GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב:
הגשנו אתמול הצעת חוק על חיוב התקנת חיישנים לרכבים בנסיעה לאחור, מתוך הדברים התברר לי נתון שלא ידעת, 47 ילדים נהרגו בתאונות חצר, רובם ככולם במגזר הערבי, כתוצאה מנסיעה אחור.
אורי מקלב:
זה הנתון.
אורי מקלב:
אלו אסונות שהיה ניתן למנוע אותם לחלוטין באמצעות מכשירים כאלה.
אורי מקלב:
בין השנים 2006 ל- 2010 זה הנתון.
אורי מקלב:
כלומר יש דברים שעל המאפיינים שלהם ניתן להתגבר יותר בקלות ממה שאנחנו חושבים.
אורי מקלב:
אני חושב שיש להפריד את זה מחקירות המשטרה.
אורי מקלב:
לחקירות המשטרה ישנם מאפיינים אחרים, המטרה היא אחרת.
אורי מקלב:
מטרתנו היא מניעה.
אורי מקלב:
ביקשתי את רשות הדיבור, לעודד אותך ולברך אותך על היוזמה.
ניצן הורוביץ:
אני אשמח אדוני חבר הכנסת אורי מקלב, אם תבוא לסייע לנו בדיון הבא שנקיים בנושא והוא יתקיים בקרוב.
איריס מעיין:
אני הממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה.
איריס מעיין:
מאחר שזו הוועדה לבחינת הבעיה של העובדים הזרים והרבה מאוד מעובדי הבניין הם עובדים זרים ו/או פלשתינים שאליהם מתייחס החוק שאני מוסמכת לפעול מכוחו.
איריס מעיין:
אני רוצה שנתייחס גם לנושא של המיקרו-טראומה.
איריס מעיין:
אנחנו מדברים על טראומה, זאת אומרת שאנחנו מדברים על פגיעה שנגרמת מהעובדה שעבדתי בתחום מסוים.
איריס מעיין:
תחום עבודות הבניין מאופיין גם על ידי הקבלנים כתחום שיש רתיעה מלעסוק בו וזה עולה גם מהנתונים האיומים שאנחנו שומעים על תאונות של הרג, אבל שהן תאונות יותר זולות מבחינת עלות הנשיאה בנטל של הנכות אחר כך, מאשר תאונות שהנכות הן בינונית או בינונית עד קשה, הנטל שם הוא הכי כבד.
איריס מעיין:
כוח עבודה זמני לגביו יש יותר זילות כי הוא פה, אני לא אצטרך לטפל בו כשהוא יצא מפה – זה לא נכון כי המוסד לביטוח הלאומי כן משלם, משלם ומהוון - - - -
צביקה כהן:
משלם גם כשהוא בחו"ל?
איריס מעיין:
אנחנו נושאים בנטל כחברה ולכן יש להתייחס גם לתופעה של מיקרו-טראומה, צריך להתייחס אליה גם מפן של ההרתעה.
איריס מעיין:
הרי אנחנו רוצים להכניס אזרחי ישראל ותושביה לתחום ואנחנו אומרים קשה להכניס.
איריס מעיין:
אחת הסיבות שקשה לנו להכניס היא המיקרו-טראומה ולא הטראומה, המיקרו-טראומה שמאפיינת את העבודה בבניין.
ניצן הורוביץ:
תודה איריס, אני אקרא כאן את הודעת הסיכום.
ניצן הורוביץ:
מדובר במכת מדינה.
ניצן הורוביץ:
מאז שנת 2000, בדקתי, נהרגו 350 איש מאז שנת 2000 בתאונות עבודה בענף הבנייה.
ניצן הורוביץ:
בשנה החולפת 38, זו עלייה חדה מהשנה הקודמת.
ניצן הורוביץ:
הוועדה קוראת למשרד התמ"ת לפעול במהירות להכפלת מספר המפקחים במינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית ולאיוש התקנים.
ניצן הורוביץ:
הוועדה קוראת למשרד התמ"ת להגביר את האכיפה על שעות העבודה בענף ולמנוע מצב בו עובדים בענף עובדים שעות ארוכות מידי יום בניגוד לחוקי העבודה והמגן.
ניצן הורוביץ:
הוועדה מודעת לכך שהשכר והתנאים המוצעים כיום במכרזים למהנדסים ולהנדסאים כמפקחים במינהל הבטיחות ובריאות התעסוקתית, פוגע ביכולת הגיוס של עובדים.
ניצן הורוביץ:
אנחנו לא שמענו את עמית סדן ממשרד האוצר, אבל אם אתה רצוה להגיד מילה.
ניצן הורוביץ:
הוועדה קוראת למשרד האוצר, נציבות שירות המדינה להתאים את הדרגות הניתנות למפקחים שהם מהנדסים כך שהשכר המוצע יוכל להתחרות בשכר המוצע למהנדסים והנדסאים בשוק החופשי.
ניצן הורוביץ:
הוועדה קוראת לממשלה, לקבלנים ולארגוני העובדים לגבש ולהפעיל במהירות תכנית לפיה לא יוכלו לעבוד באתרי בנייה עובדים, מנהלי עבודה ובעלי תפקידים אחרים שלא עברו הדרכות והכשרות הנדרשות בתחום הבטיחות והגהות בענף.
