GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניצן הורוביץ:
כן, הרפואה מונעת, אני מבין.
שחר שוהם:
מנהלי בתי חולים אומרים בעצמם: לא יכול להיות שרק אנחנו נטפל במצב חירום.
שחר שוהם:
יש לאפשר גישה לפני זה ואותו דבר לשירותי רווחה.
ניצן הורוביץ:
חבר הכנסת יצחק הרצוג, בבקשה.
יצחק הרצוג:
אין ספק שכשמנהלים את הדיון ופורטים אותו לפרוטות, אז בסוף בתהליך שבפניו אנחנו נמצאים, יש לנו כ – 70,000 אזרחים זרים שנמצאים כאן ללא היתר כאשר יש לך השלכות על כל מערך השירותים של המדינה וכמובן על שוק התעסוקה, לרבות שוק התעסוקה של ערביי ישראל.
יצחק הרצוג:
יש את הפרק הבא – זה אלה שרוצים להגיע.
יצחק הרצוג:
לגבי אלה שרוצים להגיע אני התרשמתי בסיור של ועדת החוץ והביטחון שאכן סוף סוף תשתיות המדינה נבנות שם בצורה מרשימה ויפה ונעשה מאמץ על מכל הכיוונים גם לסגור את סיני וגם מקומות אחרים.
יצחק הרצוג:
במובן הזה אני חושב שנראה שיפור דרמטי החל מאוקטובר.
יצחק הרצוג:
אני חושב שהחל מאוקטובר, מהרגע ששני הקטעים האחרונים של הגדר ייסגרו, אז לפחות בשלב הראשון יהיה הרבה יותר קשה להגיע ו אמרה את זה נכון, כלומר, בגלל הצפי של סגירת שני המקטעים האחרונים אז יש מאמץ נוסף, מאמץ יתר, להגיע כרגע.
יצחק הרצוג:
עכשיו תהיה השאלה: מה עושים עם ה – 70,000 מעבר להוצאת הסודנים של דרום סודן, אנחנו נמצאים בסיטואציה מורכבת לגבי סודן ולגבי אריתריאה.
יצחק הרצוג:
הם בעצם שתי הבעיות העיקריות.
יצחק הרצוג:
ואז השאלה היא: איזה החלטה מקבלת המדינה?
יצחק הרצוג:
או שהיא עושה עבודת מטה ובודקת בצורה רצינית ולעומק את סוגית סודן ואריתריאה שאני לא חושב שאפשר לקיים על זה עכשיו דיון עומק, זה נושא הרבה יותר מורכב ומסובך.
יצחק הרצוג:
יהיה על זה דיון בועדה של ועדת החוץ והביטחון.
יצחק הרצוג:
סיגל שלחה לי את החומר, יש לי גם חומר סותר, אני גם הצגתי את זה בעמדה פומבית.
יצחק הרצוג:
לפחות, אני לא חולק על הטענה לגבי מצב זכויות האדם באריתריאה פר-סה, אני רק לא בטוח שיותר גרוע מכל מדינה אפריקאית אחרת ואני לא בטוח שלא ניתן להגיע להסדרה מתואמת עם ממשלת אריתריאה של כל הסוגיה.
יצחק הרצוג:
לאחר מכן, בהינתן מצב שאם יש פתרון – בסדר.
יצחק הרצוג:
אבל אם אין פתרון הרי אני לא רואה אפשרות להשאיר 70,000 איש במכלאה.
יצחק הרצוג:
זה לא נראה לי סביר.
יצחק הרצוג:
אני חושב שצריך לקיים על זה דיון הרבה יותר רציני כדי להוציא את הריכוזים ממקומות שבהם הם שוהים כשלכאורה ניתן היה לפזר את הריכוז הזה בכל מיני מקומות בארץ, אולי בצורה מוסדרת, או בחקיקה או בהסדר ארוך טווח כדי לבנות, מה שנקרא, תהליך בהמשך או של החזרה או של הגירה למדינות אחרות.
ניצן הורוביץ:
כן, איריס מעיין בבקשה.
איריס מעיין:
איריס מעיין, אני ממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה במשרד התמ"ת.
איריס מעיין:
מתוקף תפקידי אני שוזפת מידע רב, שומעת מידע רב, אני בעיקר משתדלת להיות אדם שומע ולומד.
איריס מעיין:
אני מברכת על הדיון הזה מאד.
איריס מעיין:
אני חושבת שדיון כזה צריך להימשך ללא פחד, מורא וללא הפסקה, עד שנגיע לידי פתרון.
איריס מעיין:
הדיון הזה מאפיין את החברה האנושית בכללה משחר היותה.
איריס מעיין:
העם היהודי שאני חלק גאה בו בדרך כלל היה בצד המהגרים ולא בצד קולט ההגירה, אבל גם כשהיה מהגר וגם כשהיה קולט אגירה, כאשר עשה את זה מתוך חשיבה מראש ולא מתוך התנהגות היסטרית בדיעבד, תמיד הואיל לעצמו יותר, גם כשהיה מהגר וגם כשהיה קולט הגירה.
