דבר שאינו מאפשר פיקוח הולם.
ניצן הורוביץ:
אנחנו שומעים הרבה בימים האחרונים על קנסות למעסיקים וכל מיני דברים מהסוג הזה, ללא פיקוח, ללא כוח אדם שמפקחים שיקבלו שכר ראוי, תנאים ראויים, אי אפשר יהיה קיים את הפיקוח הזה בצורה הולמת.
ניצן הורוביץ:
נושא אחרון וקריטי – שיפוי הרשויות.
ניצן הורוביץ:
במצב הנוכחי המדינה מתעלמת לחלוטין מהקיום של האוכלוסייה הזו, מה שגורם לנטל בלתי נסבל על התושבים, ועל הרשויות המקומיות שלא זוכות לשיפוי על ההוצאות, וזה כולל רשויות מקומיות כמו למשל: עיריית תל אביב, על ההוצאות שהוא נותנת וגורמים אחרים.
ניצן הורוביץ:
כמו למשל: שירותי בריאות ורווחה, בתי חולים וכו', שלא מקבלים שיפוי מדינה, שיפוי תקציבי.
ניצן הורוביץ:
לכן צריך להכיר באנשים האלה כתושבים לצורך שיפוי תקציבי.
ניצן הורוביץ:
אם אנחנו מדברים על כמה עשרות אלפים שנוספו בתל אביב, אז עיריית תל אביב צריכה לקבל, לזכות בשיפוי על השירותים שהיא נותנת בכל התחומים, אחרת הנטל הוא באמת בלתי נסבל ואז גם עולות הצעות, כמו ששמענו למשל בתל אביב, להוספת מיסוי לתושבים ואנחנו חושבים שהעניין הזה הוא בלתי מוצדק.
ניצן הורוביץ:
אלה ההצעות שבעצם נידונו כאן בועדה הזאת לאורך השנה.
ניצן הורוביץ:
אתם יכולים לראות שאנחנו מנסים להציג כאן גישה כוללת תוך הכרה בקשיים הרבים שהבעיה הזאת יוצרת.
ניצן הורוביץ:
אני חייב להגיד מילה לפני שאני פותח את הדיון.
ניצן הורוביץ:
הבעיות האלה הם לא מאפיינות בשום צורה רק את ישראל.
ניצן הורוביץ:
יש ניסיון בינלאומי עשיר ואפשר גם להגיד: עגום בטיפול של מדינות רבות בנושאים האלה.
ניצן הורוביץ:
כולל מדינות שיש להם גבולות יבשתיים עם ארצות הגירה וכולל מדינות שאין להם גבולות יבשתיים עם ארצות הגירה, ומתמודדות עם הגירה שמגיעה אליהם בדרכים שונות ומשונות דרך הים, דרך האוויר ובכל דרך שאתם יכולים להעלות בדמיונכם.
ניצן הורוביץ:
אנחנו מדברים על בעיה בינלאומית עולמית קשה ביותר שרק הולכת ומחריפה בגלל הפערים שנוצרים בין העולם הראשון לעולם השלישי.
ניצן הורוביץ:
סוגיות של משבר סביבתי, משבר אקלימי, סוגיות של משבר כלכלי, כל אלה הם יוצרים לחצי הגירה מאד גדולים, שישראל היא חלק מהם.
ניצן הורוביץ:
בישראל הבעיה הזאת היא בעלת ייחוד מסוים בגלל אותו גבול יבשתי שיש לנו עם אפריקה, אבל כאמור, גם מדינות נוספות, אם אנחנו מדברים על מדינות כמו אוסטרליה או ארצות הברית, או ספרד, או איטליה, או מדינות רבות אחרות, יוון, מתמודדות עם הבעיה הזאת בהיקפים לא פחות גדולים.
ניצן הורוביץ:
בכל מדינה הקשיים שלה.
ניצן הורוביץ:
זהו.
ניצן הורוביץ:
אלה ההצעות.
ניצן הורוביץ:
כאמור, הנתונים היותר מפורטים, מי שירצה יוכל לקבל.
ניצן הורוביץ:
אני מפנה את הנוכחים למסמך הזה שהועדה הוציאה, שכתב ד"ר גלעד נתן, שנקראת: "לא ישראלים בישראל" שזה מסמך סיכום שנוגע לזרים, עובדים זרים, מסתננים, פליטים, מבקשי מקלט, כל הקטגוריות כולם, שכאמור כיום בישראל מונות כרבע מיליון, כ – 250,000 איש.
ניצן הורוביץ:
אז אני אפתח את הדיון.
ניצן הורוביץ:
אנחנו נעשה איזה שהוא ריצ'רץ' בין חברי הכנסת ונציגי הממשלה והארגונים.
ניצן הורוביץ:
אז לפי סדר.
ניצן הורוביץ:
דב היה כאן ראשון וביקש, אז בבקשה.
דב חנין:
תודה רבה אדוני היושב ראש.
דב חנין:
קודם כל אני מברך אותך על הדיון הזה ודווקא זה בדיוק הדיון שאנחנו צריכים.