ניצן הורוביץ:
כאן אני רוצה לומר, שהעסקה ישירה של עובדים ישראלים מאורגנים ובעלי מודעות לזכויותיהם וכן דרישה לעמידה מחמירה בתקנות והוראות הבטיחות והגהות במכרזים יכולה לתרום באופן משמעותי לשמירה על חיי אדם וכבוד האדם העובד בענף.
ניצן הורוביץ:
הוועדה קוראת לממשלה להכניס למכרזים חובת שמירה על סטנדרטים גובהים של בטיחות.
ניצן הורוביץ:
נקודות נוספות שעלו ואנחנו באופן קונקרטי נבקש:
ניצן הורוביץ:
הוועדה תפנה לפרקליטות המדינה ותבקש את הנתונים לגבי העמדה לדין והענישה, הליכים פליליים שמתקיימים עכשיו והליכים פליליים שהסתיימו.
אורי מקלב:
אולי גם לפרסם אותם.
ניצן הורוביץ:
הוועדה מבקשת מהמוסד לביטוח לאומי נתונים על מספר העובדים בענף הבנייה שנפצעו בפציעות בדרגות שונות בעבודתם.
ניצן הורוביץ:
אנחנו נקבע דיון נוסף במועד קרוב עם הנתונים החדשים.
ניצן הורוביץ:
אני אומר לכם חברים, אנחנו בכנסת לא נרפה מהסיפור הזה.
ניצן הורוביץ:
זה סיפור שרבים לא מודעים לממדים הקשים שלו, פגיעה קשה ביותר.
ניצן הורוביץ:
זה תפקדינו.
ניצן הורוביץ:
תודה רבה לכל הבאים, הישיבה נעולה.
ניצן הורוביץ:
הבטחנו שנקיים דיון מיוחד בנושא התמודדות המשטרה עם קהילת הזרים ומבקשי המקלט בגוש דן, בעקבות טענות של תושבים, בעיקר באזור דרום תל אביב, וגם בעקבות טענות ארגונים.
ניצן הורוביץ:
בזמנו ביקשנו תשובות מהמשטרה והתייחסות מפורטת של המרחב לעניין הזה.
ניצן הורוביץ:
אני מודה למשטרה שהגיעו בהרכב יפה.
ניצן הורוביץ:
אמרו לי שיש להם דברים לספר לוועדה.
ניצן הורוביץ:
אני מציע שבהתחלה ניתן את רשות הדיבור למשטרה שיציגו את הנושא ואת דרך הטיפול בסוגיה שהיא סוגיה קשה ומסובכת.
ניצן הורוביץ:
אגב, היא לא פשוטה בשום מדינה ובשום חברה, אנחנו לא מיוחדים בעניין הזה.
ניצן הורוביץ:
המציאות היא קשה ולכן גם הטיפול של הגורמים השונים, כולל המשטרה, בנושא, הוא לא פשוט וגם לא כתוב בשום מקום.
ניצן הורוביץ:
גם אין משהו שהמשטרה קיבלה מטעם המדינה, אני אומר את זה לזכות המשטרה, היא לא קיבלה תקציבים מיוחדים לעניין הזה, או עידוד מיוחד לעניין.
ניצן הורוביץ:
המשטרה מתמודדת עם סוגיה לא פשוטה ולכן אנחנו מקיימים את הדיון.
ניצן הורוביץ:
נתחיל עם המשטרה.
ניצן הורוביץ:
בבקשה, תציג את הנושא באופן כללי וניכנס לפרטים.
איתי קזאז:
אני יחד עם סימה עובדים במחלקת מחקר בחטיבת המודיעין.
איתי קזאז:
בין היתר אנחנו אמונים על נושא הפיתוח המחקרי של הנתונים ומן הסתם עם נתוני פשיעה של גורמים שונים, אבל תחום הזרים הוא חלק מנושאי הטיפול שאנחנו עוסקים בהם.
איתי קזאז:
נמצאים פה עוד נציגים מחטיבת החקירות ממחוז תל אביב ומחלק חקירות שמטפל בנושאים משמעותיים בתחום הזה.
איתי קזאז:
נתחיל בסקירה כללית ואחרי זה לאור השאלות אנחנו נכוון לתשובות.
איתי קזאז:
עיקר הניתוח הוא על בסיס תיקים פליליים או פתיחת תיקים פליליים.
איתי קזאז:
לאוזן הלא המקצועית, אם אתה מדבר על פשיעה ברמה כללית שמתרחשת בשטח נתון, נניח שיש 100% פשיעה ברחוב מסוים, חלק מהפשיעה הזאת אנחנו כמשטרה וכחברה לא יודעים עליה כי היא נמצאת בחדרי חדרים.
איתי קזאז:
זה התחום האפור, תחום שאנחנו פחות מכירים ולא יכולים לתאר אותו מבחינת נתונים והיקפים.
איתי קזאז:
על חלק מהפשיעה אנחנו יודעים על קיומה, אבל אנחנו לא יודעים מי עשה אותה.
איתי קזאז:
לגבי סוג זה של הפשיעה אנחנו כמובן לא נוכל להגיד האם הפשיעה הזאת בוצעה על ידי זרים, על ידי ישראלים, על ידי זה או אחר ולכן החלק הזה של הפשיעה הוא לא חלק מהניתוח שלי.
איתי קזאז:
החלק השלישי של הפשיעה זה אותו חלק שבו אנחנו יודעים שהאירועים קרו, אנחנו יודעים מי ביצע אותם ולגביהם נוכל לומר מה ההיקפים וכמובן נאמר אם הפשיעה הזאת בוצעה על ידי זרים או נגד זרים וכדומה.