איריס מעיין:
זכורות לנו תקופות טובות ותמיד כשהיינו בפרוספריטי זה בגלל שידענו לטפל נכון מהבחינה החברתית והחברה היהודית היא חברה ותיקה מאד בחברה האנושית בכללה, תרבות היהודית והיא יודעת, יש לה פתרונות גם מהעבר שלנו ואנחנו יכולים למצוא פתרונות גם בהווה שלנו לטפל באנשים שמבקשים לחיות איתנו.
איריס מעיין:
אנחנו חייבים להבין את הקונטקסט העכשווי ולא ההיסטורי, שהעולם היום הוא באמת כפר גלובלי אחד קטן.
איריס מעיין:
הערבות של החברה האנושית היא ערבות של חברה אנושית של כל העולם בכללותו.
איריס מעיין:
אם אנחנו נרצה את זה או לא נרצה את זה, אם אנחנו נקים גבול כאן או שם, או במקום אחר, הניסיון ומה שאני שומעת מלמד אותי ששום גבול פיזי לא עוצר תנועה של בני אדם והתנועה של בני אדם גם לא עוצרת במקום אחד והיא ממשיכה הלאה.
איריס מעיין:
זה תופעה כללית שצריך להתייחס אליה ולקחת אותה בחשבון של הפתרונות.
איריס מעיין:
אני חושבת שמכל הפתרונות ששמעתי מסביב לשולחן הזה היום הפתרונות שנראים לי הכי רנטביליים הם באמת שני דברים: א' – לקיים דיון מהיר, עד כמה שאפשר, קודם כל אני רוצה להגיד דבר אחד: הממשלה היא רשות מבצעת.
איריס מעיין:
מי שנותן לממשלה הוראות איך לבצע, מה לבצע, זה החברה הישראלית והרשות המחוקקת, חברי הכנסת, אתם נבחרים כדי לתת לנו הוראות מה לעשות.
איריס מעיין:
את ההוראות אתם מקבלים מהבוחרים שלכם.
ניצן הורוביץ:
הרי זה שני דברים.
איריס מעיין:
אז זה דבר אחד.
איריס מעיין:
זאת אומרת, כשאנחנו כחברה ישראלית רוצים לדעת איך אנחנו רוצים לפתור את הדברים, אנחנו שומעים מה שהחברה הישראלית אומרת לנו שהיא רוצה שיהיה פה.
איריס מעיין:
מה שהרצפה מרימה למעלה ומקבלים הוראות לממשלה ואז אנחנו מבצעים.
איריס מעיין:
הרעיון הוא לתת באמת איזה שהיא תשתית שלפיה אנחנו נקבע מי הוא באמת אדם שיכול להישאר כאן ואז להשתמש בו ככוח רנטבילי, ככוח שמממן את עצמו ואת השהות של עצמו.
איריס מעיין:
אנחנו לא נכניס אותו למתקנים שממומנים על ידי אנשים שבקושי מממנים את החברה שלנו גם היום ויוצאים לרחובות כל קיץ ואומרים: אנחנו אין לנו כוח לשאת את מה שאנחנו צריכים לשאת גם היום ועכשיו אתם תתנו לנו לשאת גם 7 מתקני כליאה שבתוך כל אחד מהם יש 10,000 איש שאנחנו צריכים לממן אותן 3 שנים מכוח העבודה שאין לנו בכלל.
ניצן הורוביץ:
מה בעצם את אומרת?
איריס מעיין:
אז בעצם מה שאני אומרת זה:
איריס מעיין:
אנחנו נחליט מי אנחנו נותנים לו הגנה כזאת או אחרת, זמנית כזאת או אחרת.
איריס מעיין:
בזמן שאנחנו נותנים לו הגנה כזאת או אחרת, זמנית כזאת או אחרת, אנחנו ניתן לו לעבוד ולממן את השהות של עצמו פה בעצמו וגם יתרום בתפוקה שלו ובתועלת שלו לחברה שלנו כפי שזה נעשה בעל ארצות העולם.
איריס מעיין:
במקום שזה נעשה בצורה מתוקנת ולא מתוך פחד כזה או אחר שהדבר הזה ימוטט את החברה שבתוכה האנשים האלה חיים.
איריס מעיין:
פחד מזרים לא צריך לאפיין את החברה היהודית, לדעתי.
ניצן הורוביץ:
אז רק לנקודה הזאת: שמעת את אדלשטיין והגישה שאומרת שאם, תגיבי לזה, אם תתני עבודה מסודרת, אני מחדד את הנקודה, אז יותר אנשים יבואו, זאת הטענה הראשונה והטענה השנייה היא שזה לא יהיה בעצם, לפי מה שהוא אמר, על חשבון העובדים הזרים שמביאים, המכסות, אלא שזה יהיה בנוסף ואז לדחוק עובדים ישראלים, למשל שמענו את ההתייחסות - - -
יעקב כץ:
אגב, אני רוצה להגיד, ברשותך,
ניצן הורוביץ:
אני פשוט מחדד.