דב חנין:
לא דיון של איזה שהיא סיסמה קליטה שאפשר לרוץ איתה לציבור אלא דיון מורכב בבעיה מורכבת ורצינית שמדברים עליו לגופו של עניין.
דב חנין:
זה מה שחסר לנו.
דב חנין:
ומה שחסר לי זה שדיון כזה והצעות כאלה וחשיבה כוללת כזאת תיעשה על ידי ממשלת ישראל.
דב חנין:
במקום להתחרות עם חברי כנסת ועם אנשים אחרים בהתלהמות ובהצעות מתלהמות הוא צריך להתייחס לבעיות באופן אמיתי וכולל.
דב חנין:
עד היום ובאמת הועדה הזו, לאורך השנים האחרונות, היא יוצאת מהכלל לטובה, אבל עד היום חוץ ממקומות מועטים מדינת ישראל חיה בהכחשה מתוך מחשבה שאם נעצום את העיניים מספיק חזק, הבעיה הזאת תיעלם ואם היא לא תיעלם היא תצטמצם ולא צריך להתעסק בה והיא תפתור את עצמה בעצמה.
דב חנין:
היא לא תפתור את עצמה בעצמה ולא רק שהיא לא תפתור את עצמה בעצמה, גם לנו אין פתרונות קסם.
דב חנין:
אין פה פתרונות קסם.
דב חנין:
יש פה התמודדות מורכבת, מסובכת, שתיקח זמן, יש לה מחיר, יש לה מחירים כלכליים, יש לה מחירים חברתיים.
דב חנין:
הבעיות שאנחנו רואים היום בשכונות דרום תל אביב הם בעיות איומות, המצוקה שם גם של התושבים הותיקים, גם של מבקשי החיים מאפריקה, היא קיצונית והיא מחייבת התמודדות מאד כוללת ומאד מהירה, אבל היא לא תהיה התמודדות פשוטה.
דב חנין:
כשאנחנו מדברים על מבקשי החיים שמגיעים אלינו מאפריקה, הם מגיעים, רובם הגדול מגיעים מאריתריאה ומצפון סודן, 90 אחוז מהם.
דב חנין:
האנשים האלה בורחים משם על חייהם.
דב חנין:
לצערי הגדול מדינת ישראל לא הקימה מנגנון שיודע להחליט מי מהם באופן אישי הוא פליט ומי איננו פליט, אבל הם כולם בורחים גם ממשטרי עריצות וגם ממצוקות ומשבר חברתי וסביבתי מאד קשה.
דב חנין:
אני זוכר שלפני 10 שנים כשנתתי הרצאות על משבר האקלים ושאלו אותי: איך ייראה משבר האקלים בארץ?
דב חנין:
אני אמרתי: הביטוי הכי בולט של משבר האקלים בארץ יהיה פליטים.
דב חנין:
האנשים האלה שמגיעים אלינו הם, בין היתר, פליטים של משבר אקלים.
דב חנין:
אתם יודעים, במזרח אפריקה לפני 50, 60 שנה בצורת היתה עניין של 1 ל – 10 שנים, היום זה כל שנתיים.
דב חנין:
אז אנשים בורחים.
דב חנין:
כשמצטרפים לזה מלחמות על משאבים כמו בדרפור, או משטרי עריצות כמו באריתריאה, אז בורחים בהמוניהם.
דב חנין:
מה צריך לעשות?
דב חנין:
אני בעד לסגור את הגבולות.
דב חנין:
אני בעד, קודם כל לסגור את הדלת המסתובבת והייתי מציע לסגור אותה מיד.
דב חנין:
להפסיק לייבא לישראל עובדים זרים.
דב חנין:
אין לנו אפשרות.
דב חנין:
יש לנו המון אנשים שכבר נמצאים פה והם צריכים למצוא להם איזה שהוא פתרון, אבל אסור לייבא עוד עובדים זרים, חדשים בשום פנים ואופן.
דב חנין:
אלה שנמצאים כאן, אומר משרד החוץ ובצדק, שאת ה – 90 אחוז האלה מאריתריאה ומצפון סודן אי אפשר לגרש, זו מציאות ולכן, אדוני היושב ראש, אני לא אופטימי לגבי האפשרויות של מציאת פתרונות בינלאומיים לא עם אריתריאה ולא גם פתרונות של שותפות בנטל.
דב חנין:
אנחנו צריכים להשלים עם העובדה שמי שנמצא פה, ככל הנראה, בעתיד הנראה לעין יישאר פה.
דב חנין:
האנשים האלה צריכים להתקיים איכשהו ולכן כל הכיוון שהממשלה הולכת אליו הוא הכיוון ההפוך למה שצריך.
דב חנין:
הממשלה אומרת: אסור להם לעבוד.
דב חנין:
עכשיו גם מעבירים בממשלה הצעת חוק שאומרת שאסור בכלל להשכיר להם אפילו דירה.
דב חנין:
מה רוצים שהאנשים האלה יעשו?
דב חנין:
הרי הם לא ייעלמו והם לא יתאבדו מרצון.