איתי קזאז:
כל ניתוח מרגע זה, ברגע שנדבר על מספרים ונתונים, יתייחס לחלק הזה של הפשיעה.
איתי קזאז:
תזכרו שיש עוד שני שליש שלא נמצא בנתונים כאן.
איתי קזאז:
נוכל לומר על זה כמה מילים יותר מאוחר.
איתי קזאז:
זה כדי לסבר את האוזן הפחות בקיאה.
איתי קזאז:
אנחנו קוראים לניתוח התיקים הזה 'תיקים גלויים', כי אנחנו יודעים על האירוע, נפתח בעקבותיו תיק ואנחנו יודעים מי החשוד או החשודים שביצעו את העבירה ולכן הוא מוגדר כתיק גלוי.
איתי קזאז:
בתיקים האלה אוכל להתייחס למאפייני הפשיעה של אוכלוסיית הזרים.
איתי קזאז:
אם נערוך ניתוח כללי לאורך שנים של פשיעה שבוצעה על ידי נתינים זרים כאן בישראל נוכל להגיד באופן כללי שעד שנת 2010 נרשמה יציבות במספר התיקים הפליליים שנפתחו בגין עבירות שבוצעו על ידי נתינים זרים.
איתי קזאז:
אנחנו עומדים סביב 2,000 תיקים בשנה, החל משנת 2007 פלוס מינוס, זה משתנה, אבל זה פחות או יותר הנתון הכללי - - -
ניצן הורוביץ:
זה הנתון הארצי?
איתי קזאז:
זה הארצי, כל הזרים כולם.
איתי קזאז:
כלומר בלי חלוקה לאפריקאים או לאחרים - - -
ניצן הורוביץ:
זה כולל גם תיירים, הכול.
איתי קזאז:
בדיוק.
איתי קזאז:
אני אראה ברזולוציות, אבל נתחיל מלמעלה.
איתי קזאז:
בשנת 2011 יש לנו עלייה של 23% בנתון הזה, 2,403 בשנה זו, כאמור עליה של 23% - זו שנה יחסית שונה משנים קודמות בכך שחלה בה עלייה בהיקף התיקים הנפתחים לזרים.
איתי קזאז:
אם ניקח את הנתון הכללי של כל הדברים בכלל, אני מדבר על יציבות עד 2010 ועלייה בשנת 2011.
איתי קזאז:
כרגע אני בודק את הנתונים שמתייחסים רק לנתינים שמוצאם מארצות אפריקה, מה שמוגדר 'מסתננים'.
איתי קזאז:
כאן הנתונים, טיפה, במגמות אחרות.
איתי קזאז:
אנחנו רואים מגמת עלייה יציבה וקבועה החל משנת 2007 ועד היום בעבירות שבוצעו על ידי נתינים אפריקאיים.
איתי קזאז:
אנחנו מתייחסים לעלייה, מן הסתם הסיבה הטריוויאלית היא כמובן העלייה במספר הנתינים המגיע כל שנה וכל חודש, בשנה האחרונה, בחודשים האחרונים, בהיקפים גדולים ומן הסתם הפשיעה היא בין היתר תוצאה של הגידול הסטטיסטי הזה.
איתי קזאז:
אנחנו מעריכים שזה לא ההסבר היחידי.
איתי קזאז:
אנחנו מניחים שההסבר הנוסף לעלייה זו גם עלייה מהותנית בפשיעה.
איתי קזאז:
כלומר, פשיעה שגוברת, אנדוגמית פנימית, על ידי אותם נתינים, בלי קשר למספר ההולך וגובר מבחינה סטטיסטית.
איתי קזאז:
נתונים – בשנת 2010 נרשמו 790 תיקים לנתינים שמוצאם מאפריקה.
איתי קזאז:
בשנת 2011 הנתון עומד על 1,223 תיקים.
איתי קזאז:
זאת עלייה של 54% לעומת השנה הקודמת.
איתי קזאז:
אם אני עושה זום על הנתון הזה אני מגלה ש- 580 תיקים מתוך המספר הזה נפתחו לנתינים שמוצאם מאריתריאה, שזה 47% מסך כל התיקים של נתיני אפריקה ו- 24% מסך כל תיקי הזרים בכלל בכל הארץ.
איתי קזאז:
לגבי הסודנים, הנתון עומד על 470 שהם 19% מפשיעת כל הזרים בארץ ו- 38% מכלל תיקי האפריקאים בישראל.
איתי קזאז:
הנתון הזה טריוויאלי, אבל הסודנים והאריתראים הם האוכלוסייה שמרכיבה את חלקו הגדול של הסל - - -
ניצן הורוביץ:
על מה התיקים בדרך כלל?
איתי קזאז:
תן לי עוד דקה אחת לחלוקה גיאוגרפית ואז נדבר על סוג התיקים.
איתי קזאז:
הניתוח הגיאוגרפי – גם פה הוא מלמד דברים טריוויאליים.
איתי קזאז:
מחוז תל אביב הוא המחוז הבולט ביותר גם בפשיעת הזרים וגם בפשיעה הכללית וגם בפשיעת האפריקאיים.
איתי קזאז:
בשנת 2011 היו 1,129 תיקים לכלל אוכלוסיית הזרים בארץ ושל האפריקאים, 790 תיקים במחוז תל אביב לבדו.
איתי קזאז:
כמובן שראוי להגיד שמן הסתם בשנת 2011 הייתה עלייה לעומת 2010 גם בסך כל תיקי הזרים בכלל וגם אצל האפריקאים הוותיקים – 790 תיקים לעומת 478 תיקים אשתקד.