ניצן הורוביץ:
אני לא חידדתי נכון?
יעקב כץ:
אמר לי אחמד טיבי, חבר הכנסת טיבי ואישר לי עכשיו דב חנין, הוא לא יודע לספור את המספר, אבל למעלה מ – 10,000 עובדים ערבים שעבדו בעבודות בישראל, ופעם אחת עלה על הבמה אחמד טיבי ואמר לי: הם השמאלנים, הם דואגים למסתננים, הם לא דואגים לערבים.
יעקב כץ:
אז אני אומר:
יעקב כץ:
הלוא יש לכם חצי מהמצביעים, זה גם אצלך הם ערבים.
יעקב כץ:
אתה דואג להם?
יצחק הרצוג:
קודם כל אני אמרתי שזה בא על חשבון.
יעקב כץ:
אני דואג.
יעקב כץ:
אני יודע שעכשיו אחמד טיבי אמר לי שכולם יצביעו ליעקב כץ כי הוא - - -
ניצן הורוביץ:
אגב, רק שיהיה ברור.
יצחק הרצוג:
קצת מסולף מה שאתה אומר, אבל בלי קשר אני חושב שאם מתמודדים עם העוני, ...
יצחק הרצוג:
של מהגרי עבודה זרים פוגעת בשוק של מקבלי השכר הנמוך בתחום התעסוקה זה עובדה ברורה וידועה, בין היתר יש שם גם ציבור ערבי.
ניצן הורוביץ:
רק שתביני, דעתי כדעתך, רק אני רוצה שתגיבי לטענות, כי פה זה טענות שנשמעות.
איריס מעיין:
התגובה שלי והתשובה שלי היא, אני אהיה קצת יהירה ושחצנית ולא מה שאני רוצה להיות, כי זה לא תגובה מלומדת, אבל זה תגובה מתוך מה שאני שומעת.
איריס מעיין:
הדבר הזה, שוב, אני חוזרת ואומרת:
איריס מעיין:
כשאתה נותן לאדם לעבוד ולהחזיק את עצמו זה תמיד יותר טוב מאשר אתה מחזיק אותו, כי זה מחליש אז את שניכם.
איריס מעיין:
אז זה תגובה אחת.
איריס מעיין:
תגובה שניה זה שבהרבה מאד מקרים, גם בארץ, גם אנחנו רואים את זה בארץ ואנחנו רואים את זה גם בארצות העולם, האנשים האלה מקיימים עסקים משל עצמם שבסופו של דבר יוצרים מקומות עבודה נוספים שיכולים להעסיק אנשים נוספים.
יצחק הרצוג:
יש פה בעיה, כי למשל פיצוציות בתל אביב בלילה שנסגרו מכל מיני סיבות, אז פיצוציות של העובדים הזרים מתנהלות לבד בצורה לא חוקית.
יצחק הרצוג:
זה שוק אפור.
יצחק הרצוג:
יש לך פה שוק או שחוק או אפור, לא שוק אמיתי.
איריס מעיין:
השוק הזה, זה בדיוק מה שאני אומרת, השוק הזה לא צריך להיות לא שחור ולא אפור, הוא צריך להיות מסודר לגמרי כאשר המחשבה היא שצריך לתת, המחשבה היא שלי, בתזה שלי שצריך לתת לכל אדם להחזיק את עצמו בצורה מסודרת, כאשר שוב, אני עוד פעם אומרת, צריך בהחלט כן להחליט ומהר מי החברה הישראלית רוצה וחושבת שהיא צריך להישאר כאן, ומי החברה הישראלית לא רוצה ולא חושבת שהוא צריך להישאר כאן.
איריס מעיין:
אם היא לא רוצה ולא חושבת שהוא צריך להישאר כאן, היא צריכה להיות מסוגלת להוציא אותו מכאן בדיוק באותה מהירות וזה צריך להיות כמובן במתאם למה שקורה בארצות העולם.
ניצן הורוביץ:
ד"ר גלעד נתן, שהוא היועץ המקצועי של הועדה מטעם ממ"מ – מרכז מידע ומחקר של הכנסת.
נתן גלעד:
אני רוצה להעיר הערה בעיקר לנושא של שוק העבודה.
נתן גלעד:
הרעיון של להעסיק מבקשי מקלט זה לא המצאה ישראלית.
נתן גלעד:
זה רעיון שקיים בכמה מדינות במודלים וגם הרעיון של להעסיק אותם במקצועות של עובדים זרים, מודל שהבאתי פה לועדה לפני 5 שנים, היה מודל גרמני.
נתן גלעד:
אבל, וזה חשוב, גם בגרמניה שבה יש מודל כזה, רוב רובם של הפליטים לא מועסקים, בטח לא בשנים הראשונות שהם במדינה מסיבה פשוטה: שוק עבודה זה דבר עדין.
נתן גלעד:
שוק העבודה זה דבר שכל הכנסה שלו, במיוחד בשוק עבודה ישראלי יש לו גם הוצאה.
נתן גלעד:
צריך למצוא עבודה.
נתן גלעד:
השנים שבהם הגיעו עיקר מבקשי המקלט מאפריקה היו שנים של אבטלה נמוכה בישראל ושל צמיחה.
נתן גלעד:
אני מתייחס לנושא של ...
נתן גלעד:
אנחנו כבר לא שם.
נתן גלעד:
האבטלה עולה והצמיחה יורדת ואין עוד ועוד מקומות עבודה.
נתן גלעד:
בתחום שירותים, שהיה תחום גדול שמעסיק אותם, אני לא יודע על עוד ועוד מסעדות חדשות שנפתחות ואני גם לא יודע כמה עוד ועוד ערים עוברות לשירותי קבלן במקום עובדי עירייה שעושים את הניקיון ויעסיקו עובדי קבלן שמעסיקים את הכי זולים.
נתן גלעד:
אני גם יכול לנחש שהעובדה שמדינה רוצה לקצץ את מחיר המטרה בענף החלב הוא הסיבה המרכזית לזה שמחפשים להוזיל עלויות בענף החלב ולעבור מהעסקה של עובדים ישראלים להעסקה של עובדים זרים.
נתן גלעד:
כבר היום המאות הבודדות של עובדים זרים בענף הרפתות תופסים מקומות עבודה של ישראלים ויש קושי רב של אנשים למצוא משרות בתחום הזה.
נתן גלעד:
לכן צריך מאד להיזהר.
נתן גלעד:
צריך לשים לב להבדל בין תחום שבא ואומר עכשיו: אנחנו צריכים עוד ידיים עובדות ואנחנו יכולים להתחייב שזה לא יבוא על חשבון אף אחד, לבין מקום כמו המלונות בערד שהנזק שנגרם לאוכלוסייה הבדואית בפזורה כתוצאה מהכניסה של עובדים סודנים למלונות בערד הוא נזק שהוא בלתי הפיך.
נתן גלעד:
יושבים פה נציגים של ענף הבניין, יש להן צרכים.
ניצן הורוביץ:
תיכף נשמע גם את המלונות.
ניצן הורוביץ:
ביקשו פה המלונות לדבר.
ניצן הורוביץ:
אז אולי אתה רוצה - - -
נתן גלעד:
אני רוצה פשוט לסכם את זה, גם בענף החקלאות צריך לזכור עוד משהו, עלו בימים האחרונים הרבה פעמים הנושאים של מספרים של עובדים שנכנסים כל שנה.
נתן גלעד:
רבותיי, 32,000 ...
נתן גלעד:
מחודשים בשנה.
נתן גלעד:
לא נכנסים כל כך הרבה עובדים.
נתן גלעד:
גם בענף הבניין ובענף החקלאות כבר בשמחה רבה אפשר לדווח על הסכמים בילטראליים, על סוף הדלת המסתובבת, על סוף התשלום של דמי תיווך.
נתן גלעד:
לא יגיעו יותר עובדים מסין ב – 25,000 דולר.
נתן גלעד:
יגיעו עובדים מבולגריה שמגויסים על ידי שירות העבודה הבולגרי ולא משלמים דמי תיווך.
נתן גלעד:
בענף החקלאות מגיעים עובדים מתאילנד שארגון העבודה העולמי הוא הגורם שמביא אותם לישראל.
נתן גלעד:
אם ארגון העבודה העולמי יתחיל לגבות דמי תיווך אנחנו באמת בצרה, אבל זה גם כן, הכל זה מנגנונים עדינים.
נתן גלעד:
יש מספר של מקומות עבודה, אפשר למצוא אותם, אפשר למפות אותם, אפשר לזהות אותם, אבל זה לא משהו ללא גבול.
נתן גלעד:
אי אפשר לשים את נושא העבודה בצד, בטח לא בתקופה שבה הצמיחה יורדת והאבטלה עולה.
נתן גלעד:
תודה.
ניצן הורוביץ:
ביקש יואב בכר, התאחדות המלונות.
יואב בכר:
שלום לכולם, בוקר טוב.
יואב בכר:
א' – אני אתן לכם איזה נתון או שניים: בענף המלונאות, למשל, יש 35,000 עובדים.
יואב בכר:
כמובן רובם הגדול והמכריע הוא עובדים ישראלים.
יואב בכר:
סדר גודל של כ - 30 אחוז הם עובדים ערבים ישראלים, לגבי מה שנאמר פה קודם וזה ללא מה שקוראים "תקרת זכוכית", זאת אומרת, יש לנו מנכ"לים, מנהלים שהם ערבים ישראלים וכיוצא באלה.
יואב בכר:
המלונות, כמו שאתם יודעים, נמצאים, חלקם הגדול בפריפריה ושם אנחנו בהחלט מעסיק שנותן עבודה לעובדים ישראלים מעל לשיעור הממוצע באותם אזורים.
יואב בכר:
ב – 2007 אני נקראתי למשרד מנכ"ל משרד הרווחה, כשכבוד השר היה שר והתבקשנו לסייע כשנכנסו המהגרים הראשונים ולא רצו לשים אותם, את כולם בבתי סוהר.