איתי קזאז:
המחוז הבא בעקבותיו מבחינת היקף התיקים זה מחוז דרום עם 390 תיקים לכלל הזרים, מתוכם 256 של יוצאי אפריקה.
איתי קזאז:
גם כאן יש עלייה, אומנם לא דרסטית, אבל עלייה לעומת שנה שעברה.
איתי קזאז:
במחוזות מרכז, צפון וירושלים הנתונים טיפה נמוכים.
איתי קזאז:
מחוז מרכז 224 תיקים בשנת 2011 - - -
ניצן הורוביץ:
זאת אומרת, לפי הנתונים כאן, מחוז תל אביב זה חצי מהתיקים הארציים.
איתי קזאז:
זה גם די ברור כי אנחנו יודעים שמרב אוכלוסיית האפריקאים מתגוררת באזור תל אביב, אנחנו לא יודעים כמה, אנחנו עושים מאמצים לנסות במהלך החודשים הקרובים להגדיר קצת יותר את המספרים.
איתי קזאז:
מסתבר שגם אוכלוסיית זרים גדולה אחרת, לא אפריקאית, מתגוררת בתל אביב ושותפה לפשיעה הזאת וגם ראוי להגיד שבסופי שבוע לפחות, יש איזו תנועה של זרים ממקומות בארץ אל המרחב התל אביבי, אני מניח לצרכי בילויים או ביקורים והדבר הזה מוסיף על המספרים, יש להעריך.
איתי קזאז:
לגבי שאלתך, היושב ראש, בנוגע לסוגי הפשיעה – הנתונים מראים שהתחום הבולט ביותר מבחינה מספרית זה תחום שאנחנו מגדירים אותו כתחום 'הסדר הציבורי', השם קצת מטעה.
איתי קזאז:
זה לא הסדר הציבורי שאנחנו שומעים בחדשות, של הפגנות וכדומה, עליו אני אדבר טיפה יותר מאוחר, אלא סל העבירות הזה כולל בעיקר עבירות מהסוג של התקהלות, קטטות, איומים, הימורים, תקיפות, הכשלת שוטר, אחזקת סכין וכדומה.
איתי קזאז:
לכן אני אומר שהשם מטעה.
איתי קזאז:
בסל העבירות הזה זה סל העבירות הבולט ביותר מבחינה סטטיסטית.
איתי קזאז:
יש לנו קצת נתונים – 1,013 תיקים בתחום הזה לכל הזרים בשנת 2011 לעומת 784 אשתקד.
איתי קזאז:
גם כאן 50% מהיקף הזה, 492 תיקים, לנתינים אפריקאים.
איתי קזאז:
הערה לנושא, עבירה של נשיאת סכין היא עבירה שחלה בה עלייה מרשימה בשנת 2011, 158 תיקים לעומת 117 בשנת 2010.
איתי קזאז:
נראה גם מהרושם הלא כתוב שנושא של נשיאת סכין, אחזקת סכין זו סוג של עבירה שגם בנתונים וגם מהתרשמות של אנשי השטח שלנו, הוא תחום שאנחנו מרגישים בו גידול בשנה האחרונה ובכלל.
איתי קזאז:
התחום השני שעליו ראוי לדבר בהקשר הזה הוא תחום הרכוש וגם זה די מסביר את עצמו.
איתי קזאז:
במהלך 2011 נרשמו 770 תיקי עבירות רכוש וזאת לעומת 556 תיקים בשנה שעברה.
איתי קזאז:
כאן יש בולטות משמעותית מאוד של הנתינים האפריקאים.
איתי קזאז:
513 תיקים מתוך ה-770 האלה הם תיקים שנפתחו למסתננים אפריקאים.
איתי קזאז:
אם אתה בודק את הנתון של מספר תיקי הרכוש של הנתינים האפריקאים בשנת 2010 אתה מגלה שהיו 239 תיקים.
איתי קזאז:
יש כאן עלייה משמעותית מאוד בהיקפי עבירות רכוש.
איתי קזאז:
אם אתה שואל איזה עבירות יש לנו בסל הזה, זה בעצם כל סוגי הגניבות למיניהם, גניבות אופניים, פלאפונים, גניבות תיקים, אחזקת ציוד גנוב – תחום הרכוש.
איתי קזאז:
התחום הנוסף הוא התחום שאנחנו קוראים לו 'אלימות נגד גוף', הוא קצת פחות בהיקפים שלו לעומת תחומים אחרים, אבל גם פה הוא תחום בולט, 770 תיקים בתחום של עבירות 'אלימות נגד גוף' על ידי כל הזרים בשנת 2011, לעומת 702 בשנה קודמת, 2010.
איתי קזאז:
העלייה כאן היא לא גבוהה, אבל זה רק מראה שסל העבירות הזה בולט בתחום הפעילות הזאת.
ניצן הורוביץ:
בוא לא נסקור את הכול.
ניצן הורוביץ:
הנתונים האלה נראים לי די משקפים את הנקודות מבחינת הסוגים, הנקודות העיקריות.
ניצן הורוביץ:
אלא אם כן יש משהו שאתה רוצה להגיד בעניין הזה, משהו מיוחד.
איתי קזאז:
אם יעלו שאלות נוכל להתייחס.
ניצן הורוביץ:
לגבי סוגי הפשיעה, זה מובן.