יואב בכר:
זה עונה לנו על איזה שהוא צורך שחייבים לדעת אותו ולהבין אותו, אפרופו תעסוקה.
יואב בכר:
יש לנו סדר גודל של כ – 3,000 משרות שזה משרות בסיסיות: ניקיון, שטיפת כלים, מטבחים, חדרנות.
יואב בכר:
גם בעבר, עד 2006, היו אישורים לעובדים זרים.
יואב בכר:
אנחנו, אני חושב, הענף היחידי שכשהממשלה קראה לנו ואמרה לנו: תשמעו, בואו נעצור ונפסיק, רצו אז להוריד מכסות של עובדים זרים בכל הענפים, אצלנו הצליחו, כי אנחנו בדרך כלל לא שורפים צמיגים ולא עושים רעש, הצליחו.
יעקב כץ:
גם הגיעו המסתננים.
יואב בכר:
נכון.
יואב בכר:
הגיעו מסתננים, ניסינו, דרך אגב, לעשות, יושב פה נציג ממשרד האוצר, יודע שניסינו בזמנו לעשות, מה זה ניסינו?
יואב בכר:
עשינו הסכם כדי למצוא חלופות לעובדים ישראלים עם תמריצים שיבואו למקצועות האלה, לתפקידים האלה, זה לא צלח.
יואב בכר:
כנראה שבמשרות האלה עובדים ישראלים, שוב, אף פעם לא עבדו.
יואב בכר:
לא עבדו בניקיון הזה ובשטיפת כלים.
יעקב כץ:
מה היה לפני?
יואב בכר:
היה עובדים זרים עם אישורים, עם רישיונות.
יעקב כץ:
ולפני שהיו עובדים זרים?
ניצן הורוביץ:
תלוי כמה משלמים.
יואב בכר:
אז אני אגיד לכם לגבי התשלום.
יואב בכר:
אני אגיד לכם לגבי התשלום.
יואב בכר:
קודם כל, נכון, אנחנו לא משלמים 13 שקל לשעה, אנחנו משלמים כמו בחוק, מה שעובד ישראלי שמתחיל.
יצחק הרצוג:
מה עם הסכם קיבוצי?
יואב בכר:
יש לנו לא רק הסכם קיבוצי, אנחנו קודם כל, בוא נתחיל מזה שאנחנו משלמים כחוק.
יואב בכר:
אז עכשיו, התשלומים לעובדים, למהגרים הם לא בשמים, אל מול מה שהם מרוויחים שם – יכול להיות.
יואב בכר:
אבל משלמים מה שבחוק.
יואב בכר:
לעובדים ישראלים אנחנו נותנים תמריצים ועושים על מיני מאמצים ומי שמעורה בעניין יודע וגם אנחנו מנסים, אנחנו יושבים בכל מיני ניסיונות לתת תמריצים להביא עוד עובדים ישראלים.
יואב בכר:
את המכסה הזאת לא מצליחים.
יואב בכר:
לא הצליחו גם מסורתית בעבר ולא בגלל, עוד הפעם, אנחנו לא משלמים פחות.
יואב בכר:
זה לא עולה לנו גם פחות.
יואב בכר:
אבל אם אכן נאמר פה, היום הדיון היה באמת, אני לא הייתי בדיון כזה גם מכובד ורציני ולא מתלהם, שיש פה בלאו הכי את הכמויות האלה של המהגרים, אז אנחנו הרי לא בקטע פוליטי מי יהיו העובדים שלנו בתחום הזה.
יואב בכר:
אנחנו חייבים את המכסות האלה ורוצים אותם בהסדרה.
יואב בכר:
המלונאים הם לא עוברי חוק.
יואב בכר:
הם לא רוצים - - -
יעקב כץ:
כמה מסתננים עובדים אצלכם היום?
יואב בכר:
היום סדר גודל בערך מכל וכל וכל כ – 3,000 גג.
יצחק הרצוג:
כמה מזה פליטים מוכרים של דרפור.
יואב בכר:
כולם, שנבין, הם כולם עם היתרי שהייה שכרגע בדין בג"צ ...
יואב בכר:
זאת אומרת, אנחנו לא עוברים כרגע על חוק.
יואב בכר:
אני רק אעדכן אתכם עוד דבר קטן מהבוקר, כי כל הישיבה הזאת אני מקבל פה כל הזמן זה כשבווינט ובעיתונים - - -
ניצן הורוביץ:
באילת.
יואב בכר:
באילת וכו'.
יואב בכר:
אנחנו גם עובדים בשיתוף פעולה עם רשות ההגירה, מסודר לחלוטין וכשהם פנו אלינו לפני מספר חודשים לגבי הדרום סודנים, אז פעלנו והוצאנו למלונות הנחיות וכל הדברים האלה והמלונות עובדים מאד מסודר ולכן גם היום כשאתם קוראים וזה, פשיטות וכו', עד כמה שאני יודע, נכון לעכשיו, נכנסו לכמה מלונות כדי לשאול ולבדוק ובאמת הכל בעניין הזה מוסדר ומסתכלים קדימה.
יואב בכר:
אם צריך לפתור את הבעיה והרשויות לא מוכנות לתת לנו, וכל פעם כששומעים עובדים זרים וזה כולם כמובן סוגרים את התריס, אז יש פה, בכל זאת, כן ענף שיכול כן לסייע בעניין הזה גם לעצמנו, בלית ברירה.
יואב בכר:
שוב אני אומר: חבר'ה, זה מיעוט אצלנו.
יואב בכר:
לפעמים התדמית שלנו כאילו אנחנו מעסיקים.
יואב בכר:
יש לנו הרבה מאד עובדים ישראלים שעובדים, הרוב, זה כמות גדולה וזה תרומה גדולה.
יואב בכר:
אבל אם צריך להסדיר, בואו נעשה את זה מוסדר.
יעקב כץ:
עכשיו כשהממשלה החליטה שכל מעסיק יחטוף, היא מחלקת - - -
יואב בכר:
מה זה יחטוף?
יואב בכר:
כרגע - - -
יעקב כץ:
רק שנייה, מה זה יחטוף?
יעקב כץ:
הנה, רוצים לתת לו 5 שנים כלא.
יעקב כץ:
אז היא מחלקת בין מלונאים לבין עבודות אחרות?
יואב בכר:
הממשלה לא מחלקת.
נתן גלעד:
בואו אני אסביר לכם, כל עוד ההודעה של מדינה לבג"צ שלא אוכפים עומדת עד שיהיה פתרון - - -
יעקב כץ:
אבל אם נניח מתחילים לאכוף?
יואב בכר:
ברגע שהמדינה תבוא לבג"צ ותגיד, כנראה, יש פה מומחים יותר גדולים ממני, תגיד להם: תשמעו, אנחנו מצאנו את המקומות שהייה וכל זה ומעבירים ומעכשיו אוכפים - - -
סיגל רוזן:
תוך חודש.
יואב בכר:
תוך חודש.
יואב בכר:
הם צריכים לתת התרעה של חודש.
יואב בכר:
לנו אין פתרונות לתפקידים האלה.
יואב בכר:
אין לנו פתרונות.
יואב בכר:
אני אומר לכם.
יעקב כץ:
אולי אפשר להביא עובדים זרים.
יואב בכר:
אנחנו, דרך אגב, אומרים: תנו לנו פתרון.
יואב בכר:
לא אומרים איך לתת אותו, אבל בועדה הזאת, מאחר ועלה בצורה מאד קונסיסטנטית העניין שיש פה בלאו הכי קבוצה, בואו נסדיר את זה.
ניצן הורוביץ:
השורה התחתונה אתה אומר שאתם מוכנים - - -
יואב בכר:
בהחלט.
יואב בכר:
מסודר.
יצחק הרצוג:
אתה משוכנע שזה לא בא על חשבון עובדים ישראלים, ערבים ישראלים?
יואב בכר:
חבר'ה, אנחנו הולכים, יושב פה משירות התעסוקה, הם יודעים, אנחנו אין יריד תעסוקה שאנחנו לא שם.
יעקב כץ:
איך אתה מציע לממשלה לחלק?
יואב בכר:
אין יריד בצפון - - -
יעקב כץ:
להגיד שבתחום הזה, אני שואל שאלה, אתה לוחש על אוזנו של ...
יעקב כץ:
אתה אומר לו: מה שקשור למלונאות - - -
יצחק הרצוג:
תעשה הסדרה.
יואב בכר:
הסדרה.
יצחק הרצוג:
מה שדיברנו על עובדים.
יעקב כץ:
חוק ההסדרה.
יואב בכר:
אבל סופר מסודר.
יצחק הרצוג:
מה שאדלשטיין אמר שהוא לא מוכן בחקלאות, אז הוא יהיה מוכן - - - הם עובדים, אגב, גם בחקלאות וגם בתיירות הם עובדים.
יואב בכר:
רק משפט אחרון, כבוד היושב ראש, חבר הכנסת הרצוג, שאלת אותי לגבי עובדים ערבים?
יואב בכר:
אני אומר לך, פונים והולכים ואנחנו בקשר ומחפשים ומנסים ודרך אגב, גם בפזורה הבדואית.
יואב בכר:
יש היום בפזורה הבדואית כאלה שמקצועות ניקיון לא מוכנים לעבוד.
ניצן הורוביץ:
אני רק רוצה לחדד את העניין שיהיה ברור מה עמדתי פה.
ניצן הורוביץ:
כשאני דיברתי על היתרי עבודה, אני דיברתי על תחומים שבהם יש היתר להעסקת עובדים זרים.
ניצן הורוביץ:
לא על תחומים שבהם אין היתר, כי אז אנחנו לא רוצים את הזליגה.
ניצן הורוביץ:
אתה אומר לי: שוטף כלים ואז נהיה חדרנית ואז נהיה ברמן ואז נהיה בבריכה, אני מכיר את זה.
יואב בכר:
אבל לקחו לנו את ההיתרים.