ניצן הורוביץ:
תמשיך לגבי נקודות אחרות, כי את סוגי הפשיעה הבנו.
איתי קזאז:
הערה אחת, עבירות מין – זה עוד תחום שאנחנו רואים 122 תיקים.
איתי קזאז:
עבירות מוסר, אלו כל אותן עבירות שקשורות בין היתר בזיוף, סמים – 359 תיקים על ידי כל הזרים במהלך 2011.
איתי קזאז:
תחום הרצח - זה תחום שבשנת 2011 ראינו עלייה לעומת 2010.
איתי קזאז:
נרשמו בסך הכול 9 תיקים, סך הכול לא כאמירה ערכית, 9 אירועי רצח של הזרים בכלל, מתוכם 4 של המסתננים האפריקאים, אריתאראים - - -
ניצן הורוביץ:
אלה זרים שנרצחו?
איתי קזאז:
נרצחו או רצחו זרים.
איתי קזאז:
הרקעים הבולטים בתשעת האירועים האלה, הארבעה זה רצח בין בני זוג וקטטות למיניהן במקומות עבודה או באתרי בילוי.
ניצן הורוביץ:
ניקח את הנתון הכללי של 2,400 תיקים לזרים בשנת 2011 ביחס לנתון של האוכלוסייה הכללית?
ניצן הורוביץ:
איך הנתון הזה - - -
איתי קזאז:
כמה תיקים באוכלוסייה הכללית?
ניצן הורוביץ:
כן, כדי שנבין אם הזרים מהווים איזה גורם פשיעה בולט או שאולי הרבה פחות מיחסם באוכלוסייה.
איתי קזאז:
זאת נקודה שהתדיינו בה בדיונים הקודמים בוועדה.
איתי קזאז:
אין בעיה להגיד כמה תיקים יש לכלל האוכלוסייה, בסביבות החצי מיליון, אין לי נתון מדויק כאן, אבל זו לא בעיה לומר אותו.
איתי קזאז:
הניתוח ההשוואתי, אנחנו לא עושים אותו, במקרה הזה לא נוקטים בו, והטעמים שאנחנו עושים את זה, כי אנחנו לא רואים בזרים אוכלוסייה של אזרחים ישראלים ולכן הסטטיסטיקה במובן הזה והניתוחים הם שונים מאשר חלקי האוכלוסייה האחרים.
איתי קזאז:
נתון נוסף שמקשה טיפה על הדיוק בניתוח הזה, זה שאנחנו לא יודעים בדיוק כמה זרים יש כאן.
איתי קזאז:
כלומר הסטייה היא של 10,000-20,000 איש, כך שאי אפשר ממש ליצור נתון השוואתי של כמה תיקים ביחס, כלומר לבדוק שיעורי פשיעה.
איתי קזאז:
את שיעורי הפשיעה בודקים על ידי כך שלוקחים את מספר התיקים ומחלקים אותו במספר האנשים ויש סוג של נוסחה, אז אתה יוכל לדעת באופן יחסי האם הזרים שונים, פושעים יותר לעומת - - -
ניצן הורוביץ:
את זה אנחנו רוצים לדעת.
איתי קזאז:
אני לא יכול להגיד כרגע בגלל חוסר היכולת לדעת מה המספרים וגם בגלל מתוך איזה שהיא תפיסה שאנחנו חושבים שבמקרה הזה, מכיוון שהם לא אזרחים ישראלים, זה לא נכון לנתח את הממד ההשוואתי.
ניצן הורוביץ:
היחס נראה מאוד בולט, ההבדל.
איתי קזאז:
היה ויכוח בוועדה בשנה שעברה - - -
ניצן הורוביץ:
לא, אני לא בא ממקום של ויכוח.
ניצן הורוביץ:
אני מסתכל על הנתונים - - -
איתי קזאז:
יש איזה רושם שהמשטרה מציגה נתונים אפוקליפטיים על פשיעת זרים, אבל אני לא חושב שהנתונים שאנחנו מביאים כאן מדברים על אפוקליפסת או דברים כאלה - - -
יולי יואל אדלשטיין:
אבל כבוד היושב ראש, אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאתה מצפה ומתייחס לאזרח המדינה באופן שונה מאשר לאורח.
יולי יואל אדלשטיין:
מאורח שנמצא אצלך אתה מצפה להתנהגות אחרת שאתה לא יכול לכפות על אזרח במדינת ישראל.
יולי יואל אדלשטיין:
לכן ההשוואה היא לא רלוונטית בכלל.
ניצן הורוביץ:
עדיין המספרים הם מאוד- - - לא שהם קטנים, אבל ביחס לסך הכול - - -
יולי יואל אדלשטיין:
יש פה גם הרבה פשיעה ועבריינות שאינן מדווחות והיא פנים קהילתית - - -
איתי קזאז:
זה המשפט הבא.
ארז קעטבי:
אני מבקש להבהיר משהו קטן עובדתי.
ארז קעטבי:
אני מפקד תחנת לוינסקי, התחנה המרכזית, תקראו לה עיר הזרים.
ארז קעטבי:
באנו וסקרנו את עבירות השוד, לקחנו עבירה אחת ורצינו לדגום אותה ולהבין מה קורה עם האוכלוסייה.
ארז קעטבי:
לקחנו תקופה של שמונה חודשים, מספטמבר 2010 עד אפריל 2011, לקחנו 148 תיקים של עבירות שוד.
ארז קעטבי:
בדקנו וראינו שבתוך ה- 148 התיקים האלה, 25 האנשים שנעצרו, כל העצורים זרים - - -
ניצן הורוביץ:
ה- 148 עבירות באיזו תקופה עבירות שוד.
ארז קעטבי:
ספטמבר 2010 עד אפריל 2011.
ארז קעטבי:
נבין תכף מה המשמעות.
ניצן הורוביץ:
חצי שנה בערך.
ארז קעטבי:
שמונה חודשים.
ארז קעטבי:
מתוך ה- 148 נעצרו 25 אנשים.
ארז קעטבי:
ה- 25 האנשים האלה הם זרים, אפריקאים, סודנים, אריתראים.
ארז קעטבי:
עד כאן.
ארז קעטבי:
ואז היה פער, היה פער מאוד גדול.
ארז קעטבי:
על כל אירוע אני מקבל דיווח וכל פעם אומרים לי- - -
ניצן הורוביץ:
פער בין מה?
ניצן הורוביץ:
בין העבירות לעצורים?
ארז קעטבי:
בין ה- 148 לבין האנשים שנתפסו.
ארז קעטבי:
ואז מכל הדיווחים שאני מקבל, שכל פעם אומרים לי 'השודד הוא אפריקאי, אפריקאי, אפריקאי', אמרתי 'רגע, בואו נפתח תיק תיק', זה לקח לנו שבוע עבודה.
ארז קעטבי:
פתחנו תיק תיק ובדקנו וראינו שמתוך ה- 148 אירועים פחות ה- 25, ב- 109 תיקים הקורבנות אומרים שמי ששדדו אותם היו סודנים או אריתראים.
ארז קעטבי:
עכשיו, איפה הבעיה שלנו?
ארז קעטבי:
זה תיק שנקרא על"ן (עבריין לא נודע) - - -
ניצן הורוביץ:
הכוונה לשוד, נגיד חטפו תיק ברחוב?
ארז קעטבי:
לצורך העניין חטפו למישהי את התיק, שדדו אותה והיא אומרת שסודני או אריתראי שדד אותה.
ארז קעטבי:
למה המשטרה לא יכולה להגיד את זה?
ארז קעטבי:
כי יכול להיות שזה גם בחור אתיופי או כהה עור אחר.
ארז קעטבי:
מאחר והבחור הזה לא נתפס, אז מבחינתנו זה 'עבריין לא נודע' ואנחנו לא יכולים להצביע על זה כעובדה.
ארז קעטבי:
אבל אני אבוא ואגיד לכם שבאזור של תחנת שרת יש 50 אלף זרים, המקבץ הכי גדול בארץ של אפריקאים, ולכן קשה לנו מאוד לכמת את זה בנתונים, ופה אנחנו מדברים כאן רק על עבירות של שוד.
ארז קעטבי:
באותה תקופה היינו צריכים לסקור, לצורך הדוגמה, תיקים של עבירות רכוש – 1,790, עבירות אלימות גופנית – 1,700 תיקים.
ארז קעטבי:
לסקור 148 תיקים לקח לנו שבוע לעבור תיק תיק, לפתוח כל תיק ולראות מה המתלונן אומר.
ארז קעטבי:
לכן אני בא ואני אומר שתיקי על"ן זה פער מאוד גדול שקשה לנו מאוד לבוא ולהראות את המציאות הקיימת - - -
ניצן הורוביץ:
זאת אומרת שמה שאתה אומר שהתיקים שנפתחו לזרים מייצגים רק חלק, לדבריך אפילו חלק קטן - - -
ארז קעטבי:
שלא משקף את המציאות.
ארז קעטבי:
אני לא מצביע אם אוכלוסייה עבריינית או לא, ממש לא, אני מדבר על עובדות.
ארז קעטבי:
תיכף אני גם אומר את דבריי לגבי האוכלוסייה.
ארז קעטבי:
אני אומר שקשה לנו להראות את המציאות.
ארז קעטבי:
לקחנו כדוגמה את עבירות השוד כי בעבירות השוד יש עובדה קיימת ובדקנו אותה.
ארז קעטבי:
ראינו שאנחנו לא משלים את עצמנו.
ארז קעטבי:
אם מתוך ה- 148, 109 ועוד 25, אנחנו עומדים על 134 תיקים זרים, את זה הקורבנות אומרים, לא אנחנו אומרים.
ארז קעטבי:
זה פער שלמשטרה מאוד קשה להראות, כי הבחור לא נתפס.
ארז קעטבי:
זה פשוט לצורך העניין.
איתי קזאז:
מה שבעצם ארז אומר שחלק גדול מהפשיעה זה אותו חלק עליו דיברתי בהתחלה שאנחנו מכירים את העבירה כי המתלונן בא ודיווח על שוד, אנחנו לא יודעים מי המבצע, אבל הרושם של השטח, גם מהתיקים וגם של השוטרים מהשטח, שחלק גדול מעולם העבירות האלה מבוצע על ידי הזרים, לפחות באזור תל אביב.
איתי קזאז:
צריך לקחת בחשבון שלא ניתן לכמת אותן, אנחנו לא יכולים לספור את זה, אבל זה בפירוש, לפחות לגבי ההרגשה וגם הסטטיסטיקה של המחוז הזה, זה לא דבר זניח בכלל.
איתי קזאז:
תוסיף לזה כמובן את כל עולם התוכן, עולם העבירות הלא מדווח שמבחינתנו להכיר אותו זה רק דרך דיווחים או מידע, ממש לא ניתן לכמת אותו.