ניצן הורוביץ:
אני מבין.
ניצן הורוביץ:
אני מדבר על המקומות שבהם יש היתרים להבאת עובדים זרים ואז אני אומר: בהדרגה, זה מה שהצגתי כאן, אנחנו מדברים על שילוב, זה אני חושב גם לעניין הזה איריס גם כן התכוונה, אנחנו לא רוצים פה כניסה לענפים נוספים, שיהיה ברור.
ניצן הורוביץ:
יכול להיות שאתה תבוא, תבקש עכשיו, לנוכח המצב שאתה נמצא בו וישנו את המדיניות.
ניצן הורוביץ:
אני מדבר על המצב הנוכחי שבו יש היתרים להעסקת עובדים זרים בתחומים כמו חקלאות, כמו מקצועות שלד בבניה, כמו דברים כאלה מסוימים שבהם אנחנו מציעים לשקול את העניין הזה של העסקת פליטים, או מהגרים שהם לא ברי גירוש.
ניצן הורוביץ:
על זה אני מתייחס.
ניצן הורוביץ:
אני שומע את מה שאתה אומר, טוב שאתה מעלה את זה.
ניצן הורוביץ:
אני חושב שכדאי לקיים בעניין הזה דיון וכדאי שאתם תיזמו דיון נוכח המצוקה שאתה טוען שאתם נמצאים בה, אבל זה אתם צריכים באמת להפנות ל ורווחה, אני חושב, חבר הכנסת הרצוג, נכון?
ניצן הורוביץ:
זה הכתובת אם אתם לא מוצאים מענה מבחינת - - -
יואב בכר:
תראה, אנחנו הולכים לשרים.
יואב בכר:
הולכים למשרדים הרלוונטיים, אבל אף אחד לא מוכן לשמוע.
ניצן הורוביץ:
אז רציתי להבהיר את הנקודה שלי שהיא ...
ניצן הורוביץ:
שנייה רגע, שירות תעסוקה, אז בואו - - - [מדברים ביחד]
ישראל אוקסנהורן:
ממש בקצרה.
ישראל אוקסנהורן:
התיק הוא תיק מאד כבד למדינת ישראל.
ישראל אוקסנהורן:
אנחנו תקועים באיזה שהוא מצב, אני מתאר לעצמי שאנחנו לא נוכל לבוא ביום בהיר אחד ולהגיד: חבר'ה, כל ה – 60,000 איש להוציא אותם החוצה.
ישראל אוקסנהורן:
מה שכן הייתי רוצה רק לציין, אסור שעובד, או פליט שיש לו היתר שהייה יתפוס מקומו של ישראלי.
ישראל אוקסנהורן:
אני חושב שחייבים ומחויבים כן לתת להם להתקיים בכוחות עצמם ולא שירבצו על גבינו, אלא לאפשר להם מקומות עבודה על חשבון העובדים הזרים.
ישראל אוקסנהורן:
בכל ענף ובכל מגזר שקיימים שם עובדים זרים, צריכים לתת להם את האפשרות להשתלב באותם מקומות עבודה, כי להוציא את כולם החוצה לא נראה לי שנוכל לעשות את זה.
ניצן הורוביץ:
זו בדיוק עמדתי.
ניצן הורוביץ:
אז טוב שהבהרת את העניין.
ניצן הורוביץ:
גורביץ, בבקשה.
יצחק גורביץ:
שתי הערות: הדבר המרכזי שאני אתייחס אליו, גם מה שפה ציין שירות התעסוקה, אפשר לשלב את העובדים באותם עובדים בעבודות בסיסיות שלא נדרשת להם הכשרה.
יצחק גורביץ:
אבל אם נדרשת הכשרה אז כמובן שאי אפשר לקלוט כאלה עובדים שבאו בלי הכשרה ולשים אותם ולהסב אותם לעבודות שמחייבים איזה שהיא מיומנות.
יצחק גורביץ:
לכן אנחנו מדברים כרגע, לדעתי, על אוכלוסייה לא רלוונטית של מחליפי עובדים שהם ...
יצחק גורביץ:
מה שכן, נדרשת פעילות לגבי כל ההנחיות של מדינת ישראל מבחינת המעסיקים.
יצחק גורביץ:
אנחנו נתונים, אנחנו מבחינת הקבלנים, נתונים למציאות שפעם מותר להעסיק את האריתראים עד שתחל האכיפה, מצד שני – מדינת ישראל מריצה בכנסת תיקון 14 לחוק עובדים זרים לפיו יבוא פקיד ממשלתי, פקיד, לא רשות שופטת ויסגור עסק לשבועיים אם יימצא עובד ללא היתר.
יצחק גורביץ:
עכשיו, עסק לשבועיים יכול להיות שנמצא עובד שבצורה, גם אם לא בסדר, מועסק באותו עסק ומסביבו יש עוד 20, או 40, או 50, או 100 ישראלים.
יצחק גורביץ:
אז יסגרו את העסק לשבועיים ויפגעו בישראלים?