איתי קזאז:
ניתן לומר לגבי עולם התוכן הזה שאנחנו יודעים שנתינים זרים מעורבים, אני לא יכול לומר את ההיקפים, גם בשימוש וגם בסחר של מריחואנה וחשיש וסמים בכלל.
איתי קזאז:
מדובר בעיקר בסחר בין הקהילות, בין הזרים לבין עצמם, כלומר זרים קונים סם כאן בארץ בכמות כזאת או אחרת וסוחרים עם הסם הזה בין הקהילות וגם לישראלים, אבל בעיקר בין הקהילות.
איתי קזאז:
יש בולטות של - - -
ניצן הורוביץ:
הפשיעה באופן כללי,, לפחות חלק מהעבריינות, זה בתוכם, אחד כלפי השני?
איתי קזאז:
נכון.
ניצן הורוביץ:
כי ברציחות הבנתי שכן ולגבי האלימות והקטטות - - -
איתי קזאז:
אני אגיד משפט, ברשותך; אוכלוסיית הזרים הזאת, גם בגלל שהיא אוכלוסיית הזרים כאן, אבל גם בגלל מאפיינים טבעיים-תרבותיים, מתאפיינת בתת-דיווח.
איתי קזאז:
מצבם כאן בארץ ותפיסתם שלהם לגבי מצבם כאן בארץ הופך אותם לאנשים שבאים פחות למשטרה ומדווחים פחות מאשר אזרח ישראלי רגיל, מתוך החשש כי המשטרה זה הממסד ולא ברור מה עתידו וכדומה.
איתי קזאז:
זה נתון חשוב להבין.
איתי קזאז:
תת-דיווח כזה בהרכב האוכלוסייה מוסיף לך עוד נתון של פשיעה שקיימת בתוך הקהילות, גם בתחום של סמים, גם בתחום של הימורים, גם בתחום עבירות מין, גם בתחום של עבירות אינוס, עבירות אלימות בתוך המשפחה, עבירות אלימות בינם לבין עצמם , כלומר קטטות בינם לבין עצמם שלא ידווחו למשטרה מאותן סיבות.
איתי קזאז:
זה עולם תוכן שאולי ארז, כאחד שנושם ורואה את השטח, יכול להגיד איך הוא מרגיש את העולם הזה.
איתי קזאז:
פה אין נתונים, זה עולם תוכן אפור לחלוטין.
איתי קזאז:
אני כן יודע עליו ממידע, אני כן יודע עליו מדיווחים, אבל לא באופן כמית.
ניצן הורוביץ:
ארז, ספר לנו קצת על העניין של האלימות בתוך הקהילות.
ארז קעטבי:
קודם כל אנחנו רואים את האוכלוסייה הזאת לא רק כמבצעי עבירה, אלא גם כקרבנות.
ארז קעטבי:
אם אנחנו מסתכלים עליהם כנפגעי עבירה, קרבנות, אנחנו רואים אותם נפגעי אלימות – את זה אנחנו רואים חדשות לבקרים, כל יום, כל שבוע, כל חודש, בינם לבין עצמם, מהרבה מאוד סיבות.
ארז קעטבי:
אנחנו רואים גניבות, שגונבים להם מהבתים.
ארז קעטבי:
אנחנו דיברנו עם שרון, חבל שהיא לא כאן - - -
ניצן הורוביץ:
מי מדווח לכם על האלימות הזאת אם הם לא אוהבים להגיע למשטרה?
ארז קעטבי:
לפני שנה וחצי המשטרה, מחוז תל אביב, הקים מיני תחנת משטרה במחוז תל אביב, היום יש תהליך להגדיל את התחנה הזאת ל-130 שוטרים ו - - -
ניצן הורוביץ:
כמה יש היום?
ארז קעטבי:
79, אנחנו בתהליך הגדלה לתחנה יותר גדולה, של 130 שוטרים.
ארז קעטבי:
המשטרה מבינה שיש שם בעיה והיא מבינה שצריך לתת מאמץ.
ארז קעטבי:
אנחנו מקימים שירות לאזרח, אנחנו רואים כאן מגמת עלייה של מתלוננים זרים, אנחנו מעודדים את זה.
ארז קעטבי:
אם ביום הראשון שפתחתי לא הגיע, ביום השני לא הגיעו, אחרי חודש, אחרי חודשיים אני רואה מגמת עלייה של מתלוננים זרים ולא משנה אם הם אפריקאים או אחרים.
ארז קעטבי:
אני לא אגיד שהוא אזרח, אבל מבחינתי הוא אזרח בעניין הזה.
ניצן הורוביץ:
איך אתם מסתדרים עם השפה למשל?
ארז קעטבי:
מאוד קשה לנו, מאוד מאוד קשה לנו.
ניצן הורוביץ:
יש לכם אנשים שמדברים תיגרינית ושפות אחרות?
ארז קעטבי:
קשה לנו מאוד.
ארז קעטבי:
אנחנו מנסים לגייס, אנחנו בתהליכים לגיוס דוברי תיגרית.
ארז קעטבי:
אנחנו נתקלים בקשיים, אבל מסתייעים לא מעט באו"ם לכל מיני חקירות רגישות, כשמנסים להוציא מהם.
ארז קעטבי:
הנושא של מתורגמן הוא נושא מאוד קשה.
ארז קעטבי:
לילך תיכף תרחיב על פרשיה מעכשיו, לא מזמן.
לילך לוי:
לעניין המתורגמן, אין לנו כרגע חוקר בכל מרחב יפתח שהוא דובר תיגרית.
לילך לוי:
יש בחור שעבר גיוס והוא כרגע נמצא בהכשרה.
ניצן הורוביץ:
הוא ישראלי?
לילך לוי:
ישראלי.
לילך לוי:
אנחנו עובדים מול חברת "פרוטוקול" שהיא אמורה לספק לנו מתורגמן.
לילך לוי:
נכון להיום יש מתורגמן אחד למחוז שרץ בין התחנות ולכן חקירות מתעכבות.
לילך לוי:
הדבר הבסיסי ביותר זה כמובן להבין את הנחקרים.
לילך לוי:
כל הליך, בין אם זה חקירה ראשונית, אימות, ובין אם זה כל שלב בחקירה, דורש מתורגמן, ומאוד קשה עם זה.
לילך לוי:
אני יכולה לתת דוגמה למשהו שהגיע לבית המשפט העליון בשבוע שעבר, תיק מאוד מאוד חמור, תיק אונס.
לילך לוי:
אונס בפאב.
לילך לוי:
אפרופו לשאלתך, מדובר בשני צדדים אריתראים, הבחורה נאנסה בצורה ברוטאלית, הבחור שבר כיור על הראש שלה, פצע אותה בצורה מאוד מאוד חמורה.
לילך לוי:
זה היה בתל אביב.
לילך לוי:
למעשה הוא לא אותר, הופק DNA מהתחתונים שלה והוא אותר רק לפני כשבועיים, האירוע התרחש בחודש נובמבר.
לילך לוי:
המקרה הזה הגיע לבית המשפט וגם לבית המשפט לא היה מתורגמן.
לילך לוי:
בית המשפט חיכה ואמר 'בסדר, אדחה את הדיון למחרת' ולמחרת שוב לא הגיע מתורגמן ושופטת בית המשפט השלום שחררה את החשוד.
לילך לוי:
בערר לבית המשפט המחוזי השופט מודריק הותיר את ההחלטה על כנה.
לילך לוי:
יש לי כאן את ההחלטה, הוא כותב: "יתכן שמהלך קיצוני כזה של שחרור חשוד בעבירה חמורה שיש לה השלכה על שלום הציבור, עשוי לעורר את דעתם של הגורמים המוסמכים על מנת שהמציאות העגומה הזאת תבוא על תיקונה.
לילך לוי:
אולי מעז ייצא מתוק".
לילך לוי:
המדינה ערערה לבית המשפט העליון ולמעשה בית המשפט העליון עצר מחדש את החשוד וקבע שסוגיית המתורגמנים זו אכן בעיה אקוטית וצריך למצוא לה פתרון.
לילך לוי:
היה ניסיון של בתי המשפט לומר שהמשטרה היא זו שצריכה למצוא לזה פתרון, אבל גם אנחנו חסרי אונים בעניין.
ניצן הורוביץ:
מה לגבי הנושא שעלה גם כאן בוועדה, אני פניתי בעניין לסיגלוביץ, בעניין הקשר שיש לגורמי פשיעה בתוך הקהילות האלה לכנופיות בסיני.
ניצן הורוביץ:
יש מקרים של חטיפות שאנחנו יודעים עליהם, שחוטפים בסיני ומחזיקים אותם ופה הקהילות, קרובי משפחה או חברים צריכים לשלם.
ניצן הורוביץ:
כמו שאנחנו יודעים בכלל בעבריינות ובעולם המשפט פשע הוא פשע, מי שהוא פושע בחטיפות, בפרוטקשן ובסחיטות כספים הוא גם פושע בדברים אחרים, הוא גם גונב, גם רוצח והוא מטיל אימה על סביבתו.
ניצן הורוביץ:
מה בעניין הזה?
ניצן הורוביץ:
שוב, אמרתם לי ואתם לא צריכים להגיד שמות או חשיפת פרטים, אבל איך אתם מתמודדים עם העניין הזה?
יורם סלקמון:
הייתי מעדיף שסיגל תתחיל ואולי אני אשלים.
סיגל רוזן:
על הנושא הזה?
ניצן הורוביץ:
בכלל על כל סוגיית המסתננים, סייענים.
סיגל רוזן:
אני לא יכולה לדבר מבלי להתייחס לדברים שנאמרו כאן.
סיגל רוזן:
אני מבינה את כל הנושא של אותם מבקשי מקלט שמתלוננים שהם אלו שביצעו את הפשעים ולא נתפסו, אבל מהצד השני חייבים לשים לב לכך שהמשטרה גם פותחת הרבה יותר תיקים לאפריקאים, פותחים תיקים לאפריקאים שגנבו 25 שקלים האחד מהשני.
סיגל רוזן:
יש כאן כתבה בעיתון "הארץ", שמשום מה פורסמה אך ורק באנגלית והיא מדווחת על כך ששוטרים מתחזים לשיכורים ולזונות כדי לשדל אפריקאים לגנוב - - -
ארז קעטבי:
עם כל כבוד - - -
קריאה:
המשטרה פותחת תיקים בעקבות תלונות.
קריאה:
אם מישהו יבוא ויגיש תלונה, המשטרה תפתח ו- - -
לילך לוי:
בדיוק, חובה על המשטרה לקבל כל תלונה, גם אם זה שקל ואת תגיעי למשטרה ותאמרי שגנבו לך שקל, משטרת ישראל - - -
ארז קעטבי:
אתם מבינים עם מה אני צריך להתמודד עכשיו?