יצחק גורביץ:
זאת אומרת, פה צריכה להיות מדיניות מאד ברורה של המדינה מה היא רוצה לעשות, אם הם מחליטים שניתן להעסיק.
יצחק גורביץ:
בנוסף אנחנו מציעים שאם יועסקו אותם עובדים באותם עבודות להפעיל את מה שקיים בענף הבניה.
יצחק גורביץ:
יש אינסנטיב לכל עובד שמגיע למדינת ישראל לעבוד בענף הבניה לצאת את המדינה בתום תקופת ההעסקה וזה אותו פיקדון שעומד לרשותו ביום שהוא מגיע לשדה תעופה.
יצחק גורביץ:
ברגע שהוא מגיע לשדה תעופה יש לו כסף שנצבר אצלו, שזה חלק מהזכויות.
יצחק גורביץ:
אפשר אפילו לטובת אותם עובדים, מאד קל להגדיל את אותו סכום.
יצחק גורביץ:
ברגע שהעובד יגיע לשדה תעופה ... שנתיים, שלוש, מה שלא יהיה, עוזב, מקבל את הכסף.
יצחק גורביץ:
יוכל לקחת אותו לכל מקום.
יצחק גורביץ:
לדעתי זה מסתדר עם כל ההערות של עובד תחת מחאה, לא מחאה, או עוזב תחת מחאה או לא.
ניצן הורוביץ:
אתה ביקשת.
יואב בן דב:
אני תושב שפירא, קוראים לי יואב בן דב ואני שמח מאד להיות אתכם.
יואב בן דב:
יש לי בעיה מאד יסודית עם מה שאתם מציגים, כי בעצם כל מה שאתם מדברים עליו הוא פתרונות עתידיים לבעיות שהיום אפשר לאפיין אותם ובעצם אתם שוכחים שיש קרקע בוערת מתחתיכם ואתם לא כל כך פוגשים אותה.
יואב בן דב:
אתם לא יודעים איך זה נראה כשיש 30,000 פליטים על שכונה של 10,000 איש.
יואב בן דב:
חבר הכנסת הרצוג היה אצלנו לפני כמה זמן.
ניצן הורוביץ:
למה אתה חושב שאנחנו לא יודעים?
יואב בן דב:
למה שאתם לא חיים אותה כמוני.
ניצן הורוביץ:
אני נמצא שם כל שבוע.
יואב בן דב:
אתה מוזמן לבוא - - -
ניצן הורוביץ:
אני לא צריך את ההזמנה שלך.
ניצן הורוביץ:
אני מכיר את - - -
יואב בן דב:
זה לא זה העניין.
יואב בן דב:
מה שאני אומר זה שיש כאן בעיה אמיתית והבעיה הזאת מתפוצצת לנו בפנים.
יואב בן דב:
הילדים שלי לא הולכים.
ניצן הורוביץ:
לכן בדיוק אנחנו מקיימים את הדיון.
ניצן הורוביץ:
זה לא פעם ראשונה.
ניצן הורוביץ:
תראה, כל הניסיון הוא כאן להציג שורה של פתרונות.
ניצן הורוביץ:
רק שהפתרונות, צריך להבין הם לא איזה שהוא ככה שאתה עושה באוויר ונהיה פתרון.
ניצן הורוביץ:
זה בעיות מאד מסובכות, כמו ששמעת.
יואב בן דב:
כן, הבעיה הזאת אני מכיר אותה 5 שנים, היא אצלי בחצר.
יואב בן דב:
אז מה?
יואב בן דב:
אז עכשיו 5 שנים עוד נצטרך לחכות?
יואב בן דב:
אתה כבר הגעת למקום שכבר אי אפשר לחכות יותר.
יואב בן דב:
הפתרון צריך להיות מאד עכשווי והוא חייב להיות איזה שהוא סידור ...
יואב בן דב:
כי זה לא עובר אחרת.
יואב בן דב:
הריכוזיות עכשיו היא פשוט בלתי אפשרית.
ניצן הורוביץ:
צודק.
יואב בן דב:
רבותיי, אתם פשוט חונקים אוכלוסייה חלשה.
יואב בן דב:
אתם לא שמים לב, באמת.
יואב בן דב:
אני בא בטענות על ה – 5 שנים האחרונות, לא על השבוע האחרון.
יואב בן דב:
אני מדבר על ה – 3, 5 שנים האחרונות.
יואב בן דב:
רבותיי, אתם מגזימים לגמרי על האנשים.
יואב בן דב:
שתבין את העניין.
ניצן הורוביץ:
למה אתה פונה - -- ?
יואב בן דב:
כי אתה יושב ראש הועדה.
יואב בן דב:
אתה בן אדם טוב, אני מאד מעריך אותך, זה לא קשור.
ניצן הורוביץ:
כל הדיון כאן וגם לא מהיום, אנחנו עוד לפני שהיו הצעקות האלה אנחנו קיימנו את הדיונים האלה בניסיון בדיוק להסדיר את העניין ולמנוע את המצב שקיים בשכונות.
יואב בן דב:
אבל אתם לא מונעים ולא מסדירים.